REZOLU ȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN  
din 17 aprilie 2013  
referitoare la rapoartele speciale ale Cur ții de Conturi în contextul desc ărc ării de gestiune a Comisiei 
pentru exerci țiul financiar 2011  
PARLAMENTUL EUROPEAN,  
— având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exerci țiul financiar 2011 (  1 ), 
— având în vedere Conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exerci țiul financiar 2011 
[COM(2012) 436 – C7-0224/2012] (  2 ), 
— având în vedere Raportul anual al Cur ții de Conturi referitor la execu ția bugetului privind exerci țiul 
financiar 2011, înso țit de r ăspunsurile institu țiilor (  3 ) și rapoartele speciale ale Cur ții de Conturi,  
— având în vedere Declara ția de asigurare (  4 ) privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea 
opera țiunilor subiacente întocmit ă de Curtea de Conturi pentru exerci țiul financiar 2011 în temeiul 
articolului 287 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene,  
— având în vedere Decizia sa din 17 aprilie 2013 privind desc ărcarea de gestiune pentru execu ția bugetului 
general al Uniunii Europene aferent exerci țiului financiar 2011, sec țiunea III – Comisia (  5 ) și Rezolu ția sa 
con ținând observa țiile care fac parte integrant ă din decizia respectiv ă, 
— având în vedere rapoartele speciale ale Cur ții de Conturi întocmite în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene,  
— având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 februarie 2013 privind desc ărcarea de gestiune care 
trebuie acordat ă Comisiei cu privire la execu ția bugetar ă a bugetului general al Uniunii Europene pentru 
exerci țiul financiar 2011 (05752/2013 – C7-0038/2013),  
— având în vedere articolele 317, 318 și 319 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene și 
articolul 106a din Tratatul Euratom,  
— având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind 
Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunit ăților Europene (  6 ), în special articolele 55, 
145, 146 și 147,  
— având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului 
din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare 
a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (  7 ), în special articolele 62, 164, 165 și 
166,  
— având în vedere articolul 76 și anexa VI la Regulamentul s ău de procedur ă, 
— având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0096/2013),  
A. întrucât, în temeiul articolului 17 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea European ă, Comisia execut ă 
bugetul și gestioneaz ă programe, iar în temeiul articolului 317 din Tratatul privind func ționarea Uniunii 
Europene, Comisia face acest lucru în cooperare cu statele membre pe propria r ăspundere, în confor ­
mitate cu principiul bunei gestiuni financiare;  
B. întrucât rapoartele speciale ale Cur ții de Conturi ofer ă informa ții privind unele motive de îngrijorare 
legate de execu ția fondurilor, utile Parlamentului pentru exercitarea rolului s ău de autoritate care acord ă 
desc ărcarea de gestiune;RO L 308/68 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013  
( 1 ) JO L 68, 15.3.2011.  
( 2 ) JO C 348, 14.11.2012, p. 1.  
( 3 ) JO C 344, 12.11.2012, p. 1.  
( 4 ) JO C 348, 14.11.2012, p. 130.  
( 5 ) Texte adoptate, P7_TA(2013)0122 (A se vedea pagina 25 din prezentul Jurnal Oficial).  
( 6 ) JO L 248, 16.9.2002, p. 1.  
( 7 ) JO L 298, 26.10.2012, p. 1.
C. întrucât observa țiile sale privind rapoartele speciale ale Cur ții de Conturi fac parte integrant ă din Decizia 
Parlamentului din 17 aprilie 2013 privind desc ărcarea de gestiune pentru execu ția bugetului general al 
Uniunii Europene aferent exerci țiului financiar 2011, sec țiunea III – Comisia, men ționat ă anterior.  
Partea I Raportul special nr. 12/2011 al Cur ții de Conturi intitulat „M ăsurile adoptate de UE 
au contribuit la adaptarea capacit ății flotelor la posibilit ățile de pescuit disponibile?”  
1. salut ă raportul Cur ții de Conturi și ia act de evaluarea sa critic ă a m ăsurilor întreprinse atât de 
Comisie, cât și de statele membre;  
2. subliniaz ă faptul c ă obiectivul proclamat al politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) este 
promovarea pescuitului sustenabil, ceea ce presupune viabilitatea pe termen lung a sectorului 
pescuitului și atingerea unui echilibru între resursele halieutice și capacitatea flotei de pescuit, 
pentru a se evita exploatarea excesiv ă a efectivelor de pe ște; 
3. constat ă c ă, în ciuda faptului c ă reducerea supracapacit ății de pescuit a constituit o tem ă recurent ă a 
reformelor anterioare ale PCP și a fost tratat ă în rapoartele speciale ale Cur ții de Conturi nr. 3/1993 și 
nr. 7/2007, m ăsurile costisitoare întreprinse pân ă în prezent pentru a reduce supracapacitatea de 
pescuit prin adaptarea flotei de pescuit la resursele halieutice nu și-au atins obiectivul;  
4. recunoa ște c ă, începând din 1995, s-a constatat o tendin ță de reducere a capturilor halieutice în UE, 
iar potrivit c ărții verzi a Comisiei privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului din 
22 aprilie 2009 [COM(2009) 163], aceast ă reducere se datoreaz ă în mare parte pescuitului excesiv 
și face parte dintr-un cerc vicios cauzat de un exces al capacit ății de pescuit și de randamentul 
economic sc ăzut al flotei de pescuit;  
5. este îngrijorat de faptul c ă, dup ă ultima reform ă a PCP din 2002, capturile halieutice au sc ăzut cu 
1 000 000 de tone, iar num ărul locurilor de munc ă din sectorul pescuitului a sc ăzut de la 421 000 la 
351 000;  
6. ia act de faptul c ă, de și nu exist ă o defini ție oficial ă a no țiunii de supracapacitate, sc ăderea capturilor și 
dispari ția de locuri de munc ă cauzate de stocurile pescuite în mod excesiv demonstreaz ă existen ța de 
facto  a supracapacit ății; solicit ă Comisiei, prin urmare, s ă defineasc ă no țiunea de supracapacitate și s ă 
aib ă în vedere m ăsuri mai semnificative și mai solide pentru a facilita ac țiunile care au drept scop 
armonizarea capacit ății de pescuit cu posibilit ățile de pescuit;  
7. consider ă c ă este esen țial ă întocmirea urgent ă de c ătre Comisie a unui raport care s ă cuprind ă datele 
privind supracapacitatea existent ă în Uniune, defalcat ă pe zone de pescuit și pe țări; 
8. este îngrijorat, în plus, de faptul c ă plafoanele stabilite pentru capacitatea flotelor în vederea limit ării 
m ărimii flotelor de pescuit nu mai sunt pertinente, deoarece m ărimea real ă a flotei se situeaz ă cu mult 
