Raportul special Permite sprijinul financiar 
acordat de UE o abordare 
corespunzătoare 
a nevoilor 
microîntreprinzătorilor?RO 2015  nr. 08
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015
Print ISBN 978-92-872-2545-0 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/628877 QJ-AB-15-008-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-2598-6 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/97223 QJ-AB-15-008-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-2573-3 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/519654 QJ-AB-15-008-RO-E
© Uniunea Europeană, 2015
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Permite sprijinul financiar 
acordat de UE o abordare 
corespunzătoare 
a nevoilor 
microîntreprinzătorilor?
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2015  nr. 08
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor 
audituri ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului UE sau aspecte specifice legate de gestiune. 
Curtea selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile 
existente la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate 
și interesul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit II – condusă de Henri Grethen, membru al Curții de Conturi 
Europene –, care este specializată pe domeniile de cheltuieli aferente politicilor structurale, transporturilor și energiei. 
Auditul a fost condus de Iliana Ivanova, membră a Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate 
din: Tony Murphy, șef de cabinet; Mihail Stefanov, atașat în cadrul cabinetului; Emmanuel Rauch, șef de unitate; Dennis 
Wernerus, coordonator al echipei de audit; Romuald Kayibanda, coordonator al echipei de audit; Piotr Senator, auditor; și 
Christian Wieser, auditor.
De la stânga la dreapta: C. Wieser, R. Kayibanda, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, 
D. Wernerus, P . Senator, M. Stefanov.

03
 Cuprins
Puncte
 Acronime
 Glosar  
I-VI Sinteză
1-16  Introducere
17-18  Sfera și abordarea auditului
19-63  Observații
19-37  Programarea și modul de concepere a sprijinului UE acordat microîntreprinzătorilor
21-30  Lipsesc evaluări specifice ale nevoilor și sisteme adecvate de gestionare a riscurilor pentru sprijinul acordat 
de FSE microîntreprinzătorilor
31-33  Mecanismele de instituire aferente EPMF sunt în general satisfăcătoare
34-36  Majoritatea instrumentelor financiare aferente FSE nu au atras finanțare privată
37 Instrumentele financiare aferente EPMF au atras finanțare privată 
38-54  Sisteme de monitorizare și de raportare a performanței
41-44  Informații limitate privind câmpul de acțiune și ratele de supraviețuire pentru programele 
operaționale aferente FSE
45-47  În cazul proiectelor finanțate prin EPMF, există informații mai complete privind câmpul de acțiune 
și ratele de supraviețuire
48-54  Sprijinul a ajuns la microîntreprinzători, dintre care aproximativ jumătate fuseseră anterior șomeri
55-63  Informații privind costurile de punere în aplicare a sprijinului UE acordat microîntreprinzătorilor
56-58  Informațiile privind costurile administrative ale punerii în aplicare a programelor operaționale 
aferente FSE sunt incomplete
59-63  Existau variații ale costurilor percepute pentru instrumentele financiare aferente FSE
64-72  Concluzii și recomandări
 Răspunsurile Comisiei
04
 Acronime
BEI: Banca Europeană de Investiții sau Grupul Băncii Europene de Investiții atunci când se face referire la BEI și FEI 
împreună
CGAP : Grupul consultativ de asistență pentru persoanele defavorizate ( Consultative Group to Assist the Poor )
EaSI : Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială
EPMF : Instrumentul european de microfinanțare Progress ( European Progress Microfinance Facility )
FEDR : Fondul european de dezvoltare regională
FEI: Fondul european de investiții
FSE : Fondul social european
IMM : Întreprindere mică și mijlocie
UE: Uniunea Europeană
VNB : Venit național brut
05
 Glosar
Autoritate de management : O autoritate publică națională, regională sau locală (sau orice alt organism public 
sau privat) care a fost desemnată de statul membru să gestioneze un program operațional. Această sarcină include 
îndeosebi selecția proiectelor ce urmează să fie finanțate, monitorizarea modului în care sunt puse în aplicare 
acestea, precum și raportarea către Comisie în ceea ce privește aspectele financiare și rezultatele obținute.
Câmp de acțiune : Câmpul de acțiune reprezintă măsura în care proiectele ajung la grupul‑țintă vizat (de exemplu, 
microîntreprinzătorii).
Codul european de bună conduită pentru furnizorii de microcredite : Un set de orientări și recomandări privind 
bune practici adresat furnizorilor de microcredite, publicat de Comisia Europeană în luna decembrie 2011.
EaSI : Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) este un instrument 
de finanțare al Uniunii Europene al cărui scop este promovarea unui nivel ridicat de locuri de muncă de calitate și 
durabile, garantarea unei protecții sociale adecvate și decente, lupta împotriva excluziunii sociale și a sărăciei și 
îmbunătățirea condițiilor de muncă.
EaSI este gestionat direct de către Comisia Europeană. Programul reunește EPMF și alte două programe ale Uniunii 
care au fost gestionate separat în perioada 2007 ‑2013.
Efect de reînnoire : Efectul specific fondurilor alocate unui instrument financiar care sunt reutilizate cel puțin o dată 
(prin utilizarea împrumuturilor sau a garanțiilor).
Efectul de levier : În ceea ce privește instrumentele financiare finanțate din bugetul UE și din fonduri publice 
naționale, efectul de levier se referă la câți euro reprezentând finanțare (publică sau privată) au fost efectiv 
mobilizați în sprijinul beneficiarilor finali pentru fiecare euro reprezentând finanțare publică alocată instrumentului 
respectiv (din partea UE și din fonduri publice naționale).
Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) : Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) are 
drept scop consolidarea coeziunii economice și sociale în cadrul Uniunii Europene prin redresarea principalelor 
dezechilibre regionale cu ajutorul sprijinului financiar pentru crearea de infrastructură și al investițiilor productive 
generatoare de locuri de muncă, îndeosebi pentru întreprinderi.
Fondul european de investiții : Fondul european de investiții (FEI) este un furnizor specializat de finanțare de risc 
pentru întreprinderi mici și mijlocii (IMM) din întreaga Europă. Face parte din Grupul BEI, iar acționarii săi sunt Banca 
Europeană de Investiții (BEI), Comisia Europeană și un număr mare de bănci și instituții financiare publice și private.
Fondul social european (FSE) : Fondul social european (FSE) are drept scop consolidarea coeziunii economice 
și sociale în cadrul Uniunii Europene prin îmbunătățirea ocupării forței de muncă și a posibilităților de angajare 
(în special prin măsuri de formare), precum și prin încurajarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și 
a îmbunătățirii cantitative și calitative a locurilor de muncă.
Grupul consultativ de asistență pentru persoanele defavorizate (CGAP) : Grupul consultativ de asistență pentru 
persoanele defavorizate ( Consultative Group to Assist the Poor   – CGAP) este un centru de politici și de cercetare 
sprijinit de aproximativ 30 de agenții și fundații private pentru dezvoltare, care urmăresc facilitarea accesului la 
servicii financiare pentru populația săracă a lumii. Grupul este găzduit de Banca Mondială.
Instrument financiar supradimensionat : Un instrument financiar este considerat supradimensionat în cazul în 
care capitalul său de dotare total depășește în mod semnificativ finanțarea necesară pentru acoperirea nevoilor 
reale ale populației‑țintă (microîntreprinzătorii, în contextul prezentului audit).
Instrumente financiare : „Instrumente financiare” este un termen generic pentru contracte ale căror titulari 
beneficiază de o creanță asupra unui debitor. Uniunea Europeană furnizează sprijin pentru trei tipuri de instrumente 
financiare posibile: instrumente de capital, instrumente de împrumut și instrumente de garantare. Instrumentele de 
capital și de împrumut sunt contracte între un investitor și entitatea în care se investește sau între un creditor și un 
debitor. Garanțiile sunt contracte prin care un garant girează drepturile unui investitor sau ale unui creditor.
06 Glosar
Instrumentul european de microfinanțare Progress : Instrumentul european de microfinanțare Progress 
(European Progress Microfinance Facility   – EPMF) este pus în aplicare în numele Comisiei Europene de către Fondul 
european de investiții (FEI) pentru garantarea microcreditelor și pentru împrumuturi acordate băncilor și altor 
intermediari financiari.
În ceea ce privește împrumuturile, Banca Europeană de Investiții (BEI) are calitatea de coinvestitor în cadrul EPMF.
Întreprindere mică și mijlocie : Întreprinderile mici și mijlocii (IMM) sunt întreprinderi care au mai puțin de 
250 de angajați și o cifră de afaceri anuală ce nu depășește 50 de milioane de euro și/sau al căror bilanț anual 
total nu depășește 43 de milioane de euro. În cadrul categoriei IMM‑urilor, o întreprindere mică este definită ca 
o întreprindere care are mai puțin de 50 de angajați și a cărei cifră de afaceri anuală și/sau bilanț anual total nu 
depășește 10 milioane de euro.
Lichidare : Lichidarea este procesul care presupune vânzarea tuturor activelor unui fond, achitarea datoriilor către 
creditori, distribuirea către proprietari a eventualelor active rămase și dizolvarea ulterioară a fondului. În esență, 
lichidarea trebuie să fie înțeleasă ca desființarea fondului care pune în aplicare un instrument financiar.
Microcredit : Comisia Europeană definește microcreditul ca fiind împrumuturi în valoare de maximum 
25 000 de euro destinate microîntreprinzătorilor [a se vedea Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat 
Microcredit for European small businesses  (Microcredite pentru întreprinderile europene mici), SEC(2004) 1156].
Microfinanțare : În prezentul raport, microfinanțarea desemnează împrumuturi adresate microîntreprinzătorilor și 
garanții destinate băncilor și altor intermediari financiari care acordă astfel de împrumuturi.
Microîntreprindere : În conformitate cu Recomandarea Comisiei 2003/361/CE, o microîntreprindere este definită 
drept o întreprindere cu mai puțin de 10 angajați și a cărei cifră de afaceri și/sau bilanț anual total nu depășește 
2 milioane de euro.
Microîntreprinzător : În sensul prezentului raport, microîntreprinzătorii cuprind atât persoanele care desfășoară 
o activitate independentă, cât și microîntreprinderile (și anume cele înregistrate ca persoană juridică).
Politică de ieșire : Politica de ieșire constituie o politică/strategie de lichidare a participațiilor de către un 
instrument financiar în conformitate cu un plan de obținere a unei rentabilități maxime.
Portofoliu la risc : Valoarea tuturor împrumuturilor în curs în cazul cărora una sau mai multe rate ale principalului 
înregistrează o întârziere la plată care depășește un anumit număr de zile (de obicei, 30 de zile).
Program operațional : Un program operațional stabilește prioritățile și obiectivele specifice ale unui stat membru, 
precum și modul în care finanțarea (în cadrul unei cofinanțări asigurate de UE și din fonduri naționale publice 
și private) va fi utilizată într‑o anumită perioadă (în general, șapte ani) pentru sprijinirea proiectelor. Aceste 
proiecte trebuie să contribuie la atingerea unui anumit număr de obiective definite la nivelul axelor prioritare ale 
programului operațional. Există programe operaționale pentru fiecare dintre fondurile din domeniul coeziunii 
(adică FEDR și FSE). Un program operațional este elaborat de statul membru și trebuie să primească aprobarea 
Comisiei înainte de efectuarea vreunei plăți din bugetul UE. Programele operaționale pot fi modificate numai în 
perioada acoperită, dacă ambele părți ajung la un acord în acest sens.
Rata de supraviețuire : Rata de supraviețuire este un indicator al succesului înregistrat de sprijinul financiar acordat 
microîntreprinzătorilor. Se calculează ca raportul dintre numărul de entități care au beneficiat de sprijin și care 
se află încă în activitate la sfârșitul unei anumite perioade („perioadă retrospectivă”) și numărul total de entități 
sprijinite.
07
 Sinteză
I
Microîntreprinzătorii se confruntă cu probleme legate 
de accesul pe piața de credit convențională, ceea ce 
îngreunează crearea de noi microîntreprinderi și desfă ‑
șurarea de activități independente. Sprijinul din partea 
UE vizează reducerea, într‑o oarecare măsură, a defici ‑
tului de finanțare existent prin acordarea de finanțări 
nerambursabile destinate microîntreprinderilor (în 
cadrul FSE) sau prin facilitarea accesului la împrumu ‑
turi grație instrumentelor financiare (împrumuturi și 
garanții) destinate furnizorilor de microcredite.
