RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 21.3.2007 
COM(2007) 118 final 
  
RAPORT AL COMISIEI 
Răspunsurile statelor membre la  raportul anual 2005 al Cur ţii de Conturi 
  
{SEC(2007) 335} 
 
RO 2   RO CUPRINS 
1. Introducere ................................................................................................................. .. 3 
2. Constat ările DAS 2005 ................................................................................................ 4 
3. Preg ătirea raportului anual al Cur ţii............................................................................. 7 
4. Concluzii ................................................................................................................... . 10 
 
RO 3   RO 1. I NTRODUCERE  
Curtea European ă de Conturi ('Curtea') trebuie s ă-şi pregătească raportul anual în 
termene foarte strânse conform Tratatului CE care impune Cur ţii să emită “o 
declaraţie de asigurare referitoare la veridicitatea conturilor, precum şi la 
legalitatea opera ţiunilor şi înregistrarea acestora în conturi…”  1 Instituirea unei 
declaraţii de asigurare a opera ţiunilor reprezint ă, în particular, o problem ă aparte 
atunci când acestea sunt efectuate anual – printre altele deoa rece Curtea asigur ă 
auditul pân ă la nivelul benefici arului final, aceast ă acţiune presupunând organizarea 
a peste 100 de misiuni de audit în statele membre, ca parte din elaborarea raportului 
anual 2005. 
De asemenea, având în vedere termenele scurte, este foarte dificil s ă se verifice în 
timp util dac ă statele membre sunt sau nu de acord cu constat ările Curţii, înainte ca 
raportul anual s ă fie finalizat. Cu toate acestea, Comisia este obligat ă să emită, prin 
urmare, un raport privind reac ţiile statelor membre la adresa raportului anual2. 
Din reacţiile la raportul a nual 2005 reiese c ă statele membre contrazic un num ăr 
semnificativ din constat ările făcute de Curte care servesc ca baz ă pentru a 
fundamenta par ţial declara ţia de asigurare („DAS”) a acesteia, prezentat ă în raportul 
anual 20053. 
Contradic ţiile au fost mai pronun ţate în cadrul ac ţiunilor structurale decât în cadrul 
politicii agricole – în special privind cazu rile considerate a avea un impact financiar 
asupra bugetului UE. De asemenea, s-a întâmplat frecvent, în cadrul ac ţiunilor 
structurale, ca statele membre s ă dezaprobe constat ările pe care Curtea le considera a 
avea un impact financiar maxim asupra bugetului UE şi anume s ă descalifice 
întreaga opera ţiune din finan ţarea UE. 
Comisia a încercat s ă ţină cont de pozi ţia statelor membre la elaborarea r ăspunsurilor 
la adresa raportului anual 2005. Cu toate aces tea, acest lucru a fost dificil în multe 
cazuri deoarece aproximativ jum ătate din r ăspunsurile statelor membre la raportul 
constatărilor preliminare ale Cur ţii nu au fost disponibile în timp suficient, înaintea 
desfăşurării procedurii contradi ctorii dintre Curte şi Comisie privind raportul din 
iunie/iulie 2006 4. 
                                                 
1 Articolul 248 din Tratatul de instituire a Comunit ăţii Europene.  
2 În conformitate cu articolul 143alineatul (6) din Regulamentul financiar  aplicabil bugetului general al 
Comunităţilor Europene , Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 din data de 25.6.2002 al 
Consiliului, Comisia a trimis în data de 23 octombrie 2006 câte o scrisoare fiec ărui stat membru 
solicitând comentarii asupra observa ţiilor Curţii din raportul anual 2005 (disponibil pe site-ul web al 
Curţii www.eca.eu ), precum şi răspunsuri la observa ţiile făcute de Curte şi adresate statelor membre.  
3 A se vedea sec ţiunea 2 din Documentul de lucru al personalului Comisiei care înso ţeşte acest raport 
pentru o analiz ă mai detaliat ă a răspunsurilor statelor membre la constat ările făcute de Curte. Pe baza 
răspunsurilor primite, Comisia estimeaz ă că statele membre au contes tat 4-5 din cele 10 constat ări ale 
Curţii privind DAS 2005.  
4 A se vedea sec ţiunea 2 din Documentul de lucru al personalului Comisiei care înso ţeşte acest raport 
pentru o analiz ă mai detaliat ă a situaţiilor de constat ări preliminare (SCP) trimise de c ătre Curte statelor 
membre, constat ări ce stau la baza DAS 2005.  
 