sub plafoanele stabilite și chiar ar putea fi cu 200 000 de tone mai mare f ără a înc ălca normele; 
subliniaz ă, în acela și timp, c ă, datorit ă progreselor tehnologice, capacitatea de pescuit a flotelor a 
crescut în medie cu 3 % pe an în ultimii zece ani;  
9. observ ă c ă, în cadrul PCP, capacitatea navelor se m ăsoar ă în unit ăți de putere (kilowa ți) și de m ărime 
(tonaj brut), îns ă aceste unit ăți de m ăsur ă nu țin seama de progresul tehnologic care a influen țat 
metodele de pescuit, ceea ce complic ă stabilirea unor obiective adecvate pentru reducerea capacit ății; 
constat ă c ă Comisia dore ște s ă men țin ă ace ști parametri statici pân ă la sfâr șitul lui 2015;  
10. solicit ă Comisiei s ă impun ă statelor membre obliga ția de a- și actualiza corect registrele flotei și s ă 
stabileasc ă pentru statele membre obliga ția de a raporta cu privire la eforturile depuse în vederea 
armoniz ării capacit ății de pescuit cu posibilit ățile de pescuit;  
11. constat ă că, în ceea ce prive ște reducerea capacit ății de pescuit, noua propunere a Comisiei privind PCP 
porne ște de la o abordare nou ă, bazat ă pe pia ță (sisteme de acordare a drepturilor de pescuit trans ­
ferabile), întrucât Comisia a ajuns la concluzia c ă aceste sisteme pot juca un rol pozitiv în reducerea 
supracapacit ății de pescuit;RO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/69
12. î și exprim ă preocuparea în leg ătur ă cu descoperirea unor deficien țe în normele referitoare la trata ­
mentul drepturilor de pescuit atunci când navele de pescuit sunt casate cu ajutorul fondurilor publice 
și în leg ătur ă cu faptul c ă nu s-au stabilit criterii clare și eficace pentru selec ția navelor; consider ă c ă 
programele de casare au fost implementate par țial în mod defectuos, cu situa ții în care banii contri ­
buabililor au fost folosi ți pentru casarea unor nave deja inactive sau au fost folosi ți indirect chiar 
pentru construirea de nave noi; constat ă, în acela și timp, c ă unele state membre au avut programe de 
casare care și-au îndeplinit scopul; subliniaz ă, prin urmare, c ă, pentru a evita abuzurile, sunt necesare 
m ăsuri stricte atunci când se recurge la programe de casare ca mod de a reduce supracapacitatea;  
13. regret ă faptul c ă investi țiile realizate la bordul navelor de pescuit finan țate de la Fondul european 
pentru pescuit (FEP) ar putea conduce la consolidarea capacit ății de pescuit a unor nave; consider ă c ă 
nota interpretativ ă preg ătit ă de Comisie și transmis ă statelor membre în urma raportului special al 
Cur ții de Conturi privind capacitatea de pescuit a navelor, în care Curtea de Conturi a solicitat 
autorit ăților na ționale s ă aplice controale mai stricte înainte de a adopta decizii cu privire la finan țarea 
de proiecte de investi ții la bordul navelor, este insuficient ă; 
14. constat ă c ă, potrivit punctului 36 din Raportul special nr. 12/2011, de și pân ă la finele anului 2010 
execu ția FEP în ceea ce prive ște cheltuielile certificate de statele membre a fost de 645 de milioane 
EUR, respectiv 15 % din suma disponibil ă pentru perioada 2007-2013, cea mai mare parte din aceast ă 
sum ă a fost declarat ă în 2010, iar la 31 decembrie 2010 Comisia nu pl ătise înc ă 292 de milioane 
EUR din cauza adopt ării cu întârziere a Regulamentului (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului din 27 iulie 
2006 privind Fondul european pentru pescuit (  1 ) și a complexit ății pe care o presupune faza ini țial ă a 
instituirii sistemelor de control și gestiune de c ătre statele membre; constat ă c ă pl ățile intermediare 
certificate efectuate de statele membre pân ă la finele lui decembrie 2011 au reprezentat 28 % (1 188 
de milioane EUR) din suma global ă alocat ă FEP și salut ă faptul c ă ritmul de absorb ție a FEP se 
accelereaz ă în prezent;  
15. recomand ă statelor membre s ă ia m ăsuri pentru  
— a adapta flotele de pescuit la posibilit ățile actuale de pescuit;  
— a garanta c ă criteriile de selec ție pentru programele de dezafectare a navelor de pescuit sunt 
concepute astfel încât s ă exercite un impact pozitiv asupra sustenabilit ății stocurilor halieutice 
vizate și s ă evite acordarea de subven ții publice pentru dezafectarea de nave de pescuit inactive;  
16. invit ă Comisia s ă stabileasc ă plafoane efective pentru capacitatea flotelor de pescuit;  
17. consider ă c ă este necesar ă o reform ă a PCP pentru ca aplicarea sa și gestiunea programelor și 
m ăsurilor din cadrul acestei politici s ă se desf ășoare la nivel de regiuni;  
18. sus ține recomand ările Cur ții de Conturi conform c ărora:  
— ar trebui elaborate m ăsuri prin care s ă se reduc ă efectiv excesul de capacitate al flotei de pescuit și 
să se defineasc ă și s ă se m ăsoare mai bine capacitatea de pescuit și excesul de capacitate, ținând 
totodat ă seama de faptul c ă ar trebui p ăstrate locurile de munc ă r ămase în sectorul pescuitului;  
— ar trebui rev ăzut sistemul de acordare a asisten ței pentru modernizarea navelor și ar trebui 
clarificat rolul sistemelor de transfer al drepturilor de pescuit;  
— ar trebui stabilite criterii de selec ție clare pentru programele de dezafectare a navelor de pescuit;  
— statele membre ar trebui s ă execute FEP la timp și orice investi ție efectuat ă la bordul navelor 
finan țată din fonduri publice nu ar trebui s ă aib ă ca rezultat cre șterea capacit ății de pescuit;  
— registrul flotei ar trebui actualizat în mod corect, iar rapoartele statelor membre ar trebui s ă 
con țin ă informa țiile necesare și s ă fie de o calitate corespunz ătoare;  
19. consider ă, de asemenea, c ă, având în vedere criticile formulate de Curtea de Conturi, devine clar faptul 
că FEP și PCP reprezint ă în prezent un mod ineficient de utilizare a resurselor noastre comune și 
salut ă, a șadar, faptul c ă sistemul va fi revizuit în întregime în viitorul apropiat; subliniaz ă c ă, în 
procesul de restructurare a acestor programe, este important s ă se acorde aten ție mai ales domeniilor 
din cadrul politicii în domeniul pescuitului care pot fi tratate în mod optim la nivelul Uniunii, cum ar 
fi aspectele de mediu, în loc s ă se concentreze aten ția asupra diferitor tipuri de sisteme ineficace de 
subven ționare;RO L 308/70 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013  
( 1 ) JO L 223, 15.8.2006, p. 1.
Partea a II-a Raportul special nr. 13/2011 al Cur ții de Conturi intitulat „Modul în care este 
controlat regimul vamal 42 este de natur ă să previn ă și s ă detecteze evaziunea în 
materie de TVA?”  