II
Sprijinul UE este acordat în special prin intermediul 
a două instrumente diferite: Fondul social european 
(FSE) și Instrumentul european de microfinanțare 
Progress (EPMF). FSE include măsurile puse în aplicare 
îndeosebi prin finanțări nerambursabile și, de ase ‑
menea, prin instrumente financiare (împrumuturi sau 
garanții) care sunt incluse în programele operaționale 
elaborate de statele membre și aprobate de către 
Comisie. Pe de altă parte, EPMF este pus în aplicare în 
numele Comisiei Europene de către Fondul european 
de investiții.
III
Curtea a evaluat dacă programarea și modul de 
concepere a sprijinului UE au răspuns nevoilor reale 
ale microîntreprinzătorilor și dacă au fost instituite 
sisteme solide de raportare cu privire la performanță. 
De asemenea, Curtea a examinat dacă există suficiente 
informații disponibile privind costurile de punere în 
aplicare a diferitelor mecanisme de finanțare ale UE 
care vin în sprijinul microîntreprinzătorilor.
IV
Curtea concluzionează că, în ceea ce privește sprijinul 
financiar acordat microîntreprinzătorilor prin inter ‑
mediul FSE, există deficiențe la nivelul programării și 
al conceperii sprijinului, precum și o lipsă de date de 
monitorizare suficiente și fiabile privind performanța. 
Mai mult, Comisia și statele membre nu dispun de 
suficiente informații privind costurile administrative 
aferente fiecărui stat membru și fiecărui mecanism 
de finanțare (și anume finanțări nerambursabile sau 
instrumente financiare precum împrumuturile sau 
garanțiile).V
Per ansamblu, Curtea consideră că aceste aspecte 
ar putea avea un impact negativ asupra eficacității 
sprijinului financiar al UE menit să răspundă nevoilor 
microîntreprinzătorilor.
VI
Cu scopul de a rezolva aspectele identificate în acest 
raport, Curtea formulează următoarele recomandări:
(a) Pentru perioada de programare 2014 ‑2020, statele 
membre ar trebui să efectueze în mod sistematic 
evaluări ale nevoilor atunci când concep instru ‑
mente de finanțare și pregătesc programe opera ‑
ționale care includ sprijin financiar acordat de UE 
microîntreprinzătorilor. Acest lucru ar contribui și 
la alocarea unui nivel adecvat de fonduri pentru 
diferitele mecanisme de finanțare, și anume pen ‑
tru finanțările nerambursabile sau pentru instru ‑
mentele financiare (împrumuturi sau garanții). 
Comisia ar trebui să ofere orientări în acest sens.
(b) Comisia ar trebui să condiționeze utilizarea instru ‑
mentelor financiare aferente FSE de către statele 
membre nu numai de respectarea cerințelor de 
reglementare, ci și de existența unui sistem solid 
de gestionare a riscurilor, pentru a se evita dotarea 
excesivă cu capital a fondurilor.
(c) Cu scopul de a îmbunătăți câmpul de acțiune, 
Comisia ar trebui să conceapă împreună cu statele 
membre măsuri de sprijin financiar din partea FSE 
adresate microîntreprinzătorilor și să definească 
criterii de eligibilitate care să urmărească sprijini ‑
rea persoanelor șomere și vulnerabile aflate într‑o 
situație de dezavantaj din punctul de vedere al 
accesului la piața de credit convențională.
(d) Pentru perioada de programare 2014 ‑2020, Co ‑
misia ar trebui să realizeze o analiză comparativă 
a costurilor de punere în aplicare a finanțărilor 
nerambursabile acordate de FSE, a instrumen ‑
telor financiare aferente FSE și a instrumentelor 
financiare care țin de EaSI, cu scopul de a stabili 
nivelul real al acestora. Această evaluare ar trebui 
să permită identificarea de bune practici privind 
modul în care se poate asigura la un cost rezonabil 
acordarea finanțărilor nerambursabile, a împrumu ‑
turilor și a garanțiilor cu valoare mică.
08
 Introducere
01 
Microîntreprinzătorii se confruntă ade ‑
sea cu dificultăți legate de accesul la 
piața de credit convențională. Într‑ade ‑
văr, cererea totală de microfinanțare 
în statele membre ale UE, estimată 
la peste 12 miliarde de euro în 20121, 
depășește oferta de credite pusă la 
dispoziție de bănci și de alte instituții 
financiare. Sprijinul financiar din par ‑
tea UE pentru microîntreprinzători are 
drept scop reducerea într‑o oarecare 
măsură a deficitului de finanțare cu 
care se confruntă aceștia.
02 
Oferind posibilitatea de a lansa sau de 
a dezvolta noi afaceri, sprijinul finan ‑
ciar acordat microîntreprinzătorilor 
vizează în același timp combaterea 
excluziunii și creșterea gradului de 
ocupare a forței de muncă, îndeosebi 
în rândul persoanelor aflate ante ‑
rior în șomaj. Astfel, UE contribuie 
la atingerea obiectivelor Strategiei 
Europa 2020, și anume o creștere inteli ‑
gentă, durabilă și favorabilă incluziunii 
prin îmbunătățirea ratei de ocupare 
a forței de muncă, a productivității și 
a coeziunii sociale.
03 
Potrivit definiției formulate de Comi ‑
sie, „microfinanțarea” este un sprijin 
financiar în cuantum de maximum 
25 000 de euro care poate fi acordat 
microîntreprinzătorilor în cadrul EPMF. 
Creșterea accesibilității și a disponi ‑
bilității microfinanțării este asigurată 
prin intermediul unor instrumente 
financiare sub formă de împrumuturi și 
garanții. În contextul prezentului audit, 
finanțările nerambursabile care nu 
depășesc plafonul de 25 000 de euro și 
care au fost acordate pentru lansarea 
sau dezvoltarea de noi întreprinderi 
sunt considerate și ele sprijin financiar 
pentru microîntreprinzători.Sprijinul UE acordat 
microîntreprinzătorilor 
prin intermediul FSE și al 
EPMF
04 
Uniunea Europeană a furnizat spri ‑
jin financiar microîntreprinzătorilor 
în special prin intermediul Fondului 
social european (FSE) în perioada de 
programare 2007 ‑2013 și, de aseme ‑
nea, prin Instrumentul european de 
microfinanțare Progress (EPMF) în 
perioada 2010‑2013.
05 
Există și alte instrumente prin care UE 
oferă microfinanțare microîntreprinde ‑
rilor, cum ar fi instrumentele financiare 
destinate IMM‑urilor în cadrul pro ‑
gramelor operaționale aferente FEDR 
(3 136 de milioane de euro în perioada 
de programare 2007 ‑20132) și Fondul 
de garantare pentru IMM‑uri din cadrul 
Programului pentru competitivitate și 
inovare (CIP) gestionat de FEI în nume ‑
le Comisiei (550 de milioane de euro3 
în perioada de programare 2007 ‑2013). 
Aceste instrumente nu fac obiectul 
prezentului audit deoarece fie nu sunt 
incluse în bugetul UE (împrumuturile 
din partea BEI), fie nu se adresează în 
mod specific microîntreprinzătorilor.
06 
În caseta 1  sunt prezentate exemple 
de proiecte examinate de Curte.1 Comisia Europeană, Evaluation 
of the JASMINE Technical 
Assistance Pilot Phase 
(Evaluarea etapei‑pilot 
a asistenței tehnice JASMINE), 
ICF GHK la solicitarea Direcției 
Generale Politică Regională și 
Urbană, 14 noiembrie 2013, 
p. 20 ‑22.
2 Sursa:  Sinteză a datelor privind 
progresele înregistrate în ceea 
ce privește finanțarea și 
punerea în aplicare 
a instrumentelor de inginerie 
financiară raportate de 
autoritățile de management în 
conformitate cu articolul 67 
alineatul (2) litera (j) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1083/2006 al Consiliului din 
11 iulie 2006 de stabilire 
a anumitor dispoziții generale 
privind Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european și Fondul de 
coeziune și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1260/1999 (JO L 210, 
31.7.2006, p. 25), perioada de 
programare 2007 ‑2013, 
septembrie 2014, Comisia 
Europeană, situația la 
31 decembrie 2013, p. 26.
3 Sursa:  Cifre privind contribuția 
financiară pentru perioada 
2007‑2013, FEI, noiembrie 2011 
(http://www.eif.org/
news_centre/publications/
corporate_brochure/
fei_brochure_new/files/
assets/seo/page14.html ).
09 Introducere
Fondul social european
07 
Fondul social european (FSE) urmăreș ‑
te să faciliteze ocuparea forței de mun ‑
că (inclusiv activitățile independente), 
precum și să crească mobilitatea 
geografică și profesională a lucrătorilor 
și să faciliteze adaptarea acestora la 
transformările industriale și la evoluția 
sistemelor de producție4. În perioada 
de programare 2007 ‑2013, Comisia 
a recomandat ca FSE să sprijine măsuri 
de îmbunătățire a incluziunii sociale și 
financiare a persoanelor defavorizate 
și să permită accesul pe piața muncii5.
08 
Sprijinul destinat microîntreprinzători ‑
lor finanțat de FSE include măsuri puse 
în aplicare prin finanțări nerambursa ‑
bile și prin instrumente financiare și 
este definit în programele operațio ‑
nale elaborate de statele membre și 
aprobate de Comisie.09 
În perioada de programare 2007 ‑2013, 
statele membre au instituit 117 pro ‑
grame operaționale aferente FSE, 
96 dintre acestea finanțând măsuri 
clasificate sub codul „Susținerea 
angajărilor independente și a creării 
de întreprinderi”6 și însumând apro ‑
ximativ 2,4 miliarde de euro, mai ales 
sub formă de finanțări nerambursabile. 
Totuși, nu există informații disponibile 
privind ponderea, în cadrul acestor 
finanțări nerambursabile, a sumelor 
acordate microîntreprinzătorilor. Pe 
de altă parte, instrumentele financiare 
aferente FSE prin care se acordă sprijin 
microîntreprinzătorilor dispuneau de 
un capital de 680 de milioane de euro 
la sfârșitul anului 20137.4 Articolul 162 din Tratatul 
privind funcționarea Uniunii 
Europene.
5 Recomandarea 2008/867/CE 
a Comisiei din 
3 octombrie 2008 privind 
incluziunea activă 
a persoanelor excluse de pe 
piața muncii (JO L 307, 
18.11.2008, p. 11); 
SEC(2010) 1564 final din 
16 decembrie 2010, List of key 
initiatives  (Lista de 
inițiative‑cheie).
6 Această estimare se bazează pe 
o analiză a cheltuielilor în 
funcție de 86 de coduri definite 
de Comisie în vederea 
rapoartelor prezentate de către 
statele membre în conformitate 
cu anexa II la Regulamentul (CE) 
nr. 1828/2006 al Comisiei din 
8 decembrie 2006 de stabilire 
a normelor de punere în 
aplicare a Regulamentului (CE) 
nr. 1083/2006 al Consiliului de 
stabilire a anumitor dispoziții 
generale privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională, Fondul social 
european și Fondul de 
coeziune și a Regulamentului 
(CE) nr. 1080/2006 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională (JO L 371, 27.12.2006, 
p. 1), în special cheltuielile 
aferente codului 68, „Susținerea 
angajărilor independente și 
a creării de întreprinderi”.
7 Sprijinul de 680 de milioane 
de euro furnizat prin 
intermediul microcreditelor 
este inclus parțial, dar nu Ce tip de microîntreprinzători au beneficiat de sprijinul UE?
Într‑un mic oraș din voievodatul Opole (Polonia), o microîntreprinzătoare a primit o  finanțare nerambursa -
bilă  de 40 000 de zloți (aproximativ 9 500 de euro) în cadrul unui proiect FSE, care să o ajute să deschidă un 
spațiu de joacă de interior pentru copii și un magazin de îmbrăcăminte.
În landul Bavaria (Germania), un microîntreprinzător a beneficiat de un microcredit în valoare de 7 000 de euro 
pentru a‑și finanța o nouă instalație de sunet cu scopul de a atrage mai mulți clienți în barul său situat pe ma ‑
lul unui lac. Împrumutul  i‑a fost acordat de un intermediar financiar sprijinit de FSE.