RO 4   RO Prezentul raport rezumat prezint ă oportunitatea de a anal iza modul în care pot fi 
îmbunătăţite procedurile şi de a trage concluzi i utile. Acesta nu  se va interpreta ca o 
nouă procedur ă contradictorie între Curte şi statele membre – şi nici ca parte a 
schimburilor dintre Comisie şi statele membre în cadrul urm ăririi aprofundate a 
cazurilor care are loc în prezent. Astfel, pozi ţiile adoptate de c ătre statele membre şi 
menţionate aici nu sunt în mod necesar împ ărtăşite de către Comisie. 
În schimb, Comisia sper ă ca problemele puse în discu ţie să facă subiectul dezbaterii 
permanente privind cadrul de control intern integrat la care particip ă Parlamentul 
European, Consiliul, Curtea şi Comisia. 
Raportul prezint ă o analiz ă a constat ărilor Cur ţii care stau la baza DAS 2005 
(secţiunea 2). De asemenea, acesta analizeaz ă procedura actual ă privind schimbul de 
informaţii dintre Curte, statele membre şi Comisie în leg ătură cu unele constat ări 
făcute de Curte (sec ţiunea 3). Concluziile su nt prezentate la sfâr şitul raportului 
(secţiunea 4). 
2. C ONSTAT ĂRILE DAS  2005   
Curtea îşi bazează declaraţia DAS pe mai multe surse de dovezi şi, printre altele, pe 
constatări făcute în timpul expertizelor realizate de autorit ăţile şi beneficiarii finali 
din statele membre 5. Constatările sunt clasificate astfel: 
(a) Constatări privind sistemele:  Aceste constat ări se refer ă la implementarea unor 
sisteme de supraveghere şi de control. Curtea verific ă, de exemplu, dac ă sistemele 
sunt organizate corect, dac ă obligaţiile sunt distribuite corespunz ător şi dacă toate 
controalele sunt desf ăşurate corect şi ori de câte ori este necesar.  
(b) Constatări oficiale:  Aceste constat ări privesc pl ăţile către beneficiarii finali 
precum fermieri, companii etc. şi sunt considerate fie a avea un poten ţial impact 
financiar asupra bugetului general al UE, fie a avea un poten ţial impact care nu este 
cuantificat. Aceast ă categorie cuprinde, de exemplu, cazu ri în care participarea UE la 
proiecte nu a fost f ăcută public conform cerin ţelor, nu s-au respectat întocmai 
procedurile de achizi ţii publice sau registrele de  date sunt incomplete. 
(c) Constatări esenţiale: Aceste constat ări privesc, de asemenea, pl ăţile către 
beneficiarii finali, îns ă sunt considerate a avea un (poten ţial) impact financiar asupra 
bugetului general al UE, care poate fi cuantificat. Aceast ă categorie cuprinde, de 
exemplu, cazuri în care suprafa ţa unui teren este mai mic ă decât cea declarat ă de 
fermier, lipsesc documente justificative esen ţiale sau cheltuielile declarate de şeful de 
proiect sunt neeligibile. 
                                                 
5 DAS 2005 s-a bazat pe patru surse de dovezi: (a) o examinare a modului de func ţionare a sistemelor de 
supraveghere şi de control create atât în institu ţiile comunitare, cât şi în statele membre şi în ţările terţe, 
(b) analiza unor modele de opera ţiuni în fiecare regiune major ă prin realizarea de verific ări până la 
nivelul beneficiarului final, (c) o analiz ă a rapoartelor anuale de activitate şi a declara ţiilor emise de 
directorii generali şi a procedurilor aplicate la redactarea acesto ra, (d) unde e posi bil, o examinare a 
activităţii altor auditori care sunt independen ţi de procedurile de gestionare ale Comunit ăţii. A se vedea 
punctul 1.59 din Raportul anual 2005 
 