20. salut ă Raportul special nr. 13/2011 al Cur ții de Conturi;  
21. reaminte ște c ă perceperea corect ă a taxei pe valoare ad ăugat ă (TVA) afecteaz ă în mod direct atât 
economiile statelor membre, cât și bugetul UE, întrucât frauda fiscal ă, îndeosebi frauda în materie de 
TVA, conduce la pierderi enorme la bugetul UE și pentru economiile statelor membre, contribuind la 
înr ăut ățirea crizei datoriei publice; subliniaz ă c ă frauda în materie de TVA este estimat ă la costuri 
anuale de circa 1 400 de milioane EUR;  
22. consider ă c ă, mai ales în actualul context economic, accentul ar trebui pus pe sisteme mai eficiente și 
mai echitabile de colectare a veniturilor; subliniaz ă c ă îmbun ătățirea acestor sisteme ar trebui s ă 
constituie prioritatea fundamental ă a Uniunii și a tuturor statelor membre, în special a celor care 
se confrunt ă cu cele mai grave dificult ăți economice;  
23. reaminte ște c ă, conform unui studiu comandat de Comisie, diferen ța medie estimat ă dintre încas ările 
teoretice de TVA și încas ările efective de TVA în Uniune este de 12 %; atrage aten ția mai ales asupra 
faptului c ă aceast ă diferen ță a atins niveluri alarmante de 30 % și 22 % în Grecia și, respectiv, în Italia, 
statele membre ce se confrunt ă cu cea mai dificil ă criz ă a datoriilor;  
24. subliniaz ă c ă, pe lâng ă evaziunea fiscal ă și pierderile cauzate de falimente, diferen ța dintre încas ările 
TVA este atribuibil ă și fraudei, normelor lipsite de transparen ță, sistemelor incoerente de control și 
neaplic ării sau aplic ării doar par țiale a legisla ției Uniunii în statele membre, și c ă pierderile de TVA, de 
miliarde de EUR, sunt în general compensate prin adoptarea de m ăsuri de austeritate ce afecteaz ă 
cet ățenii Uniunii și sunt suportate tocmai de cei ale c ăror venituri sunt bine justificate și licite;  
25. se declar ă profund îngrijorat de constat ările Cur ții de Conturi, mai ales de cea potrivit c ăreia doar 
aplicarea regimului vamal 42 (  1 ) a reprezentat în 2009 pierderi extrapolate de aproximativ 2 200 de 
milioane EUR în cele șapte state membre auditate de Curtea de Conturi, adic ă echivalentul a 29 % din 
TVA-ul teoretic aplicabil pentru valoarea impozabil ă a tuturor importurilor realizate în temeiul 
regimului vamal 42 în 2009 în respectivele state membre;  
26. subliniaz ă cu îngrijorare constatarea Cur ții de Conturi c ă prezentul cadru de reglementare al Uniunii 
nu asigur ă gestionarea uniform ă și corespunz ătoare a acestei scutiri de TVA de c ătre autorit ățile 
vamale ale statelor membre și c ă acest cadru nu garanteaz ă întotdeauna transmiterea informa țiilor 
privind aceste tranzac ții c ătre autorit ățile vamale din statul membru de destina ție, contribuind la 
vulnerabilitatea sistemului în fa ța abuzurilor comise de re țele de crim ă organizat ă și de evazioni ști, 
conducând astfel la grave dezavantaje competitive pentru comercian ții de bun ă credin ță; 
27. atrage aten ția asupra constat ării Cur ții de Conturi c ă autorit ățile vamale din statele membre auditate 
nu asigur ă nici validitatea și exhaustivitatea datelor și nici îndeplinirea altor condi ții pentru aplicarea 
scutirii;  
28. se declar ă îngrijorat de faptul c ă Curtea de Conturi a constatat grave deficien țe de control în cadrul 
procedurilor vamale simplificate, care constituie 70 % din totalul procedurilor vamale, mai ales 
audituri de slab ă calitate sau prost documentate și recurgerea la tehnici de procesare automat ă a 
datelor pentru efectuarea de verific ări în cadrul procedurilor simplificate care sunt pu țin utile; 
subliniaz ă c ă aceste deficien țe au condus la pierderi nejustificate la bugetul Uniunii și c ă efectuarea 
corect ă a v ămuirii are un efect direct asupra calcul ării TVA; regret ă faptul c ă Comisia nu a întreprins 
m ăsuri adecvate pentru a remedia aceste aspecte pe parcursul ultimilor 10 ani, ascunzându-se în 
spatele reglement ărilor ce, pe hârtie, p ăreau corespunz ătoare;  
29. constat ă cu regret faptul c ă, de la introducerea sa, modelul de percepere a TVA-ului a r ămas 
neschimbat; consider ă c ă acesta este învechit, având în vedere numeroasele schimb ări care au fost 
aduse mediului tehnologic și economic;  
30. îndeamn ă Comisia și statele membre s ă monitorizeze și s ă reac ționeze eficace la actualele și noile 
evolu ții în domeniul fraud ării și solicit ă Comisiei s ă informeze Comisia pentru control bugetar, pân ă 
în septembrie 2013, cu privire la m ăsurile permanente și temporare luate referitor la regimul vamalRO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/71  
( 1 ) Regimul utilizat de un importator pentru a ob ține o scutire de TVA în cazul în care bunurile importate vor fi 
transportate c ătre alt stat membru și TVA-ul este datorat în statul membru de destina ție.
42 nu doar de Uniune, ci și la nivel na țional, precum și la efectul acestora asupra num ărului de cazuri 
de fraud ă; ia act de Cartea verde a Comisiei privind viitorul taxei pe valoarea ad ăugat ă – Spre un 
sistem de TVA mai simplu, mai solid și mai eficient [COM(2010) 695] și solicit ă elaborarea de 
propuneri concrete cu privire la reforma TVA;  
31. solicit ă Comisiei s ă îndemne statele membre s ă își simplifice legisla ția în materie de TVA, s ă introduc ă 
un formular standard pentru notificarea autorit ăților fiscale cu privire la aplicarea TVA și s ă stabileasc ă 
o procedur ă adecvat ă și uniform ă de gestionare a cazurilor de scutire de TVA de c ătre autorit ățile 
vamale din statele membre, precum și s ă se asigure c ă aceste texte sunt mai u șor disponibile, traduse 
cel pu țin în englez ă, francez ă și german ă; 
32. regret ă amânarea intr ării în vigoare a Codului vamal modernizat a șa cum prev ăzuse Comisia în 
propunerea sa de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului 
vamal al uniunii [COM(2012) 64] și consider ă c ă noua dat ă propus ă, 31 decembrie 2020, este 
inacceptabil ă; reaminte ște c ă Regulamentul (CE) nr. 450/2008 al Parlamentului European și al 
Consiliului din 23 aprilie 2008 de stabilire a Codului vamal comunitar (Codul vamal modernizat) (  1 ) 
prevedea ca acesta s ă intre în vigoare la 24 iunie 2013 și îndeamn ă Comisia și statele membre s ă ia 
m ăsurile necesare pentru accelerarea procesului de preg ătire;  
33. sugereaz ă cu fermitate statelor membre s ă participe la domeniul de lucru 3 al Eurofisc privind 
tranzac țiile frauduloase din regimul vamal 42;  
34. sprijin ă propunerea Comisiei pentru o directiv ă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE 
privind sistemul comun al taxei pe valoarea ad ăugat ă, cu privire la evaziunea fiscal ă legat ă de import și 
de alte tranzac ții transfrontaliere [COM(2008) 805], care vizeaz ă introducerea r ăspunderii comune a 
comercian ților în tranzac țiile care au loc în interiorul Uniunii, importatorii fiind r ăspunz ători solidar și 
indivizibil pentru cazurile în care raportarea fals ă, incomplet ă sau cu întârziere a unei tranzac ții c ătre 
autoritatea responsabil ă pentru TVA a condus la pierderi de TVA și fiind supu și unor sanc țiuni 
adecvate;  
35. subliniaz ă importan ța unei cooper ări mai intense și rapide între statele membre, a unei monitoriz ări 
mai bune a schimburilor de informa ții și a unor contacte mai directe între administra țiile fiscale locale 
și birourile vamale, inclusiv prin intermediul sistemului online de schimb de informa ții în materie de 
TVA (VIES), pentru a se asigura o asisten ță reciproc ă eficace între statele membre;  
36. recomand ă statelor membre s ă asigure f ără întârziere accesul online al autorit ăților lor vamale la 
numerele de identificare de TVA con ținute în VIES, pentru a le permite s ă î și îndeplineasc ă 
obliga ția de a verifica numerele colectate în declara țiile vamale; solicit ă Comisiei s ă informeze lunar 
comisiile competente ale Parlamentului și Curtea de Conturi cu privire la evolu ția ac țiunilor de 
prevenire a fraudelor din cadrul regimului vamal 42 în toate statele membre;  
37. solicit ă Comisiei s ă creeze un sistem care s ă combine asisten ța în domeniul v ămii și cooperarea 
administrativ ă în materie de TVA pentru a asigura o circula ție eficace a informa țiilor, astfel încât 
autorit ățile relevante dintr-un domeniu s ă fie informate periodic despre ac țiunile din cel ălalt domeniu; 
consider ă c ă acest lucru ar îmbun ătăți eficacitatea și rapiditatea cooper ării dintre autorit ățile 
competente și ale aplic ării TVA-ului în statul membru de destina ție; 
38. subliniaz ă rolul e-guvern ării de a îmbun ătăți transparen ța și de a combate frauda și corup ția, 
protejând, astfel, fondurile publice; subliniaz ă faptul c ă Uniunea se afl ă în urma partenerilor s ăi 
industriali, printre altele din cauza lipsei interoperabilit ății sistemelor (  2 ); subliniaz ă c ă Uniunea 
trebuie s ă-și înte țeasc ă eforturile înspre atingerea unui nou nivel de e-guvernare;  
39. subliniaz ă c ă tranzac țiile documentate electronic, ce nu au loc în numerar, fac mult mai dificil ă 
participarea la economia subteran ă și c ă pare s ă existe o corela ție puternic ă între propor ția de pl ăți 
electronice dintr-o țar ă și economia sa subteran ă ( 3 ); încurajeaz ă statele membre s ă își reduc ă pragurile 
pentru pl ățile obligatorii, altele decât cele în numerar;RO L 308/72 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013  
( 1 ) JO L 145, 4.6.2008, p. 1.  
