P9_TA(2022)0062

Bumbacul modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4)

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D077486/02 – 2021/3057(RSP))

(2022/C 347/05)

Parlamentul European,

— având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D077486/02,

— având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

— având în vedere votul din data de 11 ianuarie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, când nu s-a emis niciun aviz,

— având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

— având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 8 iulie 2021 și publicat la 16 august 2021 (3),

— având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (4),

— având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

A. întrucât, la 19 septembrie 2018, BASF Agricultural Solutions Belgium NV, cu sediul în Belgia, care este o filială a BASF SE, cu sediul în Germania, a prezentat, în numele BASF Agricultural Solutions Seed US LLC, cu sediul în Statele Unite („solicitantul”), o cerere de introducere pe piață a produselor alimentare, ingredientelor alimentare și furajelor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 („bumbac modificat genetic”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea și la introducerea pe piață a unor produse care conțin sau sunt compuse din bumbac modificat genetic destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării;

B. întrucât, la 8 iulie 2021, EFSA a adoptat un aviz favorabil privind autorizarea bumbacului modificat genetic, care a fost publicat la 16 august 2021;

C. întrucât bumbacul modificat genetic a fost dezvoltat pentru a conferi toleranță la glifosat și la erbicidele inhibitoare de HPPD (5); întrucât erbicidele inhibitoare de HPPD includ erbicide precum izoxaflutolul, mesotrionul și tembotrionina;

D. întrucât, în timp ce consumul uman de ulei din semințe de bumbac este relativ limitat în Europa, acest ulei poate fi găsit într-o gamă largă de produse alimentare, inclusiv în sosuri, maioneză, produse de panificație fină, produse tartinabile și pepite din ciocolată; întrucât bumbacul este utilizat în hrana animalelor în principal sub formă de brichete/făină de semințe de bumbac sau sub formă de semințe de bumbac întregi (6); întrucât bumbacul este, de asemenea, consumat de oameni sub formă de făină de bumbac;

Absența evaluării erbicidelor complementare

E. întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 (7) al Comisiei prevede o evaluare a măsurii în care practicile agricole preconizate influențează rezultatele criteriilor studiate; întrucât, în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare menționat, acest lucru este deosebit de pertinent pentru plantele rezistente la erbicide;

F. întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor complementare, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (8); întrucât, în consecință, este de așteptat ca culturile de bumbac modificat genetic să fie expuse la doze mai mari și, în același timp, doze repetate de glifosat și erbicide inhibitoare de HPPD, ceea ce ar putea, prin urmare, duce la prezența unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă;

G. întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului, agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății, a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni; întrucât o serie de studii științifice recente, evaluate inter pares, confirmă potențialul cancerigen al glifosatului (9);

H. întrucât, potrivit EFSA, lipsesc datele toxicologice care permit efectuarea unei evaluări a riscului pentru consumatori pentru mai multe produse de descompunere ale glifosatului pertinente pentru culturile modificate genetic cu toleranță la glifosat (10);

I. întrucât, potrivit clasificării și etichetării armonizate aprobate de Uniune, izoxaflutolul este foarte toxic pentru organismele acvatice și se bănuiește că poate afecta fătul înainte de naștere (11); întrucât izoxaflutolul a fost singura substanță folosită pentru a evalua riscurile asociate cu bumbacul modificat genetic; întrucât grupa erbicidelor inhibitoare de HPPD cuprinde totuși o serie de substanțe erbicide, inclusiv mesotrionul, care, potrivit EFSA, pot fi clasificate ca având proprietăți care perturbă sistemul endocrin (12);

J. întrucât, potrivit unei analize științifice independente (13), ca urmare a modului de acțiune al ingredientelor active ale erbicidelor complementare, este plauzibil ca aplicarea acestor erbicide să provoace reacții de stres în plante și, prin urmare, să afecteze expresia genetică și compoziția plantei în sine;

K. întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a produselor de descompunere ale acestora din plantele modificate genetic nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic („Grupul EFSA pentru OMG”) și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de planta modificată genetic în cauză, precum și compoziția și, prin urmare, toxicitatea produșilor de descompunere (metaboliților) pot fi afectate de însăși modificarea genetică (14);

Observațiile autorităților competente din statele membre

L. întrucât statele membre au trimis EFSA numeroase observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (15); întrucât aceste observații critice includ faptul că, pe baza dovezilor prezentate, nu este posibil să se concluzioneze, în legătură cu evaluarea comparativă a bumbacului modificat genetic sau a siguranței acestuia, că cultivarea bumbacului modificat genetic implică o expunere sporită a operatorilor din țări terțe la glifosat, al cărui impact asupra sănătății este în prezent contestat, dar ar putea fi negativ, precum și faptul că informațiile și datele furnizate cu privire la toxicologie sunt insuficiente și că planul de monitorizare nu corelează activitățile de monitorizare cu obiectivele de protecție relevante;

Respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii

M. întrucât într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (16); întrucât Obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 3.9 al ONU își propune să reducă simțitor, până în 2030, numărul deceselor și bolilor provocate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și solului (17); întrucât autorizarea importului de bumbac modificat genetic ar crește cererea pentru această cultură, care este tratată cu glifosat și cu erbicide inhibitoare de HPPD, sporind astfel expunerea lucrătorilor și a mediului în țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai mari a lucrătorilor și a mediului constituie un motiv de deosebită îngrijorare în privința culturilor modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza volumelor mai mari de erbicide utilizate;

N. întrucât, potrivit unui studiu evaluat inter pares, publicat în 2020, Roundup, unul dintre cele mai utilizate erbicide pe bază de glifosat din lume, poate declanșa o pierdere a biodiversității, făcând ecosistemele mai vulnerabile la poluare și la schimbările climatice (18);

O. întrucât un studiu științific evaluat inter pares din 2021, realizat în Mexic, a demonstrat efectele fiziologice, metabolice și ecologice ale introgresiei transgenelor (19) în bumbacul sălbatic și a constatat că, printre altele, expresia genelor cp4-epsps (tolerante la glifosat) în bumbacul sălbatic în condiții naturale a modificat nivelurile de secreție ale nectarului extrafloral și, prin urmare, asocierea plantei cu diferite specii de furnici, precum și nivelul daunelor cauzate de erbivore (20); întrucât studiul afirmă că „dacă dorim să conservăm in situ fondul genetic primar al speciilor sălbatice înrudite, trebuie să depunem eforturi pentru a identifica procesele ecologice și evolutive afectate de existența și permanența acestor transgene în cadrul populațiilor în cauză” și că, „după detectarea acestor gene, pot fi elaborate rapid strategii de atenuare pentru a reduce amploarea daunelor”; întrucât cea mai eficientă strategie de atenuare a introgresiei transgenelor și a riscurilor asociate pentru populațiile sălbatice și biodiversitate, în conformitate cu principiul precauției, ar fi, în primul rând, evitarea cultivării de culturi transgenice;

P. întrucât Uniunea este parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CDB a ONU”), care impune părților la aceasta responsabilitatea de a se asigura că activitățile din jurisdicția lor nu cauzează daune mediului altor state (21); întrucât importul bumbacului modificat genetic nu ar trebui să fie autorizat, având în vedere că cultivarea sa, precum și fenomenul asociat de introgresie a transgenelor ar putea dezechilibra interacțiunile ecologice delicate din ecosistemele bumbacului sălbatic;

Q. întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să cuprindă obligațiile Uniunii în temeiul ODD ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CDB a ONU;

Proces decizional nedemocratic

R. întrucât, în urma votului din 11 ianuarie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre;

S. întrucât, potrivit observațiilor Comisiei, este problematic faptul că deciziile de autorizare a organismelor modificate genetic (OMG) continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regula în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic;

T. întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul European a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață a organismelor modificate genetic pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de organisme modificate genetic în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul European a adoptat deja 23 de obiecții cu privire la introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG-uri; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor;

U. întrucât, deși ea însăși recunoaște deficitul democratic, lipsa de susținere din partea statelor membre și obiecțiile Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri;

V. întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată refuza autorizarea OMG-urilor atunci când autorizarea nu este susținută de o majoritate calificată a statelor membre în Comitetul de apel (22),

1. consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003;

2. consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este compatibil cu dreptul Uniunii întrucât nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului ( 23 ) , este acela de a pune bazele pentru a garanta un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, de sănătate și calitate a vieții animalelor și de protecție a intereselor mediului și consumatorilor în cazul produselor alimentare și furajelor modificate genetic, asigurând, totodată, funcționarea efectivă a pieței interne;

3. solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare;

4. invită din nou Comisia să nu autorizeze culturi modificate genetic rezistente la erbicide până când riscurile pentru sănătate asociate reziduurilor nu sunt investigate temeinic, de la caz la caz, ceea ce impune o evaluare completă a reziduurilor rezultate în urma pulverizării acestor culturi modificate genetic cu erbicide complementare, o evaluare a produselor de degradare a erbicidelor și a eventualelor efecte combinatorii, inclusiv cu însăși planta modificată genetic;