RO 5   RO Toate constat ările făcute în cadrul auditurilor efectuate de c ătre Comisie sau în 
statele membre, împreun ă cu alte elemente, precum o analiz ă a rapoartelor anuale de 
activitate şi a declara ţiilor emise de directorii generali din Comisie, sunt reflectate în 
DAS şi influenţează avizul final al Cur ţii, astfel cum apare în raportul anual. 
Pentru a preg ăti prezentul raport rezumat, Comisia  a solicitat statelor membre s ă 
precizeze dac ă sunt de acord în totalitate, par ţial sau nu agreeaz ă deloc constat ările 
făcute de Curte 6. O analiz ă mai amănunţită a răspunsurilor privind constat ările ce 
stau la baza DAS 2005 este prezentat ă în secţiunea 2 la Documentul de lucru al 
personalului Comisiei, care înso ţeşte acest raport rezumat. Cele mai importante 
rezultate ale analizei se prezint ă astfel: 
• Statele membre au avut tendin ţa de a agrea mai mult constat ările făcute de Curte 
în cadrul politicii agricole  decât cele din cadrul ac ţiunilor structurale. 
• Constatările esen ţiale, conform c ărora Curtea a estimat întreaga  valoare a 
operaţiunii financiare ca fiind gre şită, au fost de dou ă ori mai frecvente în cadrul 
acţiunilor structurale decât în cadrul politicii agricole. 
• În cadrul politicii agricole, cea mai frecvent ă constatare esen ţială a fost 
neconcordan ţa dintre suprafa ţa unui teren m ăsurată de Curte şi cea declarat ă de 
fermier. Statele membre au confirmat mai mult de 8 din 10 astfel de constat ări. 
• Lipsa documentelor justificative esen ţiale a fost cea mai frecvent ă constatare 
esenţială din cadrul ac ţiunilor structurale. Statele membre au confirmat mai pu ţin 
de 4 din 10 astfel de constat ări. 
Statele membre au precizat m ăsurile luate în cazurile în  care acestea au confirmat 
constatarea f ăcută de către Curte. Printre ac ţiunile tipice de urm ărire ulterioar ă se 
număra, de pild ă, furnizarea documentelor lips ă, iniţierea de proceduri de recuperare 
şi/sau publicarea de lin ii directoare/instruc ţiuni mai precise pentru autorit ăţile 
însărcinate cu executarea la fa ţa locului. În func ţie de rezultatul procedurilor de 
recuperare lansate, impactul  financiar final al constat ărilor făcute poate fi mult mai 
mic decât a estimat Curtea în momentul public ării raportului anual. 
De asemenea, numeroase state membre au estimat c ă normele de reglementare a 
finanţării în domeniul ac ţiunilor structurale au fost subiectul multiplelor interpret ări. 
Irlanda a constatat c ă, datorită problemelor precedente de interpretare, autorit ăţile de 
control nu au mai permis înscrierea costurilor generale în declara ţiile de costuri 
prezentate autorit ăţii însărcinate cu plata.  
Constatări privind m ăsurarea suprafe ţei de teren (politica agricol ă) 
Statele membre au confirmat o mare parte a constat ărilor Curţii privind suprafe ţele 
de teren declarate de beneficiarii finali. De seori s-au calculat marje de eroare relativ 
                                                 
6 Statele membre au r ăspuns la aproximativ 60 la sut ă din cazuri. Propor ţia răspunsului a fost foarte mare 
la constat ările din cadrul politicii agricole (aproape 90 de procente), iar în cadrul ac ţiunilor structurale, 
oarecum mai mic ă (în jur de 50 de procente).  
 