( 2 ) Comunicarea Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul 
Regiunilor din 19 mai 2010: O Agend ă digital ă pentru Europa [COM(2010) 245].  
( 3 ) Economia subteran ă în Europa, 2010: utilizarea sistemelor de plat ă electronice pentru a combate economia subteran ă/ 
Friedrich Schneider, A.T. Kearney, 2010.
40. sus ține recomand ările Cur ții de Conturi, în special urm ătoarele:  
— recomandarea de a modifica normele de aplicare a Codului vamal cu scopul de a introduce 
comunicarea obligatorie a numerelor de identificare TVA relevante;  
— recomandarea de a modifica Directiva privind TVA-ul pentru a impune r ăspunderea solidar ă și 
indivizibil ă a importatorilor pentru pierderea de TVA;  
— recomandarea f ăcut ă Comisiei de a oferi statelor membre orient ări cu privire la asisten ță și la 
cooperarea administrativ ă; 
— recomandarea de a asigura verificarea automat ă a numerelor de identificare TVA și crearea unui 
profil de risc la nivelul UE pentru regimul vamal 42;  
— recomandarea de a modifica Directiva privind TVA-ul pentru a permite armonizarea datelor 
vamale și fiscale;  
— recomandarea de a asigura schimbul de informa ții necesar pentru corecta percepere a TVA-ului;  
— recomandarea de a stabili un schimb de date automat și direct privind tranzac țiile cu risc ridicat 
din regimul vamal 42;  
invit ă Comisia s ă prezinte semestrial un raport cu privire la modul și momentul punerii în aplicare a 
acestor recomand ări; 
Partea a III-a Raportul special nr. 14/2011 al Cur ții de Conturi intitulat „A ameliorat asisten ța 
din partea UE capacitatea Croa ției de a gestiona finan țarea postaderare?”  
41. salut ă Raportul special nr. 14/2011 al Cur ții de Conturi și aprob ă concluziile acesteia, în special 
constatarea c ă „la nivel global, asisten ța de preaderare acordat ă de UE Croa ției aduce o contribu ție 
semnificativ ă la progresul înregistrat de Croa ția în consolidarea capacit ății sale administrative pentru 
gestionarea unei finan țări sporite din partea UE dup ă aderare”; salut ă rolul semnificativ și pozitiv al 
asisten ței pentru preaderare în procesul de preg ătire a autorit ăților croate pentru gestionarea politicilor 
de coeziune și dezvoltare rural ă în perioada postaderare;  
42. regret ă faptul c ă raportul Cur ții de Conturi nu cuprinde suficiente informa ții în ceea ce prive ște nivelul 
de erori sau fraude, m ăsurile de urm ărire, inclusiv de natur ă judiciar ă dac ă este necesar, precum și 
evaluarea performan țelor;  
43. subliniaz ă totu și concluzia Cur ții de Conturi c ă „pân ă în prezent, aceast ă asisten ță a reu șit îns ă doar 
par țial s ă își ating ă obiectivele și sunt în continuare necesare progrese la nivelul consolid ării capacit ății 
în mai multe domenii-cheie, atât înainte, cât și dup ă aderare”; ia act de constatarea Cur ții de Conturi 
conform c ăreia „în ceea ce prive ște majoritatea domeniilor care beneficiaz ă de asisten ța de preaderare, 
Comisia nu consider ă înc ă suficient ă capacitatea Croa ției, astfel încât s ă o poat ă autoriza s ă imple ­
menteze asisten ța f ără a fi necesare controalele  ex ante  ale Comisiei” și c ă „în pofida unor progrese 
înregistrate recent, capacitatea de derulare a procedurilor de achizi ții și lupta împotriva corup ției 
reprezint ă dou ă domenii în care exist ă o nevoie clar ă de consolidare a sprijinului acordat autorit ăților 
croate”;  
44. î și exprim ă preocuparea, având în vedere unele cazuri de lips ă de preg ătire din partea administra țiilor 
și a institu țiilor, precum și tranzi ția de la finan țarea din fonduri de preaderare c ătre finan țarea din 
fonduri structurale în procesele anterioare de aderare la Uniune, fa ță de modul în care ar putea fi 
evitate riscuri similare pentru Croa ția; 
45. este preocupat de faptul c ă, pe lâng ă aten ția deosebit ă acordat ă de Curtea de Conturi alinierii legisla ției, 
vor fi necesare o monitorizare continu ă și adoptarea de m ăsuri pentru a aborda:  
— nivelurile inadecvate de absorb ție a fondurilor pentru un num ăr de programe recente;  
— adecvarea auditului extern și a capacit ății interne de control;RO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/73
— stabilitatea procedurilor în cadrul programelor de finan țare; 
— aspectele legate de transparen ță și necesitatea de a cre ște gradul de sensibilizare a p ărților interesate 
și a publicului larg;  
— problemele legate de eficien ță, eficacitate și economie în utilizarea fondurilor, prin evalu ări ale 
performan țelor;  
46. sus ține recomand ările Cur ții de Conturi și, în special, invit ă Comisia și autorit ățile croate s ă coopereze 
îndeaproape pentru a spori nivelul de prioritate acordat consolid ării capacit ății de organizare a proce ­
durilor de achizi ții publice prin implementarea de planuri de formare la locul de munc ă și în afara 
acestuia, pentru a adopta m ăsuri mai importante pentru a r ăspunde nevoilor de consolidare a capa ­
cit ății la nivel regional și local, pentru a dezvolta în continuare evaluarea eficacit ății proiectelor, a crea 
un portofoliu de proiecte mature care s ă aib ă capacitatea de a absorbi integral finan țarea sporit ă 
disponibil ă dup ă aderare, precum și pentru a adopta m ăsuri în ceea ce prive ște programele de 
dezvoltare rural ă și a consolida m ăsurile anticorup ție; 
47. sus ține recomandarea transmis ă Comisiei de c ătre Curtea de Conturi de a ține cont de experien ța 
dobândit ă în urma acord ării asisten ței de preaderare Croa ției în cadrul procesului de acordare a 
asisten ței de preaderare altor țări, atunci când va fi cazul;  
48. salut ă evaluarea Comisiei cuprins ă în raportul s ău de monitorizare din 24 aprilie 2012 cu privire la 
preg ătirile de aderare a Croa ției, în care se men ționeaz ă c ă „în general, preg ătirile Croa ției pentru 
aderarea la UE sunt pe drumul cel bun. Croa ția a atins un nivel considerabil de aliniere legislativ ă la 
acquis. Au fost înregistrate progrese suplimentare de la raportul intermediar din 2011 și de la ultima 
actualizare a tabelelor de monitorizare din toamna anului 2011. Cu toate acestea, Comisia a identificat 
un num ăr limitat de aspecte în care sunt necesare eforturi suplimentare” (  1 ); 
49. constat ă că un num ăr de chestiuni restante trebuie s ă fie abordate în mai multe capitole din acquis; în 
special, trebuie s ă se acorde aten ție alinierii legislative a legisla ției secundare privind achizi țiile publice, 
mai ales în ceea ce prive ște achizi țiile publice din domeniul ap ărării și, de asemenea, punerii în aplicare 
corespunz ătoare a legisla ției recent adoptate, mai ales la nivel local, având în vedere și gestionarea 
viitoare a fondurilor structurale;  