5. se bucură că, în sfârșit, Comisia a recunoscut, în scrisoarea din 11 septembrie 2020 adresată deputaților, necesitatea de a ține seama de sustenabilitate în deciziile de autorizare a OMG-urilor ( 24 ) ; își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea profundă că, de atunci, Comisia a continuat să autorizeze importul de OMG-uri în Uniune, în pofida obiecțiilor actuale formulate de Parlament și de o majoritate a statelor membre care au votat împotrivă;

6. îndeamnă EFSA să solicite date despre impactul consumului de alimente și furaje derivate din plante modificate genetic asupra microbiotului intestinal;

7. îndeamnă din nou Comisia să țină seama de obligațiile Uniunii în temeiul acordurilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Convenția ONU privind diversitatea biologică și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; își reiterează solicitarea ca proiectele de acte de punere în aplicare să fie însoțite de o expunere de motive în care să se explice cum respectă principiul de „a nu face rău” ( 25 )

8. evidențiază că amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 decembrie 2020 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 ( 26 ) , care au fost adoptate în Parlament ca bază pentru negocierile cu Consiliul, stipulează că Comisia nu autorizează OMG-uri care nu sunt susținute de o majoritate calificată a statelor membre; stăruie pe lângă Comisie să respecte această poziție și invită Consiliul să depună în continuare eforturi și să adopte de urgență o abordare generală față de acest dosar;

9. încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

(1) JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2) JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3) Avizul științific al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic privind evaluarea bumbacului modificat genetic GHB811, destinat utilizării în alimente și furaje, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA-GMO-ES-2018/154), https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6781

(4) În cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții în care se opune autorizării OMG-urilor. În plus, în a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat următoarele rezoluții:

— Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028).

— Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029).

— Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069).

— Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291).

— Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292).

— Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293).

— Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0365).

— Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0366).

— Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0367).

— Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0368).

— Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0369).

— Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0080).

— Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0081).

— Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0334).

— Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0335).

— Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0336).

— Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin sau sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic GMB151 (BCS-GM151-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0024).

— Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0025).

(5) Avizul EFSA, p. 1.

(6) Aviz științific al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic privind evaluarea bumbacului modificat genetic GHB614× T304-40 × GHB119, destinat utilizării în alimente și furaje, precum și importului și prelucrării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA-GMO-NL-2014-122), EFSA Journal, 2018; 16(7):5349, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5349 p. 22.

(7) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei din 3 aprilie 2013 privind cererile de autorizare a alimentelor și furajelor modificate genetic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 641/2004 și (CE) nr. 1981/2006 ale Comisiei (JO L 157, 8.6.2013, p. 1).

(8) A se vedea, de exemplu, Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, ianuarie 2016, 57(1), pp. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 și Benbrook, C. M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28.09.2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(9) A se vedea, de exemplu, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 și

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(10) Concluziile EFSA privind evaluarea inter pares a analizei riscurilor asociate utilizării substanței active glifosat ca pesticid, Jurnalul EFSA, 2015; 13(11):4302, p. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(11) https://echa.europa.eu/ro/substance-information/-/substanceinfo/100.114.433

(12) Concluziile EFSA privind evaluarea inter pares a analizei riscurilor asociate utilizării substanței active mesotrion ca pesticid. Jurnalul EFSA 2016; 14(3):4419, p. 3, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4419

(13) Observațiile Testbiotech cu privire la Avizul științific referitor la evaluarea bumbacului modificat genetic GHB881, destinat utilizării în alimente și furaje, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA-GMO-ES-2018-154) de la BASF,

https://www.testbiotech.org/content/testbiotech-comment-cotton-ghb881

(14) Acest lucru este valabil pentru glifosat, astfel cum se menționează în Avizul motivat al EFSA intitulat „Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, Jurnalul EFSA, 2018; 16(5):5263, p. 12 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263

(15) Observațiile statelor membre, accesibile prin intermediul Registrului de întrebări al EFSA: https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(16) https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(17) https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(18) https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(19) Introgresia transgenelor este integrarea permanentă a transgenelor din culturile transgenice într-o populație naturală prin polenizare încrucișată.

(20) Vázquez-Barrios, V., Boege, K., Sosa-Fuentes, T.G., Rojas, P., Wegier, A.,. ’„Ongoing ecological and evolutionary consequences by the presence of transgenes in a wild cotton population”, Scientific Reports 11, 2021, 1959, https://doi.org/10.1038/s41598-021-81567-z.

(21) Convenția ONU privind diversitatea biologică, articolul 3: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(22) Comisia „poate acorda” (nu „acordă”) autorizația în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizația în Comitetul de apel, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 [articolul 6 alineatul (3)].

(23) Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(24) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(25) Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (JO C 270, 7.7.2021, p. 2), punctul 102.

(26) Texte adoptate, P9_TA(2020)0364.