RO 6   RO mici în aceste constat ări7. În cazurile relativ pu ţine în care statele membre nu au 
agreat constatarea Cur ţii privind dimensiunea unui tere n, acestea au subliniat uneori 
că, de fapt, s-a respectat legisla ţia în vigoare – de şi Curtea a f ăcut o constatare în 
acest sens. Cu toate acest ea, prezentele constat ări nu au nici un impact asupra DAS 
Curţii în ansamblul s ău.  
De exemplu, într-un caz, Polonia a r ăspuns unei constat ări cu privire la un fermier, 
caz în care „datele declarate în cerere au fost verificate cu ocazia unui control 
administrativ efectuat pe baza de date de referin ţă SIAC. […] Ţinând cont de faptul 
că s-a realizat un control administra tiv bazat pe datele de referin ţă disponibile în 
timpul campaniei din 2004, acesta neidentificând diferen ţe între suprafa ţa de teren 
declarată în cerere şi cea inclus ă în baza de date de referin ţă, valoarea pl ăţii a fost 
calculată corect.” 
Franţa a făcut următoarea observa ţie general ă cu privire la cazurile în care Curtea a 
verificat dimensiunea suprafe ţelor de teren: „ În general, alegerea aleatorie a 
dosarelor de c ătre Curte determin ă verificarea unor dosare care nu intr ă în 
categoria dosarelor verificate de c ătre autorit ăţile franceze. În plus, regulamentul 
prevede verificarea ad-hoc a 6,73% din cazuri (Fran ţa având un procent de 6,7%), 
determinând ca peste 90% dintre acestea s ă nu fie verificate.” O observa ţie similar ă 
a fost făcută şi de Suedia.  
Legislaţia UE este, în principiu, bazat ă pe propor ţionalitatea dintre fondurile 
europene cheltuite şi costurile controalelor, ceea ce duce la nesolicitarea autorit ăţilor 
naţionale de a verifica toate terenurile la fa ţa locului înainte de a se face pl ăţile8. 
Datorită abordărilor aplicate de autorit ăţile naţionale, Comisie şi Curte, se a şteaptă ca 
probabilitatea constat ărilor din partea Cur ţii în cazurile în care nu s-au f ăcut 
verificări prealabile ad-hoc de c ătre autorit ăţile naţionale să fie mai ridicat ă, indicând 
necesitatea de a ameliora gestionarea cotidian ă sau chiar de a m ări numărul 
verificărilor ad-hoc în cazurile  în care rata de eroare este superioar ă pragului de 
importanţă relativă. Totuşi, este posibil ca autorit ăţile naţionale să se fi conformat în 
totalitate reglement ărilor în vigoare. 
Constatări privind documentele lips ă 
În domeniul ac ţiunilor structurale, cea mai frecvent ă constatare major ă din acţiunea 
de publicare a DAS 2005 a fost lips a documentelor justificative esen ţiale. Statele 
membre au contestat aceste constat ări în peste jum ătate din cazuri, de obicei pe 
motiv că documentele au fost deja transmise Cur ţii sau au fost g ăsite între timp. De 
asemenea, anumite state membre au sus ţinut faptul c ă termenul de p ăstrare a 
documentelor referitoare la perioada 1994-99 nu fusese clar. 
Cazurile în care statele membre au pretins s ă fi descoperit documentele justificative 
cerute de c ătre Curte sunt enumerate mai jos. Comisia nu este în m ăsură să verifice 
                                                 
7 28 la sut ă din constat ări au avut rate de eroare mai mici de 2 procente şi alte 25 la sut ă din constat ări au 
avut rate cuprinse între 2 şi 5 procente.  
8 Intensitatea şi calitatea controalelor primare în domeniul fondurilor structurale pentru 2000-2006 sunt 
definite într-o not ă recentă dintre cele mai bune; este posibil ca ni velul de verificare al statelor membre 
să nu fie înc ă adecvat. 
 