50. constat ă, de asemenea, c ă sunt necesare eforturi permanente în domeniul controlului financiar pentru 
a îmbun ătăți func ționarea general ă a controlului intern al finan țelor publice și a auditului extern la 
nivel central și local, precum și în domeniul dispozi țiilor financiare și bugetare, în care este necesar s ă 
se continue consolidarea capacit ății pentru a coordona în mod eficace sistemul general de resurse 
proprii dup ă aderare și pentru a accelera modernizarea strategiei de control vamal, acordând mai 
mult ă aten ție controalelor ulterioare v ămuirii;  
51. subliniaz ă faptul c ă sunt necesare eforturi sus ținute în anumite domenii, în special în agricultur ă și 
dezvoltarea rural ă, în care trebuie s ă se acorde aten ție continu ării alinierii legislative și consolid ării 
capacit ății administrative în privin ța pl ăților directe și a dezvolt ării rurale;  
52. este preocupat de absorb ția sc ăzut ă a fondurilor Sapard și IPARD – anumite sectoare sunt în mod 
special subreprezentate în ceea ce prive ște implementarea m ăsurii 1 (investi ții în exploata țiile agricole), 
mai ales sectorul laptelui, sectorul serelor și sectorul fructelor și legumelor; consider ă c ă acest fapt 
indic ă deficien țe serioase la nivelul capacit ății și al gradului de preg ătire a acestor sectoare în vederea 
absorb ției fondurilor UE în viitor;  
53. ia act de întârzierile înregistrate în implementarea asisten ței pentru preaderare; salut ă progresele 
realizate în abordarea acestei probleme și solicit ă Comisiei și autorit ăților croate s ă continue s ă 
îmbun ătățeasc ă viteza de implementare a asisten ței, în special prin sprijinirea procesului de consolidare 
a capacit ăților; subliniaz ă c ă înt ărirea capacit ăților în cadrul asisten ței pentru preaderare ar trebui s ă 
vizeze institu țiile centrale, precum și structurile regionale și locale; î și exprim ă preocuparea cu privire 
la faptul c ă, în cazul Croa ției, acordarea unei aten ții insuficiente acestora din urm ă poate avea ca 
rezultat lipsa capacit ății și a experien ței administrative adecvate pentru implementarea asisten ței 
Uniunii;RO L 308/74 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013  
( 1 ) Comunicarea Comisiei c ătre Parlamentul European și Consiliu din 24 aprilie 2012: Raport de monitorizare cu privire 
la preg ătirile de aderare a Croa ției, p. 12.
54. reaminte ște c ă scopul asisten ței pentru preaderare este, printre altele, acela de a stimula capacitatea 
statelor candidate de a absorbi în viitor fondurile UE într-un mod eficace și transparent; salut ă astfel 
noile strategii utilizate de Comisie în planificarea asisten ței pentru preaderare acordat ă Croa ției, 
precum crearea de leg ături între proiectele specifice de consolidare a capacit ăților și negocierile de 
aderare, permi țând crearea unor programe opera ționale multianuale;  
55. solicit ă Comisiei s ă eficientizeze la maximum poten țialul de înv ățare la nivel institu țional și de creare 
de capacit ăți în statele candidate și poten țial candidate, în special prin alinierea în continuare a 
procedurilor asisten ței pentru preaderare la cele utilizate în fondurile structurale, Fondul social 
european și Fondul european agricol pentru dezvoltare rural ă. 
56. constat ă totodat ă c ă, în ceea ce prive ște politica regional ă și coordonarea instrumentelor structurale, 
sunt necesare eforturi sus ținute suplimentare în vederea aplic ării eficace a planurilor de consolidare a 
capacit ății administrative pentru a implementa viitoarea politic ă de coeziune și pentru a dezvolta o 
rezerv ă de proiecte mature;  
57. invit ă autorit ățile croate s ă ia m ăsuri pentru rezolvarea chestiunilor men ționate mai sus și invit ă 
Comisia s ă transmit ă un raport referitor la progresul înregistrat de Croa ția în rezolvarea acestor 
aspecte, precum și a altor chestiuni restante;  
58. salut ă progresele înregistrate de Croa ția în consolidarea capacit ății sale institu ționale și administrative și 
în consolidarea gestiunii asisten ței pentru preaderare;  
59. salut ă înfiin țarea în decembrie 2011 a Ministerului croat pentru Dezvoltare Regional ă și Fonduri UE, 
precum și faptul c ă ministrul pentru dezvoltare regional ă și fonduri UE a fost numit, de asemenea, 
viceprim-ministru, fapt care demonstreaz ă angajamentul noului guvern fa ță de dezvoltarea regional ă și 
utilizarea fondurilor Uniunii;  
60. constat ă faptul c ă Croa ția a depus eforturi considerabile pentru introducerea unui sistem de bun ă 
gestiune financiar ă și control, care ar trebui s ă conduc ă la eliminarea prev ăzut ă a controalelor  ex ante  
în a doua jum ătate a anului 2012; subliniaz ă totu și c ă este nevoie de ac țiuni sus ținute suplimentare 
având în vedere c ă, în majoritatea domeniilor, Comisia nu a autorizat înc ă Croa ția s ă pun ă în aplicare 
asisten ța pentru preaderare f ără verific ări ex ante ; 
61. salut ă faptul c ă noua lege privind achizi țiile publice a intrat în vigoare în ianuarie 2012, asigurând o 
transparen ță sporit ă, precum și faptul c ă în 2011 s-a realizat proiectul de înfr ățire par țial ă din cadrul 
IPA 2008, intitulat „Consolidarea capacit ăților pentru remedierea neregulilor în procedurile de achizi ții 
publice”, care a inclus, printre altele, ac țiuni de sensibilizare;  
62. îndeamn ă Comisia și autorit ățile croate s ă acorde prioritate cre ării unor capacit ăți robuste privind 
achizi țiile publice; subliniaz ă, în acest context, c ă lupta împotriva corup ției joac ă un rol central în 
întregul proces de aderare, iar neaplicarea m ăsurilor preventive împotriva corup ției va împiedica 
absorb ția asisten ței Uniunii în viitor;  
Partea a IV-a Raportul special nr. 16/2011 al Cur ții de Conturi intitulat „Asisten ța financiar ă 
acordat ă de Uniunea European ă pentru dezafectarea unor centrale nucleare din 
Bulgaria, Lituania și Slovacia: realiz ări și provoc ări viitoare”  
63. subliniaz ă c ă dezafectarea centralelor nucleare este o problem ă care va c ăpăta o importan ță din ce în 
ce mai mare în anii urm ători, deoarece o treime dintre cele 133 de reactoare în func țiune în 14 state 
membre vor fi dezafectate pân ă în 2025 (  1 ); 
64. solicit ă Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru industrie, cercetare și energie s ă țin ă seama de 
constat ările Comisiei pentru control bugetar atunci când se va negocia cadrul financiar multianual 
(2014-2020);RO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/75  
( 1 ) Comunicarea Comisiei c ătre Parlamentul European și Consiliu din 12 decembrie 2007: Al doilea raport privind 
utilizarea resurselor financiare alocate pentru dezafectarea instala țiilor nucleare, a combustibilului ars și a de șeurilor 
radioactive [COM(2007) 794], p. 10.