Pe insula Creta (Grecia), un microîntreprinzător a utilizat o facilitate de finanțare a fondului de rulment, în va ‑
loare de 5 000 de euro, pentru a‑și extinde chioșcul situat într‑o zonă urbană. Acest microcredit a fost acordat 
de o bancă locală, beneficiind de o  garanție  din partea EPMF.Caseta 1
10 Introducere
exclusiv, în cheltuielile de 
2,4 miliarde de euro efectuate 
în cadrul FSE în vederea 
sprijinirii activităților 
independente.
8 Decizia nr. 283/2010/UE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 
25 martie 2010 de instituire 
a unui instrument european 
de microfinanțare Progress 
pentru ocuparea forței de 
muncă și incluziune socială 
(JO L 87, 7.4.2010, p. 1).
9 SEC(2009) 907 din 2 iulie 2009.
10 Belgia, Bulgaria, Danemarca, 
Irlanda, Grecia, Spania, Franța, 
Croația, Italia, Cipru, Lituania, 
Țările de Jos, Austria, Polonia, 
Portugalia, România, Slovenia, 
Slovacia, Suedia și Regatul 
Unit.
11 COM(2014) 639 final din 
20 octombrie 2014, „Punerea 
în aplicare a instrumentului 
european de microfinanțare 
Progress – 2013”.
12 Regulamentul (UE) 
nr. 1296/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
11 decembrie 2013 privind 
Programul Uniunii Europene 
pentru ocuparea forței de 
muncă și inovare socială 
(„EaSI”) și de abrogare 
a Deciziei nr. 283/2010/UE de 
instituire a unui instrument 
european de microfinanțare 
Progress pentru ocuparea 
forței de muncă și incluziune 
socială (JO L 347, 20.12.2013, 
p. 238).Instrumentul european de 
microfinanțare Progress
10 
Instrumentul european de microfinan ‑
țare Progress (EPMF) are drept scop 
creșterea accesului la microfinanțare 
al microîntreprinderilor, al persoanelor 
precum șomerii și al altor persoane 
vulnerabile care se află într‑o situație 
de dezavantaj din punctul de vedere 
al accesului la piața de credit conven ‑
țională8. EPMF este pus în aplicare, în 
numele Comisiei, de către Fondul eu ‑
ropean de investiții (FEI), în calitate de 
administrator de fonduri al instrumen ‑
telor finanțate și în calitate de entitate 
căreia i‑a fost încredințată execuția în 
ceea ce privește garanțiile.
11 
Decizia Parlamentului European și 
a Consiliului de instituire a EPMF s‑a 
bazat pe o evaluare ex ante  realizată de 
Comisie. Acest document concluzio ‑
nează că este nevoie să se creeze un 
instrument de microfinanțare în cadrul 
bugetului UE, care să vină în completa ‑
rea instrumentelor UE deja existente9.
12 
În perioada 2010 ‑2013, EPMF a benefi ‑
ciat de un capital de 203 milioane de 
euro (103 milioane de euro din buge ‑
tul UE și 100 de milioane de euro din 
partea BEI): 25 de milioane de euro 
(12 % din total) fiind destinați pentru 
garanții, iar 178 de milioane de euro 
(88 %) fiind alocați pentru finanțarea 
împrumuturilor. Instrumentele finan ‑
ciare aferente EPMF nu oferă asistență 
financiară directă microîntreprinzători ‑
lor, ci furnizează sprijin intermediarilor 
financiari prin acordarea de împrumu ‑
turi și/sau de garanții.13 
Fondul european de investiții selec ‑
tează băncile sau alți intermediari 
financiari interesați să acorde sprijin 
microîntreprinzătorilor în condiții cât 
mai apropiate posibil de condițiile de 
pe piață. Acești intermediari acordă 
împrumuturi unor beneficiari finali 
eligibili, în condiții preferențiale în 
comparație cu condițiile care se aplică 
pe piață debitorilor cu un risc de credit 
similar.
14 
La data de 30 iunie 2014, 55 de bănci 
sau alți intermediari financiari din 
20 de state membre fuseseră deja 
selectați (selectate)10 și peste 23 000 de 
microcredite în valoare totală de 
208 milioane de euro fuseseră acorda ‑
te unor microîntreprinzători11.
15 
În perioada de programare 2014 ‑2020, 
una din cele trei axe ale Programului 
Uniunii Europene pentru ocuparea for ‑
ței de muncă și inovare socială (EaSI)12 
va înlocui treptat instrumentul EPMF.
16 
În figura 1  este ilustrat modul în care 
sprijinul UE acordat microîntreprinză ‑
torilor este furnizat prin intermediul 
finanțărilor nerambursabile din cadrul 
FSE, al instrumentelor financiare afe ‑
rente FSE și al EPMF.
11 Introducere Figura 1Sprijinul UE acordat microîntreprinzătorilor prin intermediul finanțărilor 
nerambursabile din cadrul FSE, al instrumentelor financiare aferente FSE și al EPMF 
(prezentare schematică)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Microîntreprinzători
(beneﬁciari ﬁnali)Bugete naţionale Bugetul UE Bugetul BEI
Programele operaţionale aferente Fondului social european 
puse în aplicare de Comisie și de autorităţile
de management din statele membre
         
Finanţări nerambursabile Instrumente ﬁnanciare Instrumente ﬁnanciare
Intermediari ﬁnanciari 
(inclusiv bănci) Intermediari ﬁnanciari
(inclusiv bănci)Manageri de proiectFSE EPMF
Instrumentul european de microﬁnanţare
Progress (EPMF) pus în aplicare
în numele Comisiei de către FEIPentru garanţii Pentru împrumuturi
12
 Sfera și abordarea 
auditului
13 Proiectele au fost examinate la 
nivelul autorității de 
management sau al 
organismului intermediar 
(în cazul finanțărilor 
nerambursabile) sau la nivelul 
intermediarului financiar 
(în cazul instrumentelor 
financiare).
14 Germania (cinci proiecte), 
Grecia (șase proiecte), Italia 
(patru proiecte), Polonia 
(opt proiecte) și România 
(patru proiecte).
15 Belgia, Bulgaria, Republica 
Cehă, Estonia, Spania, Franța, 
Letonia, Lituania, Malta, 
Portugalia, Slovenia, Slovacia, 
Finlanda și Regatul Unit.
16 Au fost primite răspunsuri de 
la 16 autorități de 
management din 14 state 
membre, referitoare la 
19 programe operaționale.17 
În cadrul acestui audit, Curtea a eva ‑
luat dacă sprijinul financiar acordat 
prin Fondul social european (FSE) și 
prin Instrumentul european de micro ‑
finanțare Progress (EPMF) a reușit să 
răspundă nevoilor microîntreprinzăto ‑
rilor. Curtea a examinat în special:
 ‑ dacă programarea și modul de 
concepere a sprijinului UE permi ‑
teau să se răspundă nevoilor reale 
ale microîntreprinzătorilor;
 ‑ dacă au fost instituite sisteme 
solide de raportare cu privire la 
performanță;
 ‑ dacă există suficiente informații 
disponibile privind costurile de pu ‑
nere în aplicare a diferitelor meca ‑
nisme de finanțare ale UE care vin 
în sprijinul microîntreprinzătorilor.
18 
Rezultatele auditului au la bază:
 ‑ examinarea documentelor la nive ‑
lul Comisiei și al statelor membre 
(pentru FSE), precum și la nivelul 
FEI (pentru EPMF);
 ‑ examinarea unui eșantion alcătuit 
din 27 de proiecte13 în cadrul cărora 
a fost acordat sprijin financiar mi ‑
croîntreprinzătorilor: 14 finanțări 
nerambursabile și șase instrumente 
financiare (trei fonduri de împru ‑
mut și trei fonduri de garantare) din 
cadrul a șase programe operaționa ‑
le aferente FSE și, pe lângă aces ‑
tea, șapte instrumente financiare 
aferente EPMF (două instrumente 
pentru acordarea de împrumuturi și 
cinci pentru acordarea de garan ‑
ții). Aceste proiecte, reprezentând 
aproximativ 1,6 miliarde de euro 
în angajamente (din care au fost 
plătiți 1,2 miliarde de euro), au fost 
implementate în cinci state mem ‑
bre14 (Germania, Grecia, Italia, Polo ‑
nia și România) și au fost finalizate 
parțial sau integral până la sfârșitul 
anului 2013 (a se vedea tabelul 1 ); ‑ interviuri cu experți din domeniu;
 ‑ analiza dosarelor clienților (benefi ‑
ciari ai finanțărilor nerambursabile 
și debitori) la nivelul băncilor și al 
altor intermediari financiari;
 ‑ un sondaj la care au participat alte 
18 autorități de management din 
14 state membre15, responsabile 
pentru 22 de programe operațio ‑
nale aferente FSE care au înregis ‑
trat cheltuieli în beneficiul activi ‑
tăților independente și al creării de 
întreprinderi. Rata de răspuns la 
sondaj a fost de 89 %16, autoritățile 
oferind feedback privind experi ‑
ența lor în materie de măsuri de 
sprijin financiar destinate microîn ‑
treprinzătorilor. Curtea a analizat 
răspunsurile a 11 autorități de 
management din 10 state membre 
care au declarat că programele lor 
operaționale cuprindeau măsuri 
destinate microîntreprinzătorilor.
13 Sfera și abordarea auditului Tabelul 1Fonduri publice utilizate (până la încheierea exercițiului 2013) pentru a sprijini 
accesul microîntreprinzătorilor la finanțare pentru proiectele examinate de Curte 
(în milioane de euro)
Statul membruFSE EPMF
TotalFinanțări 
nerambursabileGaranții Împrumuturi Garanții Împrumuturi
Germania 665,8 100,0 765,8
Grecia 368,9 0,8 369,7
Italia 9,1 13,9 9,5 32,5
Polonia 21,0 11,6 7,9 40,5
România 1,7 6,2 18,9 26,8
Total 1 066,5 13,9 121,1 14,9 18,9 1 235,3
Sursa: Analiza Curții de Conturi Europene,  decembrie 2013.
14
 Observații
17 Bulgaria, Republica Cehă, 
Estonia, Franța (partea 
continentală și Martinica), 
Letonia, Lituania, Portugalia 
(Madeira), Slovenia, Slovacia și 
Finlanda.Programarea și modul de 
concepere a sprijinului UE 
acordat 
microîntreprinzătorilor
19 
Conceperea instrumentelor de finanța ‑
re menite să atingă un anumit obiectiv 
de politică reprezintă o sarcină dificilă. 
În acest context, printre factorii impor ‑
tanți se numără garantarea faptului 
că natura sprijinului și tipul acestuia 
(finanțări nerambursabile sau instru ‑
mente financiare), precum și sumele 
disponibile reușesc să răspundă nevoi ‑
lor reale ale potențialilor beneficiari.
20 
Prin urmare, Curtea a evaluat:
 ‑ dacă au fost realizate evaluări ale 
nevoilor în cazul FSE cu scopul 
de a se stabili nivelul global și 
tipul măsurilor de sprijin propuse 
microîntreprinzătorilor și, în cazul 
instrumentelor financiare, dacă au 
fost instituite strategii adecvate 
de investiții și proceduri corespun ‑
zătoare de gestionare a riscurilor 
pentru a se evita supracapitaliza ‑
rea sau subcapitalizarea fonduri ‑
lor și, de asemenea, dacă au fost 
definite o politică de ieșire și/sau 
dispoziții privind lichidarea;
 ‑ dacă a fost instituit un sistem solid 
de gestionare a riscurilor pentru 
instrumentele financiare care 
primesc finanțare în cadrul EPMF 
și, în special, dacă a fost efectuată 
evaluarea necesară a portofoliului 
la risc;
 ‑ dacă instrumentele financiare 
finanțate de FSE sau de EPFM au 
reușit să atragă finanțări private 
suplimentare (acest aspect a fost 
evaluat prin calcularea efectului de 
levier obținut).Lipsesc evaluări specifice ale 
nevoilor și sisteme adecvate 
de gestionare a riscurilor 
pentru sprijinul acordat de 
FSE microîntreprinzătorilor
În etapa de concepere 
a programelor operaționale 
aferente FSE analizate, 
autoritățile de management 
nu au luat în considerare 
în mod specific nevoile 
microîntreprinzătorilor
21 
Auditul Curții a demonstrat că autori ‑
tățile de management ale FSE respon ‑
sabile pentru programele operaționale 
examinate nu au efectuat nicio evalu ‑
are a nevoilor specifice ale microîntre ‑
prinzătorilor înainte de a aloca fonduri ‑
le și de a stabili modul cel mai potrivit 
în care ar trebui folosite acestea.