RO 7   RO imediat informa ţiile furnizate de c ătre statele membre, dar se poate face o urm ărire a 
acestora. 
Suedia a anun ţat că a urmat constat ările Curţii privind un program al Fondului Social 
European prin desf ăşurarea unui audit inte rn independent „ conform c ăruia criticile 
Curţii sunt în mare m ăsură nefondate. Esen ţa multor documente justificative care 
lipseau conform Cur ţii de Conturi a fost identificat ă în cadrul auditului ulterior. […] 
Dat fiind faptul c ă au trecut mai mul ţi ani de la finalizarea proiectului, documentele 
justificative în cauz ă nu au fost întotdeauna g ăsite în dosarele bene ficiarilor, ci au 
fost ţinute în arhivele autorit ăţii competente.”  
Irlanda a sus ţinut că legislaţia privind perioada 1994-1999 nu a fost precis ă în ceea 
ce priveşte data de la care ar trebui s ă se reţină documente, de exemplu, de la ultima 
plată a unui proiect sau de la ultima plat ă a unui program9. 
Germania a indicat, de asemenea, un caz în  care a contestat interpretarea pe care a 
dat-o Curtea acestei p ărţi din legisla ţie. Cu toate acestea, Germania a comunicat c ă, 
din momentul desf ăşurării auditului de c ătre Curte, aceasta „ a primit dosarele 
privind trei dintre aceste [patru] cazuri. Curtea de Conturi a fost informat ă de 
această situaţie şi de alte detalii legate de cazurile respective şi de locul unde se 
aflau documentele justificative în ti mpul procedurii standard de dezbatere.”  
În cazurile în care elementele esen ţiale lipseau şi nici un document justificativ nu ar 
putea fi furnizat, Curtea a cl asificat aceste constat ări drept fundamentale, cu o marj ă 
de eroare de 100%, adic ă cu un impact financiar semnificativ asupra bugetului 
general al UE. Cu toate acestea, în  cazul în care Comisia constat ă ulterior c ă statele 
membre au prezentat la momentul resp ectiv documentele justificative – de şi cu o 
oarecare întârziere – atunci plata corespunz ătoare ar putea, probabil, s ă fie judecat ă 
ca fiind legal ă şi făcută cu regularitate de c ătre un tribunal, astfel neexistând motive 
pentru ini ţierea procedurii de recupe rare. Astfel de constat ări ar putea fi prezentate 
mai corect ca „absen ţă de asigurare în momentul c ontrolului” în loc de erori 
fundamentale. 
3. P REGĂTIREA RAPORTULUI ANUAL AL CURŢII  
Raportul anual 2005 a fost primul raport publicat la 31 octombrie, urm ărind ediţia 
revizuită a Regulamentului financiar di n 2002. Astfel, Curtea a trebuit s ă respecte un 
termen limit ă care era mai scurt cu o lun ă faţă de anii anteriori şi astfel a avut cu o 
lună mai puţin timp decât de obicei s ă planifice şi să finalizeze misiuni de audit, s ă 
analizeze constat ări (deseori implicând traducerea unor documente primite în timpul 
desfăşurării misiunii), s ă informeze entit ăţile auditate cu privire la constat ările făcute 
şi să aştepte şi să analizeze r ăspunsurile din partea acestor entit ăţi.  
                                                 
9 Articolul 23 alinatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2082/93 al Consiliului din 20 iulie 1993 prevede 
că: “Pentru o perioad ă de trei ani de la efectuarea ultimei pl ăţi pentru orice opera ţiune, organismul şi 
autorităţile responsabile vor p ăstra la dispozi ţia Comisiei toate documentele justificative privind 
cheltuielile şi verificările opera ţiunii.”   
 