Constat ările Cur ții de Conturi  
65. subliniaz ă faptul c ă, în rezumat, constat ările Cur ții de Conturi sunt urm ătoarele:  
„(a) Ca urmare a unui cadru lax al politicii în acest domeniu, programele nu beneficiaz ă de o evaluare 
detaliat ă a necesit ăților, de stabilirea unei ordini a priorit ăților sau de stabilirea unor obiective 
specifice și a rezultatelor care trebuie ob ținute. Responsabilit ățile stabilite au un caracter difuz, în 
special cu referire la monitorizare și la îndeplinirea obiectivelor programelor în ansamblu. Supra ­
vegherea exercitat ă de Comisie se concentreaz ă pe execu ția bugetar ă și pe implementarea proiec ­
telor.  
(b) Nu este disponibil ă nicio evaluare detaliat ă care s ă fac ă referire la progresele realizate în cadrul 
procesului de dezafectare și de atenuare a efectelor cauzate de închiderea anticipat ă. Pentru 
proiectele majore de infrastructur ă, s-au observat întârzieri și dep ășiri de costuri.  
(c) De și oprirea reactoarelor a avut loc între anii 2002 și 2009, programele nu au antrenat înc ă 
schimb ările de ordin organizatoric necesare pentru a permite operatorilor s ă devin ă organiza ții 
eficace axate pe dezafectare.  
(d) Resursele financiare disponibile în prezent (printre care este inclus ă o contribu ție din partea UE, 
pân ă în 2013, în valoare de 2,85 miliarde de euro) se vor dovedi insuficiente, iar deficitul de 
finan țare este substan țial (în jur de 2,5 miliarde de euro). (  1 )”; 
66. în plus, constat ă c ă schema de finan țare propus ă de Comisie nu a f ăcut obiectul unei evalu ări ex ante  
detaliate;  
Concluziile Parlamentului  
67. constat ă c ă situa ția descris ă în raportul Cur ții de Conturi se refer ă la perioada de pân ă la sfâr șitul 
anului 2010 și c ă, ulterior acestei date, Comisia a luat un num ăr de ini țiative;  
68. ia act de faptul c ă obiectivul general al Uniunii în domeniul energiei nucleare este sporirea la 
maximum a siguran ței nucleare;  
69. ia act de avizul Comisiei în care se men ționeaz ă instituirea unui cadru procedural care stabile ște 
obiective specifice, define ște roluri și responsabilit ăți și define ște clar cerin țele de raportare și suprave ­
ghere (  2 ); 
70. ia act de r ăspunsul Comisiei în care se explic ă faptul c ă evaluarea nevoilor a f ăcut parte din evaluarea 
de impact [SEC(2011) 1387] realizat ă în 2011; constat ă c ă evaluarea de impact s-a referit la 
progresele realizate pân ă în prezent, la provoc ările r ămase și la situa ția general ă a finan țării; 
71. reaminte ște c ă în tratatele de aderare a Bulgariei și Slovaciei se stabilesc ca limit ă pentru acordarea de 
asisten ță financiar ă din partea Uniunii anul 2009, respectiv anul 2006;  
72. salut ă propunerea de regulament al Consiliului privind sprijinul din partea Uniunii acordat 
programelor de asisten ță pentru dezafectare nuclear ă din Bulgaria, Lituania și Slovacia [COM(2011) 
783], care se bazeaz ă pe consultarea extensiv ă cu p ărțile interesate, cu statele membre în cauz ă – 
Bulgaria, Lituania și Slovacia – și cu grupuri de exper ți legate de dezafectare; salut ă faptul c ă consta ­
tările cuprinse în rezolu ția Parlamentului din 5 aprilie 2011 (  3 ), precum și concluzia și recomand ările 
auditului de performan ță privind dezafectarea, realizat de Curtea de Conturi în 2011, au fost folosite 
drept contribu ții; 
73. observ ă faptul c ă exper ții au solicitat un plan de dezafectare solid și complet, ca baz ă pentru 
continuarea execu ției ajutorului de la Uniune, inclusiv estim ări de cost complete pân ă la finalizarea 
dezafect ării; consider ă c ă ar trebui s ă se prezinte indica ții clare despre cofinan țarea na țional ă, precum 
și despre modul de a asigura aceast ă finan țare na țional ă pe termen lung;RO L 308/76 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013  
( 1 ) Raportul special nr. 16/2011 p. 7.  
( 2 ) Comunicarea Comisiei c ătre Parlamentul European și Consiliu din 13 iulie 2011: Utilizarea resurselor financiare 
acordate în perioada 2004-2009 Lituaniei, Slovaciei și Bulgariei în sprijinul dezafect ării unor centrale nucleare 
oprite anticipat în temeiul tratatelor de aderare [COM(2011) 432].  
( 3 ) Rezolu ția Parlamentului European din 5 aprilie 2011 referitoare la eficien ța și eficacitatea finan țării UE în domeniul 
dezafect ării centralelor nucleare din noile state membre (JO C 296 E, 2.10.2012, p. 19).
74. ia act cu satisfac ție de faptul c ă etapele-cheie, a șa cum sunt definite în evaluarea de impact a 
Comisiei (  1 ), au fost sprijinite în mod explicit de c ătre p ărțile interesate, la fel și direc ționarea spri ­
jinului acordat de Uniune pentru realizarea etapelor importante cu cea mai mare valoare ad ăugat ă la 
nivelul Uniunii; constat ă că, înc ă de la început, ar trebui s ă se aib ă în vedere procedurile de asigurare a 
conformit ății și de monitorizare îndeaproape a costurilor;  
75. reaminte ște și subliniaz ă angajamentele reciproce asumate de Uniune și de Bulgaria, Slovacia și 
Lituania cu privire la dezafectarea a patru unit ăți ale centralei nucleare de la Kozlodui, a unit ăților 
1 și 2 ale centralei nucleare Bohunice V1 și a unit ăților 1 și 2 ale centralei nucleare de la Ignalina;  
76. deplânge faptul c ă, în cazul centralei nucleare Ignalina, proiecte foarte relevante, cum ar fi B1 și B234 
au înregistrat întârzieri semnificative din cauza litigiilor tehnice și comerciale, care au produs prejudicii 
economice ample și întreruperi în cadrul procesului de dezafectare;  
77. consider ă că foaia de parcurs cu solu ții tehnice convenite care a fost adoptat ă în iulie 2012 de centrala 
nuclear ă Ignalina și NUKEM/GNS reprezint ă un important pas înainte în procesul de dep ășire a 
impasului privind instala ția B1 de stocare intermediar ă a combustibilului uzat;  
78. deplânge faptul c ă raportul detaliat privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a foii de 
parcurs, a șteptat pe 5 octombrie 2012, nu a fost publicat la termenul prev ăzut; 
79. salut ă progresele înregistrate în privin ța unora dintre aspectele vizate de foaia de parcurs, cum ar fi 
validarea recipientelor și m ăsurile de îmbun ătățire referitoare la macarale;  
80. r ămâne totu și îngrijorat c ă nu s-a ajuns înc ă la un acord în ceea ce prive ște chestiunile pendinte, cum 
ar fi problema amortizoarelor și manipularea scurgerilor și a combustibilului deteriorat, ceea ce 
împiedic ă, prin urmare, punerea în aplicare rapid ă a foii de parcurs men ționate mai sus;  
81. îndeamn ă ambele p ărți implicate s ă încheie un acord rapid și în timp util cu privire la toate 
problemele r ămase;  
82. sprijin ă concluziile misiunii de informare a Comisiei pentru control bugetar efectuate în Lituania în 
perioada 10-12 iulie 2012 și, în acest privin ță, consider ă c ă asisten ța financiar ă a Uniunii ar trebui s ă 
fie suspendat ă pân ă la ajungerea la un acord în cazul proiectelor B1 și B234;  
83. sprijin ă propunerea Comisiei de alocare suplimentar ă a 230 de milioane EUR pentru centrala nuclear ă 
Ignalina pentru perioada 2014-2017; reitereaz ă faptul c ă fondurile ar trebui alocate doar dac ă au fost 
îndeplinite condi țiile ex ante  prev ăzute în propunerea de regulament al Consiliului men ționat ă mai sus; 
consider ă c ă asisten ța financiar ă din partea Uniunii ar trebui convenit ă dup ă aceast ă dat ă; 
84. insist ă ca activitatea de dezafectare s ă fie planificat ă într-un mod sigur și eficient care s ă permit ă 
eliberarea rapid ă a autoriza ției de dezafectare, conform calendarelor indicate în respectivele planuri de 
dezafectare;  
85. solicit ă Comisiei s ă trimit ă Parlamentului o estimare a finan țării necesare pentru dezafectarea irever ­
sibil ă și complet ă a celor trei centrale nucleare;  
86. reaminte ște faptul c ă doar autorit ățile na ționale de reglementare în domeniul nuclear pot elibera 
autoriza ții pentru dezafectare persoanelor juridice, în strict ă conformitate cu legisla ția na țional ă apli ­
cabil ă;RO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/77  
( 1 ) SEC(2011) 1387, p. 34, a se vedea anexa 1.