22 
În cadrul sondajului realizat de Curte, 
11 autorități de management din 
10 state membre17 au declarat că pro ‑
gramele lor operaționale pentru FSE 
cuprindeau măsuri de sprijin desti ‑
nate microîntreprinzătorilor. Analiza 
Curții a arătat totuși că niciuna dintre 
cele 11 autorități de management nu 
evaluase nevoile specifice ale microîn ‑
treprinzătorilor înainte de aprobarea 
programelor operaționale. În aceeași 
situație se află și toate programele 
operaționale din cele cinci state mem ‑
bre în care Curtea a examinat proiecte 
specifice. Curtea ia act de faptul că, în 
perioada de programare 2007 ‑2013, 
nu a existat o cerință reglementară ca 
statele membre să efectueze evaluări 
ale nevoilor.
15 Observații
19 Articolul 43 din Regulamentul 
(CE) nr. 1828/2006 al Comisiei.23 
Caseta 2  oferă un exemplu, din afara 
eșantionului auditat, în cazul căruia 
a fost realizată o evaluare riguroasă 
a nevoilor pentru a se stabili necesita ‑
tea de a adopta măsuri de sprijin speci ‑
fice destinate microîntreprinzătorilor.
În cazul a trei dintre cele 
șase instrumente financiare 
aferente FSE examinate, nu 
au fost elaborate strategii de 
investiții
24 
În general, la constituirea structurii ju ‑
ridice a instrumentelor financiare afe ‑
rente FSE, acestea primesc o contribu ‑
ție din partea programului operațional 
la capitalul lor de dotare. Instrumente ‑
le folosesc apoi banii respectivi pentru 
a sprijini proiecte care se încadrează 
în domeniul de aplicare al programu ‑
lui operațional (adică acordarea de împrumuturi și garanții unor benefici ‑
ari finali). Potrivit cerințelor de regle ‑
mentare care se aplică instrumentelor 
financiare aferente FSE, trebuie, așadar, 
elaborată o strategie de investiții 
pentru fiecare fond în parte. În cazul 
instrumentelor financiare aferente FSE, 
strategia de investiții19 include și o ana ‑
liză a populației‑țintă potențiale, cu 
scopul de a se evita supracapitalizarea 
sau subcapitalizarea fondului.Exemplu de studiu care stabilește necesitatea unei măsuri de sprijin specifice 
destinate microîntreprinzătorilor
În landul german Brandenburg a fost efectuat un studiu în anul 2006 pentru a se determina nevoile specifi ‑
ce ale întreprinderilor nou‑înființate18 și, în special, pentru a se stabili pertinența serviciilor financiare oferite 
microîntreprinzătorilor de către bănci.
Studiul a avut la bază o evaluare cantitativă și calitativă a cererii și a ofertei de microfinanțare din această 
regiune.
Studiul a identificat faptul că (i) furnizarea de servicii financiare către microîntreprinzători nu era atractivă 
pentru băncile tradiționale, îndeosebi în cazul împrumuturilor mici de până la 10 000 de euro și că (ii) inițiati ‑
vele de sprijin financiar existente (împrumuturile subvenționate de stat, de exemplu) nu ofereau microîntre ‑
prinzătorilor alternative potrivite.
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ , anterior GTZ GmbH ), Microfinance in Europe – Regional Case Studies from France, 
Germany and Greece  (Microfinanțarea în Europa – Studii de caz regionale din Franța, Germania și Grecia), p. 13 ‑15 (raport cofinanțat de FSE).Caseta 2
16 Observații
20 Articolul 4.1.6 din Nota de 
orientare COCOF_10 ‑0014 ‑04‑
EN din 21 februarie 2011 
a Comitetului de coordonare 
a fondurilor privind 
instrumentele de inginerie 
financiară prevăzute la 
articolul 44 din Regulamentul 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului.25 
În cazul a trei dintre cele șase instru ‑
mente financiare aferente FSE audi ‑
tate, în Polonia și în Italia (Calabria), 
Curtea a constatat că nu fusese 
elaborată o strategie de investiții 
(a se vedea  tabelul 2 ).
Sisteme necorespunzătoare 
de gestionare a riscurilor 
în cazul a cinci dintre cele 
șase instrumente financiare 
aferente FSE examinate
26 
În afara unei evaluări ex ante  a nevoi ‑
lor, administratorii fondurilor ar trebui 
să instituie și proceduri corespunză ‑
toare de gestionare a riscurilor. Acest 
lucru presupune mai ales analizarea 
portofoliului la risc al instrumentelor 
financiare, cu scopul de a evalua dacă dotarea cu capital a fondurilor este 
adecvată și, în special, pentru a se 
stabili dacă se pot acoperi eventuale 
pierderi cauzate de împrumuturi și 
garanții. Efectuarea unei astfel de ana ‑
lize permite respectarea principiilor 
bunei gestiuni financiare, în conformi ‑
tate cu orientările Comisiei20 adresate 
statelor membre pentru perioada de 
programare 2007 ‑2013.Tabelul 2Existența unei strategii de investiții, a unor sisteme de gestionare a riscurilor și 
a unor politici de ieșire/dispoziții privind lichidarea în cazul instrumentelor financiare 
aferente FSE auditate
Instrumente financiare FSE 
auditate (stat membru)Strategie de investiții Sisteme de gestionare a riscurilor 
(analiza portofoliului la risc)Politică de ieșire/dispoziții 
privind lichidarea
Instrumentul financiar A  
(Germania)Da Nu Da
Instrumentul financiar B  
(Italia)Nu Nu Nu
Instrumentul financiar C  
(Italia)Nu Nu Nu
Instrumentul financiar D  
(Italia)Da Nu Nu
Instrumentul financiar E  
(Polonia)Da Da Da
Instrumentul financiar F  
(Polonia)Nu Nu Da
Sursa:  Analiza Curții (2014).
17 Observații
21 Articolul 43 alineatul (2) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1828/2006 al Comisiei.
23 Articolul 43 alineatul (2) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1828/2006 al Comisiei.27 
Curtea a constatat că fusese efectuată 
o analiză a portofoliului la risc numai 
pentru un singur instrument financiar 
aferent FSE dintre cele șase examinate 
de către Curte (a se vedea tabelul 2 ). 
În cazul Italiei, Curtea consideră că 
cele trei instrumente financiare FSE 
auditate sunt supracapitalizate în mod 
semnificativ (a se vedea caseta 3 ).28 
Potrivit regulamentului, la închiderea 
unui fond, resursele rămase neutilizate 
ale instrumentelor financiare trebuie 
restituite bugetului UE21.
Deficiențe în ceea ce privește 
politica de ieșire și dispozițiile 
privind lichidarea aplicabile 
instrumentelor financiare 
aferente FSE
29 
Curtea a evaluat, de asemenea, dacă 
autoritățile de management instituise ‑
ră o politică de ieșire și/sau dispoziții 
privind lichidarea în conformitate cu 
normele aplicabile23 instrumentelor 
financiare aferente FSE. Scopul acestor 
politici și dispoziții este de a asigura 
lichidarea corespunzătoare și ordonată 
a unui fond la momentul închiderii 
acestuia.30 
Curtea a constatat că, în cazul 
a trei dintre cele șase instrumente 
financiare aferente FSE examinate 
(două în Campania și unul în Calabria), 
nu existau o politică de ieșire și/sau 
dispoziții privind lichidarea.Exemplu de instrumente financiare aferente FSE supracapitalizate
La sfârșitul anului 2013, plățile către microîntreprinzători reprezentau 9,5 % din capitalul total de dotare al 
fondului de împrumut din Campania (constituit în decembrie 2009). În cazul celor două fonduri de garanta ‑
re din Calabria (constituite în septembrie și noiembrie 2012), plățile către întreprinzători reprezentau 0 % și, 
respectiv, 26,7 %.
În vederea respectării normei privind eligibilitatea cheltuielilor, sprijinul ar trebui plătit până la 31 decem ‑
brie 201522. Este puțin probabil că fondurile rămase vor ajunge la microîntreprinzători până la sfârșitul 
anului 2015.
22 Sfârșitul perioadei de eligibilitate, astfel cum este definită în Regulamentul nr. 1083/2006, se află în prezent în discuție.Caseta 3
18 Observații
24 Efectul de levier poate avea 
o valoare mai mică de 1,0 dacă 
o parte a capitalului de dotare 
a fost utilizată pentru cheltuieli 
de gestiune.Mecanismele de instituire 
aferente EPMF sunt în 
general satisfăcătoare
31 
Modul de constituire a instrumentelor 
financiare aferente EPMF este diferit de 
cel utilizat în cazul instrumentelor care 
țin de FSE. Intermediarii financiari se ‑
lectați în cadrul EPMF (precum băncile) 
trebuie să solicite finanțare din partea 
FEI pentru instrumentele lor financiare. 
Dacă nu primesc cereri de împrumuturi 
sau de garanții, intermediarii financiari 
nu recurg pur și simplu la finanțarea 
din partea FEI. Prin urmare, nu este 
necesară o evaluare specifică a nevoi ‑
lor regionale.
32 
În plus, în conformitate cu normele 
EPMF, toți intermediarii financiari fac 
obiectul unui proces de diligență 
standard realizat de către FEI. Acesta 
presupune o evaluare a sistemelor de 
gestionare a riscurilor, inclusiv a pro ‑
cedurilor privind portofoliul la risc. 
Portofoliul și rata de nerambursare 
aferentă sunt monitorizate ulterior de 
către intermediarul financiar și sunt 
raportate periodic către FEI. Normele 
specifice privind aceste mecanisme de 
monitorizare și de raportare sunt parte 
integrantă a contractului încheiat între 
FEI și intermediarul financiar.
33 
Curtea a constatat că, pentru toate cele 
șapte instrumente financiare aferente 
EPMF examinate, au fost realizate ana ‑
lizele necesare ale portofoliilor la risc. 
Deși activitățile de microfinanțare sunt, 
prin definiție, expuse unui risc ridicat, 
din analiza Curții a rezultat că portofo ‑
liul la risc al unui fond de împrumut din 
România a fost scăzut în comparație cu 
alte fonduri similare. Fondul, care este 
operațional din martie 2012, prezen ‑
ta un risc de nerambursare de 0,3 % 
pentru portofoliul său și nu înregistrase 
nicio eliminare de creanță din bilanț 
până la data de 30 septembrie 2013.Majoritatea instrumentelor 
financiare aferente FSE nu au 
atras finanțare privată
34 
Unul dintre avantajele utilizării instru ‑
mentelor financiare prin comparație 
cu finanțările nerambursabile este 
potențialul acestor instrumente de 
a atrage finanțare privată care să supli ‑
menteze finanțarea publică (provenită 
din bugetele naționale și din bugetul 
UE). Acest fenomen mai poartă și 
denumirea de „efect de levier”, fiind 
calculat ca raportul dintre finanțarea 
totală și finanțarea din fonduri publice. 
Un raport supraunitar al efectului de 
levier înseamnă că a fost atrasă finan ‑
țare privată. Curtea a examinat dacă 
instrumentele financiare utilizate în 
cadrul FSE sau al EPMF pentru a spri ‑
jini microîntreprinzătorii au reușit să 
atragă finanțare privată în plus față de 
finanțarea din fonduri publice.
35 
Analiza Curții a arătat că numai unul 
dintre cele șase instrumente financiare 
aferente FSE auditate a atras finanțare 
privată suplimentară. Este vorba de un 
fond de garantare din Italia (Calabria), 
care prezenta o valoare a efectului de 
levier de 1,2. Pentru patru dintre cele 
șase instrumente, nu a existat niciun 
efect de levier, raportul înregistrând 
o valoare mai mică sau egală cu unu24. 
Pentru cel de al șaselea instrument 
auditat – un alt fond de garantare din 
Italia (Calabria)  –, autoritatea de mana ‑
gement nu a putut furniza informații 
privind efectul de levier.
19 Observații
36 
În ceea ce privește obiectivele can ‑
titative, Curtea observă că stabilirea 
unei valori‑țintă a efectului de levier 
nu constituia o cerință reglementară 
în perioada de programare 2007‑2013. 