RO 8   RO Ar trebui luat în calcul termenul strict acordat Cur ţii în preg ătirea raportului anual 
2005, atunci când se analizeaz ă punctele slabe identifica te mai jos în procedura 
schimbului de informa ţii între Curte, Comisie şi statele membre. Cu toate acestea, 
dificultăţile întâmpinate în acest an – de şi mai mari decât de obicei – au fost 
întâmpinate, de asemenea, şi în anii anteriori. 
Pentru a aduna dovezi pentru declara ţia sa de asigurare, Curtea desf ăşoară audituri 
atât pe lâng ă Comisie, cât şi în statele membre. În domeniul gestion ării repartizate, 
DAS 2005 s-a bazat pe constat ări făcute în cursul a peste 1 00 de misiuni de audit în 
statele membre, în care Curtea a asigurat auditul sistemelor de control şi al 
operaţiunilor financiare în favoarea benefi ciarilor finali, precum fermierii şi 
companiile care primesc bani din fondurile structurale. 
Când misiunile sunt încheiate şi Curtea a finalizat analizele constat ărilor făcute, 
aceasta trimite o scrisoare numit ă Raport de constat ări preliminare c ătre institu ţia 
naţională superioar ă de audit din statul me mbru vizat în constat ări. În mod normal, 
Curtea solicit ă instituţiei naţionale superioare de audit s ă o informeze cu privire la 
reacţia sa faţă de constat ările făcute în termen de 6-8 s ăptămâni. Comisia prime şte o 
copie a Raportului de constat ări preliminare şi a răspunsului care urmeaz ă10. 
Pe baza constat ărilor cu privire la Comisie şi la statele membre, Curtea stabile şte un 
proiect de raport care este examinat de c ătre serviciile Cur ţii şi ale Comisi ei înainte 
de adoptarea final ă de către Curte. Curtea este audi torul extern al Comisiei – şi 
numai  al Comisiei – conf orm principiului c ăruia Comisia este responsabil ă pentru 
execuţia bugetului general al UE. Prin urma re, procedura contradictorie dintre 
auditor şi entitatea auditat ă implică numai Curtea şi Comisia. 
DAS ca atare, însemnând declara ţia de dou ă pagini de la începutul capitolului 1 din 
raportul anual, nu este inclus ă în proiectul de raport. Aceasta nu este prezentat ă 
Comisiei pe parcursul pr ocedurii contradictorii şi, din acest motiv, nu este înso ţită de 
nici un răspuns din partea Comisiei.. Curtea adopt ă DAS în momentul finaliz ării 
procedurii contradictorii. 
Statele membre transpun în practic ă în jur de 80 de procente din bugetul general al 
UE, şi prin urmare Curtea î şi întemeiaz ă avizul, în mare m ăsură, pe constat ările 
făcute în statele membre. În consecin ţă, reacţia statelor membre cu privire la 
constatările făcute de Curte prezint ă o mare importan ţă pentru Comisie în cadrul 
elaborării răspunsurilor acesteia care sunt publicate împreun ă cu observa ţiile Curţii 
în raportul anual. 
Nu este extraordinar ca o entitate auditat ă să nu agreeze în totalitate constat ările unui 
auditor. Auditorul trebuie s ă asigure un audit respect ând standarde interna ţionale de 
auditare şi – în cazul bugetului general al UE – în conformitate cu legisla ţia care stă 
la baza opera ţiunilor financiare efectuate. În unele cazuri, exist ă chestiuni care pot fi 
deschise interpret ării, iar auditorul şi entitatea auditat ă pot avea opinii diferite. 
                                                 
10 De asemenea, Comisia prime şte rapoarte de constat ări preliminare privind auditurile pe care Curtea le-a 
efectuat pe lâng ă Comisie. 
 