87. invit ă guvernul Lituaniei s ă înfiin țeze o echip ă independent ă de management al proiectelor pentru 
proiectele B1 și B234; observ ă c ă ar trebui instituit și un management independent al proiectelor 
implementate de centrala nuclear ă Ignalina, astfel cum a propus Biroul Na țional de Audit din Lituania;  
88. cere, în cazul în care acest lucru nu a fost înc ă realizat, stabilirea unui termen clar, neechivoc pentru 
achizi ționarea autoriza țiilor pentru dezafectare;  
89. ia act cu îngrijorare de întârzierile în construirea și finalizarea instala țiilor intermediare de stocare a 
combustibilului uzat întrucât, în lipsa unor astfel de instala ții, barele de combustibil nuclear nu pot fi 
îndep ărtate; observ ă c ă, în ceea ce prive ște centrala nuclear ă de la Ignalina, îndep ărtarea și stocarea 
intermediar ă în condi ții de siguran ță a barelor de combustibil nuclear de la unitatea 2 trebuie s ă fie o 
prioritate;  
90. solicit ă ca litigiile legate de interpret ările diferite ale tratatelor și de atribuirile de contracte, precum și 
actualele litigii tehnice și comerciale dintre centrala nuclear ă Ignalina și contractantul principal pentru 
cele dou ă proiecte s ă fac ă obiectul unei proceduri de arbitraj; observ ă c ă orice asisten ță financiar ă 
suplimentar ă din partea Uniunii ar trebui s ă fie suspendat ă pân ă la solu ționarea litigiului; invit ă 
Comisia s ă prezinte Parlamentului un raport anual privind situa ția la momentul respectiv;  
91. este profund îngrijorat de faptul c ă, potrivit estim ării Cur ții de Conturi, lipsesc fonduri necesare pentru 
finalizarea proiectelor de dezafectare în sum ă de 2 500 milioane EUR; acest lucru creeaz ă astfel o 
lacun ă financiar ă considerabil ă; 
92. invit ă Comisia s ă coopereze cu guvernele Bulgariei, Lituaniei și Slovaciei și s ă accelereze progresele în 
dezafectarea centralelor nucleare punând la dispozi ție fonduri suficiente pân ă în 2017 sau, dup ă caz, 
2020; invit ă Comisia, de asemenea, s ă stabileasc ă obiective ambi țioase de punere în aplicare și s ă 
monitorizeze progresele în direc ția acestor obiective; consider ă c ă trebuie aplicate sanc țiuni pentru 
neîndeplinirea obiectivelor respective; solicit ă prezentarea unui raport anual c ătre Parlament cu privire 
la progresele realizate;  
93. constat ă c ă, de la debutul dezafect ării centralelor nucleare din Lituania, Slovacia și Bulgaria, respon ­
sabilitatea și obliga țiile statelor participante la procesul de dezafectare nu au fost clar definite; constat ă 
că povara asupra statelor membre care î și închid centralele nucleare, provenit ă din responsabilitatea 
pentru întregul proces de dezafectare, a fost dispropor ționat ă pentru statele membre;  
94. salut ă faptul c ă propunerea de regulament al Consiliului men ționat ă mai sus [COM(2011) 783] nu 
stabile ște doar obiective generale, ci și obiective specifice, m ăsurabile, realizabile, relevante și precizate 
în timp pentru cele trei state membre; ia act de faptul c ă obiectivele și indicatorii de performan ță care 
se vor stabili în continuare vor fi defini ți la nivel de proiect, în cadrul m ăsurilor de punere în aplicare 
și în programele anuale de activitate;  
95. consider ă c ă, în propunerea de regulament al Consiliului, temeiul juridic pentru acordarea de fonduri 
suplimentare pentru programul Ignalina ar trebui s ă fie Protocolul nr. 4 la actul de aderare, nu 
articolul 203 din Tratatul de instituire a Comunit ății Europene a Energiei Atomice;  
96. salut ă faptul c ă, cel târziu la finele anului 2015, Comisia va realiza un raport de evaluare privind 
realizarea obiectivelor în cazul tuturor m ăsurilor, la nivelul rezultatelor și al impactului, eficien ța 
utiliz ării resurselor și valoarea ad ăugat ă european ă, în vederea unei decizii de modificare sau 
suspendare a m ăsurilor; solicit ă Comisiei s ă îi pun ă la dispozi ție o copie a raportului de evaluare;  
97. solicit ă B ăncii Europene de Reconstruc ție și Dezvoltare (BERD) s ă pun ă la dispozi ția Parlamentului 
rapoartele sale privind implementarea proiectelor în Bulgaria, Lituania și Slovacia;  
98. solicit ă Comisiei și Cur ții de Conturi s ă evalueze valoarea ad ăugat ă a cooper ării cu BERD și capacitatea 
acesteia de a ac ționa ca gestionar de fonduri, dat fiind faptul c ă Uniunea furnizeaz ă 96 % din finan țare;RO L 308/78 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013
99. solicit ă Comisiei s ă întocmeasc ă un raport privind procesul de dezafectare care are loc în cele trei țări; 
solicit ă Comisiei s ă întocmeasc ă un raport privind procesul de dezafectare a centralei nucleare de la 
Greifswald, pentru a stabili cele mai bune practici tehnice și organizatorice, creând astfel o referin ță 
pentru viitoare proiecte de dezafectare;  
Partea a V-a Raportul special nr. 1/2012 al Cur ții de Conturi intitulat „Eficacitatea ajutorului 
pentru dezvoltare în domeniul securit ății alimentare acordat de Uniunea 
European ă în Africa Subsaharian ă” 
100. salut ă raportul Cur ții de Conturi și concluzia sa general ă conform c ăreia ajutorul pentru dezvoltare în 
domeniul securit ății alimentare acordat de Uniune în Africa Subsaharian ă este în cea mai mare parte 
eficace și aduce o contribu ție important ă la atingerea securit ății alimentare în țările partenere în care 
securitatea și sustenabilitatea sectorului agricol nu sunt înc ă garantate; cu toate acestea, men ționeaz ă 
că, în conformitate cu raportul Cur ții de Conturi, se mai pot aduce îmbun ătățiri semnificative în mai 
multe domenii;  
101. ia act cu satisfac ție de constatarea Cur ții de Conturi conform c ăreia, acolo unde securitatea alimentar ă 
este inclus ă în strategia privind Fondul european de dezvoltare (FED), ajutorul pentru dezvoltare 
acordat de Uniune este deosebit de relevant pentru nevoile și priorit ățile Africii Subsahariene și c ă 
Comisia a concentrat ajutorul pentru dezvoltare din partea Uniunii asupra țărilor care au cel mai mare 
num ăr de persoane malnutrite;  
102. este de acord cu Curtea de Conturi în ceea ce prive ște necesitatea de a acorda o aten ție sporit ă 
securit ății alimentare în cadrul asisten ței pentru dezvoltare a Uniunii;  
103. regret ă faptul c ă în cadrul celui de Al zecelea FED securitatea alimentar ă, agricultura și dezvoltarea 
rural ă au fost selectate drept sector central pentru mai pu ține țări partenere decât în cadrul celui de Al 