Curtea constată totuși că numai în 
cazul celor două fonduri de garantare 
italiene s‑au stabilit, încă de la institu ‑
irea acestora, valori‑țintă ale efectului 
de levier mai mari de 1,0 (valoarea 
vizată la data de închidere a fondurilor, 
în 2015, fiind de 1,25). În toate celelalte 
cazuri, fie nu existau informații dis ‑
ponibile, fie la stabilirea valorii‑țintă 
a efectului de levier nu a fost prevăzu ‑
tă atragerea de finanțare privată.Instrumentele financiare 
aferente EPMF au atras 
finanțare privată
37 
Curtea a constatat că toate cele 
șapte instrumente financiare aferente 
EPMF care erau puse în aplicare la mo ‑
mentul desfășurării auditului mobiliza ‑
seră finanțare privată suplimentară (a 
se vedea tabelul 3 ). În ceea ce privește 
garanțiile, valoarea‑țintă a efectului 
de levier a fost obținută întocmai în ‑
tr‑unul dintre cele șapte cazuri, în timp 
ce, în alte două cazuri, valorile stabilite 
nu au fost atinse. În ceea ce privește 
alte două instrumente financiare, este 
puțin probabil ca țintele inițiale să 
fie atinse, deoarece diferența dintre 
nivelul actual și valoarea‑țintă a efec ‑
tului de levier este prea mare pentru 
a fi recuperată până la termenul de 
la jumătatea anului 2015. Pentru cele 
două cazuri de portofolii de microcre ‑
dite nu au fost specificate valori‑țintă. 
Potrivit Comisiei, o evaluare finală 
a atingerii valorii‑țintă a efectului de 
levier pentru întreg instrumentul EPMF 
va avea loc după închiderea acestuia, 
nu mai devreme de anul 2020.Tabelul 3Efectul de levier al instrumentelor financiare aferente EPMF examinate
Entitate 
(stat  membru)Descrierea proiectuluiEfectul de levier
Dată‑țintăFinanțare privată 
(în milioane de euro)Valoare‑țintăValoare efectivă 
(la 31.12.2013)
Entitatea 1 (Grecia) Garanție pentru portofoliu de microcredite 7, 47 1,33 18.12.2014 0,3
Entitatea 2 (România) Portofoliu de microcredite Nespecificată 1,25120.3.2014 2,4
Entitatea 3 (România) Portofoliu de microcredite Nespecificată 1,18 16.5.2013 1,7
Entitatea 4 (România) Garanție pentru portofoliu de microcredite 8,33 1,38 29.12.2013 2,4
Entitatea 5 (Polonia) Garanție pentru portofoliu de microcredite 9,13 9,13 30.3.2013 55,2
Entitatea 6 (Polonia) Garanție pentru portofoliu de microcredite 6,67 1,33 27.6. 2015 0,3
Entitatea 7 (Polonia) Garanție pentru portofoliu de microcredite 7, 5 8 1,33 27.6. 2015 0,1
1 Data pentru valoarea efectivă a efectului de levier este 30.9.2013.
Sursa:  Analiza Curții pe baza datelor FEI (2013).
20 Observații
25 Articolul 20 alineatul (2) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1828/2006 al Comisiei.
26 Codul european de bună 
conduită pentru furnizorii de 
microcredite; CGAP , Smart 
Campaign  (coordonată de 
Centrul pentru incluziune 
financiară) și Standardele 
universale de gestiune 
a performanței sociale 
(Universal Standards for Social 
Performance Management ) 
elaborate de grupul de lucru 
pentru performanță socială 
(Social Performance Task Force ).Sisteme de monitori -
zare și de raportare 
a performanței
38 
Curtea a evaluat în primul rând perti ‑
nența sistemului de raportare a per ‑
formanței instituit de statele membre 
și de EPMF, iar în al doilea rând, în 
cazul proiectelor incluse în eșantion, 
probabilitatea ca acestea să fi furni ‑
zat un sprijin microîntreprinzătorilor, 
îndeosebi celor care anterior fuseseră 
șomeri. Curtea constată că, în perioada 
de programare 2007‑2013, monitoriza ‑
rea FSE a fost realizată la nivel de axă 
prioritară, iar nu la nivel de proiect25.
39 
Principalul obiectiv al sprijinului finan ‑
ciar acordat de UE microîntreprinzăto ‑
rilor este de a crea sau de a dezvolta 
în continuare întreprinderi și locuri de 
muncă sustenabile și de a preveni sau 
a reduce șomajul. Prin urmare, Curtea 
a evaluat dacă în cadrul FSE sau al 
EPMF au fost raportate următoarele 
informații, având în vedere că astfel de 
indicatori de performanță sunt reco ‑
mandați și în Codul de bună conduită 
al Comisiei și de către organizațiile de 
experți din domeniul microfinanțării26:
 ‑ informații privind profilul social al 
beneficiarilor sprijinului financiar 
destinat microîntreprinzătorilor 
(de exemplu: nivelul de educație, 
vârsta, situarea geografică sau 
apartenența la grupuri vulnerabile 
în mod special, precum șomerii, 
persoanele cu handicap, minorită ‑
țile etnice sau migranții);
 ‑ informații privind rata de supra ‑
viețuire a microîntreprinderilor 
după o anumită perioadă de la 
încheierea sprijinului (de exemplu, 
doi ani).40 
Această evaluare a fost realizată pe 
baza examinării în teren a proiectelor, 
pe baza răspunsurilor la sondajul efec ‑
tuat de Curte, precum și în urma unei 
analize a rapoartelor anuale de punere 
în aplicare transmise Comisiei de către 
autoritățile de management ale celor 
17 programe operaționale aferente FSE 
acoperite de audit.
Informații limitate privind 
câmpul de acțiune și ratele 
de supraviețuire pentru 
programele operaționale 
aferente FSE
41 
Analiza Curții a revelat faptul că:
 ‑ în cazul a 11 dintre cele 17 progra ‑
me operaționale aferente FSE exa ‑
minate (65 %), nu existau informații 
disponibile privind apartenența 
la un grup vulnerabil a beneficia ‑
rilor sprijinului financiar destinat 
microîntreprinzătorilor. Pentru ce ‑
lelalte șase programe, se consideră 
că informațiile erau disponibile 
doar parțial, întrucât ele au fost co ‑
lectate doar pentru proiectele care 
vizau în mod specific șomerii. În 
plus, pentru programele operațio ‑
nale aferente FSE auditate, în cazul 
în care informațiile privind profilul 
beneficiarilor erau totuși disponi ‑
bile, ele nu erau și monitorizate în 
mod sistematic;
 ‑ informații privind ratele de supra ‑
viețuire erau disponibile pentru 
trei programe operaționale (18 %, 
puse în aplicare în Germania, în 
Bulgaria și în Finlanda) din totalul 
de 17 programe operaționale afe ‑
rente FSE. În lipsa unor date fiabile 
și solide privind performanța în 
ceea ce privește ratele de supravie ‑
țuire, sustenabilitatea proiectelor 
nu poate fi evaluată în cazul celor ‑
lalte 14 programe operaționale.
21 Observații
27 Articolul 8 din Decizia 
nr. 283/2010/UE.42 
Această analiză este confirmată de 
examinarea rapoartelor anuale de 
punere în aplicare a programelor 
operaționale transmise Comisiei de 
către autoritățile de management, 
care, de asemenea, nu conțin date sau 
prezintă informații extrem de limita ‑
te referitoare la sprijinul UE acordat 
microîntreprinzătorilor.
43 
Date fiind aceste limitări ale datelor 
furnizate de statele membre, nu este 
posibilă agregarea, de către Comisie, 
a unor informații coerente, utile și 
fiabile pentru a monitoriza rezultatele 
obținute grație sprijinului furnizat de 
FSE microîntreprinzătorilor, îndeosebi 
în ceea ce privește incluziunea.
44 
Prin urmare, Curtea consideră că 
lipsa de informații suficiente și fiabile 
privind performanța face imposibilă 
formularea unei concluzii globale 
privind gradul de îndeplinire a obiecti ‑
velor principale ale sprijinului financiar 
acordat de FSE microîntreprinzătorilor.În cazul proiectelor finanțate 
prin EPMF, există informații 
mai complete privind câm -
pul de acțiune și ratele de 
supraviețuire
45 
În cazul tuturor celor șapte proiecte 
aferente EPMF care au făcut obiec ‑
tul auditului Curții, au fost furnizate 
informații care indicau dacă sprijinul 
a ajuns la microîntreprinzători. În cele 
mai multe cazuri, rapoartele privind 
EPMF conțineau și date referitoare la 
profilul beneficiarilor de sprijin finan ‑
ciar destinat microîntreprinzătorilor 
(date precum sexul, vârsta, nivelul de 
educație și regiunea din care provin). 
Cu toate acestea, date privind statutul 
profesional anterior al beneficiarilor 
finali erau disponibile numai în cazul 
unuia dintre cele șapte instrumente 
financiare aferente EPMF examinate (în 
Grecia).
46 
În ceea ce privește ratele de supravie ‑
țuire, trei dintre proiectele finanțate 
prin EPMF au raportat o rată de supra ‑
viețuire de 100 %, iar un altul, o rată 
medie de supraviețuire de 70 %. Cât 
despre celelalte trei proiecte aferente 
EPMF, stadiul punerii lor în aplicare nu 
permite deocamdată efectuarea unor 
astfel de calcule.
47 
În ansamblu, Curtea a constatat că 
procedura de raportare respecta cerin ‑
țele prevăzute în Decizia de instituire 
a EPMF27 și că aceasta furniza informa ‑
ții mai bune decât cele disponibile în 
cazul instrumentelor financiare care 
fac obiectul gestiunii partajate.
22 Observații
28 Recomandarea 2003/361/CE 
a Comisiei din 6 mai 2003 
privind definirea 
microîntreprinderilor și 
a întreprinderilor mici și 
mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, 
p. 36).Sprijinul a ajuns la microîn -
treprinzători, dintre care 
aproximativ jumătate fuse -
seră anterior șomeri
48 
Curtea a realizat o evaluare a probabili ‑
tății ca proiectele cuprinse în eșantion 
să fi sprijinit microîntreprinzătorii, 
îndeosebi pe cei șomeri. În acest 
sens, Curtea a verificat mai întâi dacă 
cuantumul mediu al sprijinului acordat 
era proporțional cu nevoile microîntre ‑
prinzătorilor. Curtea a examinat apoi 
profilurile beneficiarilor finanțărilor 
nerambursabile și ai instrumentelor 
financiare.Cuantumul mediu al sprijinului 
financiar din partea UE era 
proporțional cu nevoile 
microîntreprinzătorilor
49 
Curtea a constatat că sprijinul a avut 
un cuantum mediu inferior sau ușor 
superior plafonului de 25 000 de euro28 
recomandat de UE, în toate cele 20 de 
proiecte aferente FSE examinate, cu ex ‑
cepția unuia. Toate cele șapte proiecte 
EPMF examinate au respectat plafonul 
obligatoriu de 25 000 de euro stabilit în 
conformitate cu temeiul juridic al EPMF 
(a se vedea figura 2 ). Potrivit Comisiei, 
la data de 30 septembrie 2014, cuantu ‑
mul mediu al împrumuturilor aferente 
EPMF era de 9 825 de euro pentru 
garanții și de 6 717 euro pentru instru ‑
mentele de împrumut.Figura 2Cuantumul mediu al sprijinului financiar acordat de UE microîntreprinzătorilor per 
proiect, în funcție de plafoanele selectate
Sursa:  Analiza Curții (2013), pe baza datelor furnizate de autoritățile de management (2013) și de Banca Mondială (2012).
90
80
70
60
50
40
3020
10
-
Germania Italia Grecia Polonia România„Risc de sărăcie” , conform CGAP
„Microﬁnanţare” acordată de UE
Proiecte FSE
Proiecte EPMFîn mii de euro
23 Observații
29 Plafonul stabilit de CGAP este 
egal cu de 2,5 ori VNB‑ul pe 
cap de locuitor, exprimat în 
dolari americani.50 
Curtea observă că plafonul de 
25 000 de euro aplicabil în fiecare 
dintre cele 28 de state membre nu ia în 
considerare diferențele considerabile 
în materie de venituri și bogăție dintre 
acestea. Curtea a verificat, prin urmare, 
dacă sprijinul a fost inferior unui pla ‑
fon ponderat în funcție de VNB, care ia 
în considerare măsura în care popu ‑
lația expusă riscului de sărăcie este 
inclusă în câmpul de acțiune („riscul de 
sărăcie”, potrivit CGAP29), și dacă acest 
plafon fusese utilizat. Această analiză 
suplimentară a arătat că toate cele 
27 de proiecte examinate se situau sub 
plafonul stabilit de CGAP .