RO 9   RO Obiectivul Comisiei este acela de a include punctele de vedere ale statelor membre în 
răspunsurile sale, în situa ţia în care acestea din urm ă nu agreeaz ă în totalitate 
constatările Curţii şi când Comisia consider ă că statele membre pot s ă-şi motiveze 
poziţia. Dar Comisia este con ştientă, atunci când accept ă versiunea final ă a 
raportului, c ă nu toate constat ările restante vor fi justific ate în decursul procesului 
ulterior de urm ărire11. 
În cazul raportului anual 2005, procedura contradictorie s-a desf ăşurat în iunie/iulie 
2006, timp în care reprezentan ţii Curţii şi ai Comisiei s-au întrunit de mai multe ori 
pentru a discuta proiec tul de raport al Cur ţii (adoptat în mai/iunie 2006) şi proiectul 
de răspunsuri al Comisiei (elaborat în iunie/iulie 2006). Curtea a adoptat în 
septembrie 2006 Declara ţia de asigurare din 2005. Timpul r ămas până la publicarea 
raportului (sfâr şitul lui octombrie 2006) a fost consacrat traducerii şi imprimării 
raportului anual în toate limbile oficiale. 
Curtea a trimis statelor membre aproape 75 de Situa ţii de constat ări preliminare şi a 
primit răspunsuri la marea majoritate a acestora. Jum ătate din r ăspunsuri a fost 
transmise în termen de dou ă luni, iar majoritatea r ăspunsurilor restante au fost 
transmise în decursul unei alte luni. Cu toate acestea, în jur de 3 sau 4 r ăspunsuri nu 
au fost disponibile Cur ţii când aceasta a adoptat pr opriul proiect de raport, şi aproape 
jumătate din răspunsuri a sosit îns ă prea târziu pentru a putea fi luate în considerare 
în răspunsurile Comisiei. 
Consecinţele reacţiei incomplete din partea statelor membre înainte de finalizarea 
raportului anual au fost constatate de Spania care a subliniat c ă: „Raportul 
abordează chestiuni care reies în urma inspec ţiilor ale c ăror concluzii finale nu au 
fost primite de Spania. Pr in urmare, se pare c ă aceste concluzii cuprinse în raportul 
anual 2005 depind, în unele cazuri, de o evaluare a declara ţiilor şi observa ţiilor 
prezentate de statele membre în urma raportului provizoriu privind vizita de 
inspecţie. Aşadar, poate fi util s ă se facă referire la situa ţia procedurilor specifice 
(fie că sunt vizate concluziile finale ori provizorii ale inspec ţiilor, fie c ă statele 
membre au emis observa ţii.” 
S-au ivit, de asemenea, anumite dificult ăţi în asigurarea corectitudinii valorilor 
cuprinse în capitolul privind politica agricol ă comună. Raportul anual 2005 a fost 
primul care a cuprins valori pentru cel e 10 state membre noi. Slovenia, Malta şi 
Polonia au eviden ţiat în răspunsul lor la raportul anual publicat faptul c ă unele valori 
privind rezultatele lor în cadrul politicii agricole, şi care au ap ărut în raportul anual 
din 2005, au fost modificate ulterior. 
În cazul particular al Sloven iei, în raportul anual 2005 au fost furnizate la momentul 
auditului şi, prin urmare, incluse valori gre şite privind ajutoa rele pe suprafa ţă şi 
bovinele. În privin ţa ajutorului pe suprafa ţă, procentul de cereri inspectate a fost 
iniţial calculat ca fiind exagerat cu 53,5 pro cente, pe baza datelor disponibile, dar a 
fost corectat la 1,8 procente în decursul procedurii de urm ărire care nu ar putea fi 
                                                 
11 Comisia nu poate aplica corect ările financiare bazate pe constat ările altor auditori f ără a evalua ea îns ăşi 
fiecare caz (articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul 448/2001) pentru c ă deciziile sale pot face 
obiectul unui recurs în fa ţa Curţii de Justi ţie. 
 
RO 10   RO modificat la timp în raportul anual12. Valorile similare, semnalate ini ţial şi declarate 
de fermieri referitor la animale, dar care s-au dovedit a nu exista sau cele care nu au fost eligibile pentru subven ţie, erau de drept în propor ţie de 11,8 procente pentru 
viţei şi 7,7 procente pentru carne de vit ă de categorie superioar ă, în loc de 48,2 
procente şi respectiv 56,2 procente
13. 
Deşi valorile pentru Slovenia au fost net diferite de cele ale altor state membre şi deşi 
Comisia a declarat în r ăspunsul s ău cuprins în raportul anual c ă probabil valorile 
trebuie să fie corectate, nu a fost posibil s ă se ţină cont de acest lu cru la timp pentru 
raportul anual şi atât în presa interna ţională, cât şi în cea na ţională au apărut titluri 
critice pe tema valorilor gre şite. De atunci, problema privind acest subiect a fost 
clarificată. 
4. Concluzii 
Reacţia statelor membre, în urma public ării raportului anual 2005, a relevat unele 
aspecte necesare a fi supuse unei analize ulterioare: 
Nivelul verific ărilor ad-hoc impuse de legisla ţie va trebui s ă fie considerabil crescut 
dacă în decursul efectu ării vizitelor de audit Curtea nu va identifica erori dep ăşind 
pragul de importan ţă relativă – deşi sub aspectul raportului costuri–beneficii, un 
asemenea nivel ar trebui, de asemenea, s ă fie propor ţional.  
Statele membre vor efectua num ărul minim cerut de verific ări ad-hoc14. Atunci când 
Curtea verific ă operaţiunile financiare care nu au fost deja controlate la fa ţa locului 
de către statele membre, aceasta va identifica probabil erori care pot împiedica 
emiterea unei declara ţii pozitive cu privire la opera ţiunile financiare subiacente. 
Această problemă va continua atâta timp cât Parlamentul şi Consiliul nu ofer ă Curţii 
nici o orientare politic ă privind nivelul acceptabil de risc care ar trebui s ă ia 
întotdeauna în considerare costurile şi avantajele controalelor15. 
Curtea este obligat ă să prezinte o DAS anual ă. Caracterul strict anual al acestui 
exerciţiu poate conduce Curtea s ă supraestimeze impactu l financiar al erorilor 
privind bugetul general UE di n moment ce nu permite Cur ţii să ţină cont de m ăsurile 
luate ulterior pentru a corecta erorile detectate de Curte, Comisie sau statele 
membre.  
De pildă, adevăratul impact financiar pe care îl au constat ările făcute de Curte asupra 
bugetului general al UE depinde de reu şita procedurilor de  recuperare ini ţiate sau de 
procurarea documentelor lips ă. Fireşte, Curtea nu poate a ştepta o perioad ă nedefinit ă 
de timp înainte de a- şi exprima opinia cu privire la DAS, îns ă Comisia şi statele 
membre pot considera c ă acele constat ări esenţiale făcute de Curte în prim ă instanţă 
                                                 
12 A se vedea graficul 5.3 din capitolul 5 al raportului anual 2005. 
13 Punctul 5.21 din capitolul 5 al raportului anual 2005. 
14 Legisla ţia defineşte normele minime. Statele membre pot m ări numărul controalelor – şi ar trebui s ă 
facă acest lucru dac ă ratele de eroare sunt mai ridicate decât se a şteaptă. 
15 Acest punct reprezint ă una dintre chestiunile abordate de planul de ac ţiune al Comisiei pentru un cadru 
de control intern integrat, COM (2006) 9. 
 
RO 11   RO pot fi corectate în cele din urm ă. Propunerea Spaniei cu pr ivire la precizarea mai 
clară, în raportul anual, a caracterulu i provizoriu al anumitor constat ări preliminare 
poate fi util ă, precum ar fi şi indicarea anumitor cazuri ca „o incapacitate de a ob ţine 
asigurare” mai degrab ă decât „constat ări fundamentale”. 
Realizarea de progrese în procesul de comunicare dintre Curte şi statele membre 
pare a fi posibil ă şi important ă. 
Este de la sine în ţeles că în cadrul aceluia şi an financiar în care asigur ă auditul, 
Curtea nu poate s ă finalizeze toate verific ările. De exemplu, unele verific ări privind 
anul financiar 2005 au trebuit desf ăşurate în 2006 pentru a acoperi opera ţiunile 
efectuate la sfâr şitul lui 2005. Astfel, este mai greu s ă garanteze c ă reacţiile tuturor 
statelor membre la constat ările Curţii sunt puse la dispozi ţia atât a Cur ţii, cât şi a 
Comisiei pe durata desf ăşurării procedurii contradictorii. 
În vederea solu ţionării sau cel pu ţin a atenu ării problemei, ar putea fi util ă o 
înţelegere comun ă, la nivel opera ţional, între Curte, Comisie şi statele membre cu 
privire la procedurile de urmat atunci când se verific ă operaţiuni ad-hoc, tratamentul 
erorilor, chestionarele care urmeaz ă a fi utilizate şi formatele pentru raportare şi 
răspunsuri. 
Comisia r ăspunde - cu ajutorul statel or membre – pentru execu ţia unui buget de peste 
120 de miliarde de euro din banii contribu abililor în fiecare an. Curtea verific ă dacă 
implementarea opera ţiunilor s-a f ăcut într-un cadru legal şi în mod regulat - fiind 
completat ă de alte sisteme de  audit care verific ă, de asemenea, dac ă fondurile au fost 
cheltuite corespunz ător. În baza lucr ărilor desfăşurate de Curte, Consiliul înainteaz ă 
o recomandare şi Parlamentul decide în final dac ă trebuie s ă i se acorde Comisiei 
descărcarea de gestiune. 
Soluţionarea problemelor expuse mai sus este important ă astfel încât contribuabilii 
pot fi asigura ţi că baza pentru procedura de desc ărcare este cât se poate de 
cuprinzător şi precis încadrat ă în limitele stabilite prin Tratat.