51 
Aceste analize arată că sumele alocate 
diferitelor măsurilor de sprijin financiar 
pot fi considerate proporționale cu 
nevoile unui microîntreprinzător.
Nu toate proiectele din 
eșantionul analizat de Curte 
au vizat persoanele șomere
52 
De asemenea, Curtea a examinat 
profilurile beneficiarilor de finanțări 
nerambursabile (la nivel de autoritate 
de management) sau profilurile clienți ‑
lor care au obținut sprijin financiar prin 
intermediul instrumentelor financiare 
din cadrul FSE și al EPMF (la nivel de 
administrator de fonduri) cu scopul 
de a evalua în ce măsură sprijinul viza 
microîntreprinzătorii care anterior 
fuseseră șomeri.53 
Această categorie a fost vizată în 
11 dintre cele 20 de proiecte finanțate 
prin FSE examinate (55 %). Dintre aces ‑
tea, nouă proiecte (45 %) se adresau în 
mod exclusiv șomerilor (cinci proiecte 
în Grecia, două în Polonia, unul în Ita ‑
lia – Campania și unul în Germania).
54 
În ceea ce privește EPMF, în cazul unuia 
dintre cele șapte proiecte exami ‑
nate, au fost vizați în mod specific 
beneficiari finali care fuseseră ante ‑
rior șomeri. Cu toate acestea, potrivit 
Comisiei, datele agregate generale 
privind EPMF la sfârșitul lunii septem ‑
brie 2014 indică faptul că 58 % din 
lucrătorii care desfășoară activități 
independente finanțați în cadrul EPMF 
fuseseră anterior șomeri și peste 60 % 
din microîntreprinderile sprijinite de 
EPMF erau nou‑înființate, ceea ce 
înseamnă un câmp de acțiune vast în 
rândul microîntreprinzătorilor care 
anterior au fost șomeri.
24 Observații
30 Belgia, Republica Cehă, Italia, 
Malta, Polonia, Finlanda și 
Regatul Unit.
31 DG Ocuparea Forței de Muncă, 
Afaceri Sociale și Incluziune, 
Raportul anual de activitate 
pe 2013 , p. 61 ( http://ec.europa.
eu/atwork/synthesis/aar/doc/
empl_aar_2013.pdf ).Informații privind 
costurile de punere în 
aplicare a sprijinului UE 
acordat 
microîntreprinzătorilor
55 
În ceea ce privește costurile de pune ‑
re în aplicare a sprijinului UE adresat 
microîntreprinzătorilor, trebuie avute 
în vedere două elemente: costurile ad ‑
ministrative publice și costurile perce ‑
pute pentru instrumentele financiare. 
De aceea, Curtea a evaluat dacă statele 
membre și Comisia dispun de informa ‑
ții suficiente privind aceste costuri.
Informațiile privind costurile 
administrative ale punerii în 
aplicare a programelor ope -
raționale aferente FSE sunt 
incomplete
56 
Comisia a estimat în anul 2011 costuri 
administrative ale punerii în aplicare 
a programelor operaționale de 3,2 % 
din finanțarea totală a FEDR/Fondului 
de coeziune și a FSE pentru perioada 
de programare 2007 ‑2013. Acestea 
includ costul activităților de control, 
estimat la 0,9 %, care acoperă activi ‑
tățile de verificare, de certificare și de 
audit desfășurate de autoritățile nați ‑
onale. Estimarea se bazează pe cifrele 
raportate de unele state membre30 
pentru primii ani ai perioadei de pro ‑
gramare 2007 ‑2013 pentru programele 
operaționale aferente FEDR/Fondului 
de coeziune și FSE.57 
Pe baza acestei estimări31, Direcția 
Generală Ocuparea Forței de Muncă, 
Afaceri Sociale și Incluziune a calcu ‑
lat, în raportul său anual de activitate 
pe 2013, costuri la nivelul statelor 
membre de aproximativ 4,8 % din 
bugetul FSE pentru perioada de 
programare 2007 ‑2013 (care includ 
autoritățile de management, de certi ‑
ficare și de audit). Calculul are la bază 
costurile medii ale statelor membre, 
care variau între 2 % și 13 %. În plus, 
în ansamblu, costurile administrative 
anuale suportate de Comisie se ridică 
la aproximativ 0,2 % din creditele 
totale. Totalul costurilor administrative 
globale estimate pentru gestionarea și 
controlul FSE este de aproximativ 5 % 
din bugetul anual total. Componentele 
principale ale costurilor administrative 
sunt descrise în caseta 4 .
58 
În concluzie, Curtea constată că la 
nivelul Comisiei nu există informații 
comparative disponibile privind cos ‑
turile administrative aferente fiecărui 
stat membru și fiecărui mecanism de 
finanțare (adică finanțări nerambursa ‑
bile sau instrumente financiare precum 
împrumuturile sau garanțiile). În plus, 
cifrele disponibile au fost actualizate 
numai în cazul instrumentelor financi ‑
are. În cazul programelor operaționale 
aferente FSE examinate de către Curte 
în cinci state membre, la nivelul dife ‑
ritelor autorități de management nu 
existau informații disponibile privind 
costurile administrative efective.
25 Observații
32 Potrivit articolului 43 din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1828/2006 al Comisiei, 
costurile de gestiune pentru 
instrumentele financiare 
aferente FSE nu pot depăși, ca 
medie anuală, maximum 
4 % din capitalul total de 
dotare al fondului, cu excepția 
cazului în care administratorul 
fondului a fost selectat pe 
baza unei proceduri 
concurențiale de atribuire 
a contractului, astfel cum s‑a 
întâmplat în cazul unui fond 
din Germania.Existau variații ale costurilor 
percepute pentru instrumen -
tele financiare aferente FSE
59 
În ultimă instanță, costurile mari în ‑
seamnă mai puține fonduri disponibile 
pentru microîntreprinzători. De aseme ‑
nea, acestea pot periclita durabilitatea 
fondului, în special în cazul fondurilor 
de microfinanțare de mici dimensiuni. 
Costurile cele mai răspândite perce ‑
pute pentru instrumentele financiare 
sunt costurile de gestiune, care pot 
cuprinde diferite subcomponente (de 
exemplu, costuri cu personalul, costuri 
de publicitate și marketing, costuri de 
deplasare și de consultanță).60 
Analiza Curții arată că, în cazul 
a cinci dintre cele șase instrumente 
financiare aferente FSE examinate, cos ‑
turile de gestiune au variat între 2,3 % 
și 4,2 %32. În fine, un fond de garantare 
din Italia (Calabria) nu a putut furniza 
informații privind costurile sale de 
gestiune atunci când acestea au fost 
solicitate de către Curte.Principalele componente ale costurilor administrative publice ale programelor 
operaționale aferente FSE
Pentru statele membre, costurile administrative includ costuri legate de gestionarea, controlul, monitorizarea 
și evaluarea programelor operaționale de către autoritățile naționale. Pot fi incluse aici remunerarea persona ‑
lului, costurile operaționale, costurile de deplasare și cele cu formarea. Pentru a garanta faptul că țara benefi ‑
ciază efectiv de pe urma sprijinului furnizat, costurile administrative pot include și costuri legate de activități 
de informare și comunicare privind posibilitățile de finanțare oferite de programe operaționale aferente FSE 
sau costuri legate de consolidarea capacității administrative a beneficiarilor (de exemplu, prin formare).
În cazul instrumentelor financiare, o parte a activității administrative este desfășurată de către administratorul 
fondului (de exemplu, selectarea beneficiarilor finali), ceea ce reduce costurile administrative la nivelul sta ‑
telor membre. Pentru aceste activități, costurile de gestiune sunt facturate direct de administratorii fondului 
către programele operaționale.
La nivelul Comisiei, costurile administrative se referă la costurile de elaborare a cadrului de reglementare al 
FSE, la costurile de gestiune financiară, de control, de audit și de coordonare tehnică cu statele membre, pre ‑
cum și la costurile legate de activitățile de evaluare și informare.
Aceste costuri administrative nu includ costurile suportate de beneficiarii sprijinului financiar acordat de UE.Caseta 4
26 Observații
61 
Curtea observă că, pentru două instru ‑
mente financiare aferente FSE din Italia 
(Calabria) incluse în eșantion, progra ‑
mului operațional i‑a fost imputat un 
cost suplimentar în afară de costurile 
de gestiune, și anume plata dobânzilor 
aferente împrumuturilor garantate 
(a se vedea caseta 5 ). Prin urmare, 
costurile de punere în aplicare pentru 
unul dintre cele două instrumente fi ‑
nanciare au crescut astfel la 7,8 % (ceea 
ce reprezintă aproximativ 4 milioane 
de euro anual).62 
Structura costurilor imputate bugetu ‑
lui UE pentru instrumentele financiare 
aferente FSE varia în funcție de dife ‑
ritele subcomponentele ale acestor 
costuri. Deși Curtea recunoaște că pot 
să existe motive valide pentru astfel de 
diferențe, trebuie remarcat totuși fap ‑
tul că Comisia nu dispune de o imagi ‑
ne de ansamblu completă asupra bazei 
de calcul a costurilor de punere în 
aplicare și de gestiune a instrumente ‑
lor financiare aferente FSE sau asupra 
justificării acestor costuri.
63 
Pe de altă parte, în cazul EPMF (instru ‑
mentele de împrumut și de garantare 
luate împreună), Comisia estimează 
costul mediu anual care va trebui să 
fie plătit din bugetul UE la maximum 
0,5 % ‑0,7 % din capitalul de dotare.
Costuri ridicate percepute pentru un instrument financiar în Calabria
În Calabria, costurile de gestiune percepute de un fond de garantare pentru microcredite au fost comunicate 
Comisiei ca reprezentând 2,23 % din totalul capitalului de dotare, ceea ce înseamnă că, oficial, aceste costuri 
se situau sub plafonul de reglementare de 4 %.
Or, autoritățile de management conveniseră cu băncile locale asupra unei structuri a costurilor de gestiune 
în cadrul căreia FSE urma să suporte dobânzile pentru microcredite în numele debitorilor. Dacă dobânda de 
5,6 % aferentă împrumuturilor garantate se adaugă la costurile de gestiune, costurile totale imputate progra ‑
mului operațional depășesc 7,8 %. În plus, simultan, aceleași bănci private care încasau dobânzile mai aveau 
de câștigat și de pe urma dobânzilor la fondurile FSE depozitate care serveau drept garanție.Caseta 5
27
 Concluzii și recomandări
64 
Curtea concluzionează că, în ceea ce 
privește sprijinul financiar acordat 
microîntreprinzătorilor prin interme ‑
diul FSE, există deficiențe la nivelul 
programării și al conceperii sprijinului, 
precum și o lipsă de date suficiente și 
fiabile privind performanța. Mai mult, 
Comisia și statele membre nu dispun 
de informații comparative privind cos ‑
turile administrative aferente fiecărui 
stat membru și fiecărui mecanism de 
finanțare (și anume finanțări neram ‑
bursabile sau instrumente financiare 
precum împrumuturile sau garanțiile).
65 
Per ansamblu, Curtea consideră că 
aceste aspecte ar putea avea un im ‑
pact negativ asupra eficacității spriji ‑
nului financiar al UE menit să răspundă 
nevoilor microîntreprinzătorilor.
Există deficiențe în modul de 
programare și de concepere 
a sprijinului acordat de FSE 
microîntreprinzătorilor
66 
În general, statele membre nu au 
evaluat în mod corespunzător nevoile 
specifice ale microîntreprinzătorilor 
atunci când au conceput programele 
operaționale aferente FSE. În perioada 
de programare 2007 ‑2013, nu a existat 
o obligație de reglementare în ceea ce 
privește abordarea nevoilor specifice 
ale microîntreprinzătorilor la nivel 
european. În perioada acoperită de 
audit, finanțările nerambursabile au 
reprezentat de departe principalul me ‑
canism de sprijin din partea FSE utilizat 
pentru microîntreprinzători.67 
Sprijinul financiar din partea UE acor ‑
dat prin intermediul FSE microîntre ‑
prinzătorilor a fost furnizat în general 
fără să fi existat o evaluare riguroasă 
a nevoilor. Pentru o parte dintre 
instrumentele financiare aferente FSE 
examinate, lipsa strategiilor de inves ‑
tiții și sistemele inadecvate de gestio ‑
nare a riscurilor au condus la o dotare 
excesivă a fondurilor. De asemenea, 
Curtea a constatat că jumătate dintre 
instrumentele financiare aferente FSE 
examinate nu dispuneau de politici de 
ieșire și de dispoziții privind lichidarea, 
deși aceste două elemente erau prevă ‑
zute de regulamentele aplicabile.
68 
Se consideră că, în general, EPMF  – 
instrumentul financiar al Comisiei  – 
dispune de mecanisme satisfăcătoare în 
ceea ce privește sistemele de gestionare 
a riscurilor. EPMF a reușit să atragă și fi ‑
nanțare privată suplimentară, lucru care 
nu se poate afirma și despre instrumen ‑
tele financiare aferente FSE. Cu toate 
acestea, sumele alocate către EPMF din 
bugetul UE până la această dată au fost 
limitate (prin comparație cu instrumen ‑
tele financiare aferente FSE).
Recomandarea 1
Pentru perioada de programare 
2014 ‑2020, statele membre ar trebui 
să efectueze în mod sistematic eva ‑
luări ale nevoilor atunci când concep 
instrumente de finanțare și pregătesc 
programe operaționale care includ 
sprijin financiar acordat de UE microîn ‑
treprinzătorilor. Acest lucru ar contri ‑
bui și la alocarea unui nivel adecvat de 
fonduri pentru diferitele mecanisme 
de finanțare, și anume pentru finanță ‑
rile nerambursabile sau pentru instru ‑
mentele financiare (împrumuturi sau 
garanții). Comisia ar trebui să ofere 
orientări în acest sens.
28 Concluzii și recomandări
Recomandarea 2
Comisia ar trebui să condiționeze 
utilizarea instrumentelor financiare 
aferente FSE de către statele membre 
nu numai de respectarea cerințelor de 
reglementare, ci și de existența unui 
sistem solid de gestionare a riscurilor, 
pentru a se evita dotarea excesivă cu 
capital a fondurilor.
Lipsesc date de monitorizare 
suficiente și fiabile privind 
performanța
69 
Sistemele de raportare a performanței 
care țin de EPMF au furnizat informații 
mai complete decât sistemele afe ‑
rente FSE, acestea fiind considerate 
neadecvate. Pe baza datelor furnizate 
de statele membre, nu este posibilă 
agregarea, de către Comisie, a unor 
informații coerente, utile și fiabile (de 
exemplu, ratele de supraviețuire ale 
microîntreprinzătorilor și câmpul de 
acțiune al sprijinului) pentru a monito ‑
riza rezultatele obținute grație micro ‑
finanțărilor acordate microîntreprinză ‑
torilor de către FSE. Curtea consideră 
că această situație face imposibilă 
formularea unei concluzii globale pri ‑
vind eficacitatea sprijinului acordat de 
FSE microîntreprinzătorilor.
70 
Pe baza eșantionului examinat, rezultă 
că finanțările nerambursabile din 
cadrul FSE, instrumentele financiare 
aferente FSE și EPMF au furnizat sprijin 
financiar microîntreprinzătorilor. 
Aproximativ jumătate dintre proiecte 
i‑au inclus în câmpul lor de acțiune 
pe microîntreprinzătorii care anterior 
fuseseră în șomaj.Recomandarea 3
Cu scopul de a îmbunătăți câmpul de 
acțiune în viitor, Comisia ar trebui să 
conceapă împreună cu statele membre 
măsuri de sprijin financiar din partea 
FSE adresate microîntreprinzătorilor 
și să definească criterii de eligibilitate 
care să urmărească sprijinirea per ‑
soanelor șomere și vulnerabile aflate 
într‑o situație de dezavantaj din punc ‑
tul de vedere al accesului la piața de 
credit convențională.
Nu există informații 
suficiente privind costurile 
de punere în aplicare 
a finanțărilor nerambursabile 
și a instrumentelor financiare 
aferente FSE
71 
În cazul programelor operaționale 
aferente FSE examinate, autoritățile 
de management nu aveau informații 
privind costurile administrative reale. 
Comisia și statele membre nu dispun de 
informații comparative privind costurile 
administrative per stat membru sau per 
mecanism de finanțare (și anume finan ‑
țări nerambursabile sau instrumente 
financiare precum împrumuturile sau 
garanțiile). În aceste condiții, ele nu pot 
să identifice care este modalitatea cea 
mai eficientă din punctul de vedere al 
costurilor prin care sprijinul UE poate fi 
acordat microîntreprinzătorilor.
72 
În ceea ce privește instrumentele fi ‑
nanciare examinate, Curtea a observat 
diferite structuri ale costurilor și variații 
ale procentajului pe care îl reprezintă 
costurile de gestiune imputate bugetu ‑
lui UE. Comisia nu dispune de o imagi ‑
ne de ansamblu cuprinzătoare asupra 
bazei de calcul a costurilor de punere 
în aplicare a instrumentelor financiare 
aferente FSE, nefiind așadar în măsură 
să evalueze dacă se justifică diferențe ‑
le de costuri între instrumente.
29 Concluzii și recomandări
Recomandarea 4
Pentru perioada de programare 
2014 ‑2020, Comisia ar trebui să realize ‑
ze o analiză comparativă a costurilor de 
punere în aplicare a finanțărilor neram ‑
bursabile acordate de FSE, a instrumen ‑
telor financiare aferente FSE și a instru ‑
mentelor financiare care țin de EaSI, 
cu scopul de a stabili nivelul real al 
acestora. Această evaluare ar trebui să 
permită identificarea de bune practici 
privind modul în care se poate asigura 
la un cost rezonabil acordarea finanță ‑
rilor nerambursabile, a împrumuturilor 
și a garanțiilor cu valoare mică.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 10 iunie 2015.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

30
VI (d)
Comisia nu acceptă această recomandare.
Pe de o parte, Comisia consideră că analiza ar 
impune izolarea costurilor de gestionare a unei 
finanțări nerambursabile sau a unui instrument 
financiar suportate de către autoritatea de mana ‑
gement. În plus, ar fi dificil să se facă o compara ‑
ție între costurile și comisioanele ocazionate de 
finanțările nerambursabile acordate de FSE și de 
instrumentele financiare aferente acestuia și cele 
ocazionate de instrumentele financiare aferente FSE 
și EPMF (de exemplu, costurile pentru instrumen ‑
tele financiare aferente FSE includ comisioanele 
băncilor, dar nu și costurile pentru autoritățile de 
management și pentru organismele intermediare; 
de asemenea, structura costurilor instrumentelor 
financiare aferente EPMF este diferită de cea a FSE, 
întrucât autoritățile de management nu intervin).
Pe de altă parte, este posibil ca în urma analizei să 
nu se poată atinge scopul de a elabora bune prac ‑
tici pentru noua perioadă de programare, întrucât 
cadrul de reglementare prevede norme noi referi ‑
toare la costurile și comisioanele de gestionare, care 
sunt bazate pe performanță și includ praguri (a se 
vedea Regulamentul delegat nr. 480/2014).
Introducere
09
În perioada de programare 2007 ‑2013, autoritățile 
de management nu au avut obligația de a transmite 
Comisiei rapoarte la nivel de proiect în ceea ce pri ‑
vește grupul‑țintă al microîntreprinzătorilor.Sinteză
VI (a)
Comisia acceptă recomandarea.
Pentru perioada de programare 2014 ‑2020, cadrul 
de reglementare va asigura faptul că fiecare instru ‑
ment financiar este definit „pe baza unei evaluări 
ex ante ” care a identificat deficiențele pieței sau 
situațiile de investiții sub nivelul optim și necesită ‑
țile de investiții. Se prevăd, de asemenea, cerințe 
privind evaluarea ex ante  pentru continuarea 
instrumentelor financiare instituite în perioada de 
programare anterioară.
La aprobarea programelor operaționale, Comisia 
a asigurat alinierea la prioritățile strategice, identi ‑
ficarea/îndeplinirea condițiilor ex ante  și evaluarea 
justificării furnizate pentru forma de ajutor propusă.
Comisia se angajează, de asemenea, să ofere 
consiliere privind evaluarea ex ante  și să furnizeze 
orientări cu privire la implementarea instrumentelor 
financiare.
Comisia a furnizat deja orientări și metode practice 
privind pregătirea evaluării ex ante  obligatorii pen ‑
tru noua perioadă de programare.
VI (b)
Comisia acceptă această recomandare, care este 
deja abordată în noul cadru de reglementare al FSE. 
Acesta impune efectuarea unor evaluări ex ante  
pentru instrumentele financiare.
VI (c)
Comisia acceptă această recomandare.
Noul cadru de reglementare va permite identifica ‑
rea celor mai relevante grupuri‑țintă ale instrumen ‑
tului de microfinanțare pentru fiecare piață avută în 
vedere. Evaluările ex ante  ar trebui să permită acest 
lucru.Răspunsurile 
Comisiei
Răspunsurile Comisiei 31
27
A se vedea răspunsul comun la punctele 21 și 22.
În cadrul perioadei de programare 2014 ‑2020, efec ‑
tuarea unei evaluări ex ante  este o condiție preala ‑
bilă, iar normele privind plățile prevăd certificarea 
eșalonată a acestora. Acest lucru va contribui la 
optimizarea capitalizării instrumentelor financiare.
Caseta 3
În ceea ce privește Campania, după cum a constatat 
Curtea, supracapitalizarea a fost cauzată de supra ‑
subscrierea unui singur obiectiv al axei, în detri ‑
mentul celorlalte, care nu au făcut obiectul unei 
subscrieri. Următoarea cerere de propuneri a fost 
modificată pentru a rezolva această problemă. La 
sfârșitul lunii mai 2015, plățile către microîntreprin ‑
zători au ajuns la 37,4 % din capitalul total de dotare 
al fondului.
33
Comisia consideră că este încă prea devreme pentru 
a evalua portofoliul la risc, deoarece portofoliul 
EPMF este recent și primul ciclu de rambursare încă 
nu s‑a încheiat.
Răspuns comun la punctele 35 și 36
Efectul de levier nu a fost o cerință legală pentru 
perioada de programare 2007 ‑2013. Acesta a fost 
însă inclus în cadrul juridic aferent perioadei 
2014 ‑20201.
Cu toate acestea, chiar și fără atragerea unor fonduri 
suplimentare din surse private, instrumentele finan ‑
ciare finanțate de FSE pot avea un efect multiplica ‑
tor, deoarece pot fi reînnoite.
1 Considerentul 34, articolul 37 alineatul (2) litera (c) și articolul 46 
alineatul (2) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.Observații
Răspuns comun la punctele 21 și 22
Pentru instrumentele financiare care fac obiectul 
gestiunii partajate, Regulamentul nr. 1303/2013 
privind dispozițiile comune (RDC) introduce în peri ‑
oada de programare 2014 ‑2020 o evaluare ex ante  
obligatorie care ar trebui să vizeze, printre altele, 
motivarea formei de ajutor propuse.
Răspuns comun la punctele 24 și 25
În cadrul gestiunii partajate și în conformitate cu 
principiul subsidiarității, autoritățile naționale sunt 
responsabile să se asigure că operațiunile individu ‑
ale sunt implementate în conformitate cu dispoziți ‑
ile juridice relevante.
Comisia recunoaște că pentru constituirea unui 
număr de trei din șase instrumente financiare nu 
a fost elaborată strategia de investiții.
Această problemă apărută în perioada de progra ‑
mare 2007 ‑2013 a fost probabil cauzată de lipsa 
securității juridice în cazul Regulamentului general 
nr. 1828/2006, care a fost modificat de mai multe 
ori în 2010 și 2011 în ceea ce privește instrumentele 
financiare.
26
În perioada de programare 2007 ‑2013, această 
cerință era prevăzută de nota menționată a COCOF. 
Cerința depășește domeniul de competență al auto ‑
rităților de management și trebuie îndeplinită de 
administratorul fondului, în conformitate cu princi ‑
piile bunei gestiuni financiare.
Pentru perioada de programare 2014 ‑2020, aceste 
cerințe figurează în mod clar la articolul 37 alinea ‑
tul (2) din RDC, care prevede obligația de a efectua 
evaluarea ex ante .
Răspunsurile Comisiei 32
45
În temeiul normelor EPMF, datele privind statutul 
profesional anterior al beneficiarilor au fost colec ‑
tate în cazul persoanelor fizice, dar nu și în cazul 
microîntreprinderilor. Acest aspect a fost luat în 
considerare la conceperea instrumentelor financiare 
ale EaSI.
Răspuns comun la punctele 52-54
Comisia precizează că instrumentele de microfi ‑
nanțare auditate sunt unelte care vizează atingerea 
obiectivelor respective ale părților din programele 
operaționale ale FSE și ale EMPF, în cadrul cărora 
sunt implementate, iar aceste obiective pot depăși 
integrarea șomerilor.
Conform definiției din Decizia EPMF, grupurile‑țintă 
cuprind atât persoane fizice, în special din cadrul 
grupurilor vulnerabile, cât și microîntreprinderi.
Prin colaborarea cu instituțiile de microfinanțare 
nebancare, în cazul în care acestea există pe piața 
respectivă, se asigură un câmp de acțiune adec ‑
vat pentru cei care solicită microcredite și care se 
află într‑o poziție dezavantajată pe piața de credit 
convențională. Modelul de afaceri al instituțiilor de 
microfinanțare nebancare se bazează pe situația 
existentă în care persoanele vulnerabile se află 
într‑o poziție dezavantajată cu privire la accesul 
pe piața de credit convențională, deoarece băncile 
mari consideră creditele destinate acestor persoane 
ca fiind mai costisitoare și/sau prezentând mai 
multe riscuri.
58
Comisia consideră că furnizarea acestor informații în 
comparație cu rezultatele preconizate ar fi o povară 
disproporționat de mare. În special, acest lucru ar 
impune izolarea costurilor de gestionare a unei 
finanțări nerambursabile sau a unui instrument 
financiar suportate de către autoritatea de mana ‑
gement. În plus, ar fi dificil să se facă o comparație 
între costurile și comisioanele ocazionate de finan ‑
țările nerambursabile acordate de FSE și de instru ‑
mentele financiare aferente acestuia (de exemplu, 
costurile pentru instrumentele financiare aferente 
FSE includ comisioanele băncilor, dar nu și costurile 
pentru autoritățile de management și pentru orga ‑
nismele intermediare).37
În ceea ce privește valoarea‑țintă a efectului de 
levier, Comisia dorește să sublinieze următoarele: 
faptul că unele dintre operațiuni nu ating valoarea 
preconizată a efectului de levier nu este o chestiune 
de performanță, ci o realitate economică accepta ‑
bilă pentru piața de microfinanțare imatură și pen ‑
tru facilitatea care încearcă să se adreseze nu numai 
intermediarilor cu cele mai bune performanțe, ci 
și celor nou‑înființați, precum și celor care vizează 
grupurile vulnerabile. Pentru ca bugetul UE dis ‑
ponibil să fie utilizat la maximum, în acordurile de 
garantare care nu ating valoarea‑țintă a efectului de 
levier, FEI adaptează în consecință sumele maximale 
respective și reutilizează sumele maximale eliberate 
pentru operațiuni noi. În plus, intermediarii sunt 
obligați să plătească comisioane de angajament 
dacă nu îndeplinesc volumele convenite ale porto ‑
foliului de microcredite.
Răspuns comun la punctele 41-44
Monitorizarea FSE este efectuată în sine la nivel de 
axă prioritară, nu la nivel de proiect. Indicatorii de 
realizare și de rezultat au fost formulați la nive ‑
lul axei prioritare, în conformitate cu obiectivele 
acesteia. În perioada de programare 2014 ‑2020 
vor fi efectuate îmbunătățiri, având în vedere că 
indicatorii de realizare și de rezultat sunt stabiliți la 
nivelul priorității de investiții, reflectând obiectivele 
specifice ale priorității de investiții respective.
În ceea ce privește informațiile privind rata de 
supraviețuire, nu se poate aștepta raportarea aces ‑
tora, întrucât regulamentul nu impune o obligație în 
acest sens.
În plus, Comisia nu consideră că rata de supraviețu ‑
ire în sine este un criteriu relevant pentru a evalua 
succesul unui instrument de microfinanțare. De 
exemplu, dacă un șomer ar încerca să își înființeze 
propria întreprindere și în cele din urmă aceasta ar fi 
un eșec, șomerul va fi dobândit totuși o experiență 
profesională și competențe de gestionare, grație 
cărora ar putea găsi mai târziu un loc de muncă. 
Așadar, rezultatul intervenției ar trebui considerat 
drept pozitiv.
Rata de supraviețuire a microîntreprinzătorilor care 
beneficiază de ajutor ar putea fi completată, de 
exemplu, de măsurarea situației beneficiarului final 
pe piața muncii la un anumit interval după încheie ‑
rea acțiunii.
Răspunsurile Comisiei 33
Concluzii și recomandări
Răspuns comun la punctele 64 și 65
Comisia consideră colectarea acestor informații 
drept o povară disproporționat de mare. În plus, 
ar fi dificil să se facă o comparație între costurile și 
comisioanele ocazionate de finanțările nerambursa ‑
bile acordate de FSE și de instrumentele financiare 
aferente acestuia, pe de o parte, și între statele 
membre, pe de altă parte.
Mai mult, costul administrativ în sine nu ar trebui 
să fie principalul factor pentru alegerea celui mai 
adecvat mecanism de finanțare.
67
A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 21, 22 
și 27.
68
EPMF funcționează ca inițiativă‑pilot din 2010. Au 
fost alocate resurse bugetare suplimentare pentru 
programul care îi va succeda în cadrul EaSI.
Recomandarea 1
Comisia acceptă recomandarea.
Pentru perioada de programare 2014 ‑2020, cadrul 
de reglementare va asigura faptul că fiecare instru ‑
ment financiar este definit „pe baza unei evaluări 
ex ante ” care a identificat deficiențele pieței sau 
situațiile de investiții sub nivelul optim și necesită ‑
țile de investiții. Se prevăd, de asemenea, cerințe 
privind evaluarea ex ante  pentru continuarea 
instrumentelor financiare instituite în perioada de 
programare anterioară.
La aprobarea programelor operaționale, Comisia 
a asigurat alinierea la prioritățile strategice, identi ‑
ficarea/îndeplinirea condițiilor ex ante  și evaluarea 
motivării formei de ajutor propuse.59
Costurile pentru gestionarea acțiunilor de acor ‑
dare de microcredite sunt, prin definiție, mai mari 
decât ale activității normale de creditare, având 
în vedere populația‑țintă specifică, sumele mici și 
numărul mare de credite acordate de instituțiile de 
microfinanțare.
62
În cadrul gestiunii partajate și în conformitate cu 
principiul subsidiarității, autoritățile naționale sunt 
responsabile să se asigure că operațiunile individu ‑
ale sunt implementate în conformitate cu dispoziți ‑
ile juridice relevante.
Începând din 2011, statele membre au obligația de 
a furniza în raportul anual de implementare date 
privind costurile și comisioanele de gestionare 
legate de implementarea instrumentelor financiare.
Instituțiile și publicul pot consulta aceste date în 
„Sinteza datelor privind progresele înregistrate 
în ceea ce privește finanțarea și implementarea 
instrumentelor de inginerie financiară raportate de 
autoritățile de management”, document publicat în 
luna decembrie a fiecărui an.
De asemenea, ar trebui subliniat faptul că adminis ‑
tratorul fondului este stabilit printr‑o procedură de 
achiziții publice, iar nivelul costurilor și al comisioa ‑
nelor de gestionare sunt stabilite de piață.
În ceea ce privește calcularea costurilor, ca și în 
perioada de programare 2007 ‑2013, cadrul juridic 
pentru perioada 2014 ‑2020 include o plafonare 
a costurilor și a comisioanelor de gestionare. În 
plus, o componentă de performanță este acum un 
element obligatoriu al acestor comisioane2.
În Regulamentul delegat nr. 480/2014, Comisia 
a stabilit criteriile pentru determinarea costurilor și 
a comisioanelor instrumentelor financiare pe baza 
performanței și a fixat praguri pentru costurile și 
comisioanele de gestionare pe baza bunelor prac ‑
tici de pe piață.
2 A se vedea articolul 42 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013.
Răspunsurile Comisiei 34
Răspuns comun la punctele 71 și 72
În ceea ce privește instrumentele financiare afe ‑
rente FSE, începând din 2011, statele membre au 
obligația de a furniza în raportul anual de imple ‑
mentare date privind costurile și comisioanele de 
gestionare legate de implementarea instrumentelor 
financiare.
Pentru perioada de programare 2014 ‑2020, prin 
Regulamentul delegat nr. 480/2014, Comisia 
a stabilit criteriile pentru determinarea costurilor și 
a comisioanelor instrumentelor financiare pe baza 
performanței și a fixat praguri pentru costurile și 
comisioanele de gestionare pe baza bunelor prac ‑
tici de pe piață.
Recomandarea 4
Comisia nu acceptă această recomandare.
Pe de o parte, Comisia consideră că analiza ar 
impune izolarea costurilor de gestionare a unei 
finanțări nerambursabile sau a unui instrument 
financiar suportate de către autoritatea de mana ‑
gement. În plus, ar fi dificil să se facă o compara ‑
ție între costurile și comisioanele ocazionate de 
finanțările nerambursabile acordate de FSE și de 
instrumentele financiare aferente acestuia și cele 
ocazionate de instrumentele financiare aferente FSE 
și EPMF (de exemplu, costurile pentru instrumen ‑
tele financiare aferente FSE includ comisioanele 
băncilor, dar nu și costurile pentru autoritățile de 
management și pentru organismele intermediare; 
de asemenea, structura costurilor instrumentelor 
financiare aferente EPMF este diferită de cea a FSE, 
întrucât autoritățile de management nu intervin).
Pe de altă parte, este posibil ca în urma analizei să 
nu se poată atinge scopul de a elabora bune prac ‑
tici pentru noua perioadă de programare, întrucât 
cadrul de reglementare prevede norme noi referi ‑
toare la costurile și comisioanele de gestionare, care 
sunt bazate pe performanță și includ praguri (a se 
vedea Regulamentul delegat nr. 480/2014).Comisia se angajează, de asemenea, să ofere 
consiliere privind evaluarea ex ante  și să furnizeze 
orientări cu privire la implementarea instrumentelor 
financiare.
Comisia a furnizat deja orientări și metode practice 
privind pregătirea evaluării ex ante  obligatorii pen ‑
tru noua perioadă de programare.
Recomandarea 2
Comisia acceptă această recomandare, care este 
deja abordată în noul cadru de reglementare al FSE. 
Acesta impune efectuarea unor evaluări ex ante  
pentru instrumentele financiare.
69
EPMF nu pare a fi afectat din cauza indisponibi ‑
lității unor informații suficiente și fiabile privind 
performanța.
Pentru perioada de programare 2014 ‑2020, Comi ‑
sia precizează că, în afară de rata de supraviețuire, 
la evaluarea eficacității sprijinului acordat din FSE 
microîntreprinzătorilor contribuie și indicatori 
specifici FSE, precum numărul de microîntreprinderi 
sprijinite și statutul profesional al participanților la 
intrare și la ieșire.
Recomandarea 3
Comisia acceptă această recomandare.
Noul cadru de reglementare va permite identifica ‑
rea celor mai relevante grupuri‑țintă ale instrumen ‑
tului de microfinanțare pentru fiecare piață avută 
în vedere. Evaluările ex ante  ar trebui să permită 
acest lucru.
CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Microîntreprinzătorii din întreaga Uniune Europeană 
întâmpină dificultăți legate de accesul pe piața de credit 
convențională. În vederea ameliorării acestei situații, 
Uniunea oferă sprijin financiar sub formă de finanțări 
nerambursabile și instrumente financiare.
În prezentul raport, Curtea a evaluat dacă programarea și 
modul de concepere a sprijinului financiar acordat de UE au 
răspuns nevoilor reale ale microîntreprinzătorilor și dacă au 
fost instituite sisteme solide de raportare cu privire la 
performanță. De asemenea, Curtea a examinat dacă există 
suficiente informații disponibile privind costurile de punere 
în aplicare a diferitelor mecanisme de finanțare ale UE care 
vin în sprijinul microîntreprinzătorilor.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