nou ălea FED și c ă unele țări care se confrunt ă cu insecuritate alimentar ă au primit un ajutor de 
dezvoltare redus din partea Uniunii în acest domeniu sau nu l-au primit deloc; este de acord cu 
observa țiile Cur ții de Conturi conform c ărora aceast ă evolu ție este în discordan ță cu situa ția critic ă în 
ceea ce prive ște atingerea Obiectivului de dezvoltare al mileniului 1 (eradicarea s ărăciei extreme și a 
foametei) și cu prioritatea crescut ă pe care se preconiza c ă trebuie s ă o acorde FED securit ății 
alimentare; solicit ă Comisiei și statelor membre s ă acorde o aten ție sporit ă acestui domeniu atunci 
când elaboreaz ă documentele de strategie de țar ă pentru FED și s ă aloce mai multe fonduri în acest 
sens;  
104. sprijin ă recomandarea Cur ții de Conturi privind evaluarea structurat ă a situa ției securit ății alimentare 
în fiecare țar ă și examinarea sistematic ă a posibilit ăților de a acorda un sprijin relevant din partea 
Uniunii în cursul program ării de c ătre Serviciul European de Ac țiune Extern ă (SEAE) și Comisie a 
ajutorului Uniunii pentru dezvoltare; invit ă Direc ția General ă Dezvoltare și Cooperare din cadrul 
Comisiei – EuropeAid s ă asigure integrarea datelor și a analizelor de la birourile locale ale Direc ției 
Generale Ajutor Umanitar și Protec ție Civil ă și din alte surse și s ă contribuie la asigurarea disponibi ­
lit ății unor sisteme eficace de avertizare timpurie privind insecuritatea alimentar ă; solicit ă, de 
asemenea, SEAE s ă contribuie la asigurarea cre ării unor capacit ăți guvernamentale corespunz ătoare 
de gestionare sustenabil ă a acestor sisteme, precum și la asigurarea aplic ării unor strategii de prevenire, 
promovând rezilien ța celor mai vulnerabili;  
105. remarc ă faptul c ă, dup ă criza alimentar ă din 2008, care a afectat în mod sever multe țări din Africa 
Subsaharian ă, pre țurile la alimente au revenit treptat la nivelurile anterioare, existând probabilitatea ca 
volatilitatea și specula ția s ă continue; invit ă Comisia s ă elaboreze strategii de reac ție la diferite situa ții 
de urgen ță, prezentând orice propunere relevant ă în acest sens; invit ă Comisia s ă ia, de asemenea, act 
de faptul c ă pre țurile în cre ștere treptat ă ale produselor alimentare reprezint ă o parte a unei tendin țe 
ascendente marcate, pe termen lung, mai degrab ă decât un fenomen pe termen scurt și, în consecin ță, 
este nevoie de o strategie general ă pe termen lung legat ă direct de obiectivele de dezvoltare mai largi; 
solicit ă includerea în cadrul financiar multianual 2014-2020 a unui nou mecanism privind produsele 
alimentare sau a unui mecanism comparabil care s ă asigure capacitatea Uniunii de a r ăspunde rapid la 
noi crize alimentare folosind fonduri similare, dat ă fiind imprevizibilitatea unor noi crize alimentare și 
volatilitatea crescut ă a pre țurilor produselor alimentare; consider ă că specula țiile financiare exacerbeaz ă 
volatilitatea pre țurilor la alimente și c ă este necesar, a șadar, s ă se adopte m ăsuri eficace împotriva 
acestor specula ții, inclusiv reglementarea și controlul pie țelor de instrumente derivate;  
106. regret ă c ă, în pofida unei cre șteri economice puternice, un sfert din popula ția din Africa Subsaharian ă 
sufer ă înc ă de malnutri ție; subliniaz ă c ă regiunea dispune de tehnologia, cuno știn țele și resursele 
naturale necesare pentru a schimba aceast ă situa ție; subliniaz ă c ă pacea, democra ția și stabilitatea 
politic ă sunt esen țiale având în vedere c ă accesul la terenuri și pie țe, drepturile de proprietate inte ­
lectual ă și educa ția vor permite sporirea influen ței și a responsabilit ății guvernelor și autorit ăților 
publice;RO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/79
107. ia act de lacunele eviden țiate de Curtea de Conturi în coordonarea utiliz ării resurselor alocate în cadrul 
FED și al liniei bugetare „securitate alimentar ă” pentru perioada 1996-2006; invit ă Comisia s ă armo ­
nizeze obiectivele celor dou ă instrumente pentru ca acestea s ă poat ă fi complementare și ca fondurile 
să fie utilizate în modul cel mai eficient posibil;  
108. consider ă c ă Comisia ar trebui s ă țin ă seama în mod sistematic de situa ția securit ății alimentare și de 
insecuritatea alimentar ă cronic ă, în special atunci când pune în aplicare politica de dezvoltare a 
Uniunii;  
109. subliniaz ă c ă este important s ă se consolideze leg ătura dintre ajutorul de urgen ță, reabilitare și 
dezvoltare pentru a asigura eficacitatea ajutorului; reafirm ă c ă este important s ă se aloce o cot ă- 
parte adecvat ă din ajutorul Uniunii pentru dezvoltarea teritoriilor de peste m ări (ODA) c ătre 
sectorul agricol; regret ă faptul c ă, începând cu anii 1980, s-a înregistrat o sc ădere dramatic ă a 
nivelului de ajutor pentru dezvoltare alocat agriculturii și solicit ă Comisiei s ă acorde prioritate agri ­
culturii în cadrul ajutorului s ău pentru dezvoltare, incluzând acordarea de ajutor c ătre agricultori 
pentru accesarea pie țelor; subliniaz ă c ă ajutorul pentru dezvoltare face parte dintr-un mecanism mai 
amplu în care comer țul, transferul de fonduri și alte surse de venit sunt în prezent mai importante 
decât ansamblul pl ăților ODA acordate majorit ății țărilor în curs de dezvoltare și c ă politica agricol ă 
comun ă împiedic ă rela țiile comerciale libere și echitabile cu pie țele emergente;  
110. subliniaz ă c ă întregul lan ț alimentar, de la produc ător la consumator, trebuie s ă fie analizat pentru a 
spori rezilien ța sectorului agricol; consider ă că angajamentele politice pe termen lung luate de guverne 
în Africa Subsaharian ă sunt necesare pentru a reduce vulnerabilitatea sectorului agricol; atrage aten ția 
asupra faptului c ă subven țiile temporare sub form ă de semin țe rezistente în condi ții meteorologice 
extreme pot constitui un dispozitiv de siguran ță pentru agricultorii la scar ă mic ă și familii, care, altfel, 
ar fi grav afecta ți; subliniaz ă importan ța sistemelor de alert ă timpurie și a activit ăților preventive în 
ceea ce prive ște igiena, semin țele și hrana pentru animale; regret ă faptul c ă violen ța și insecuritatea 
sunt un obstacol în calea unei securit ăți alimentare viitoare;  
111. subliniaz ă nevoia de a se pune din nou accentul asupra politicii alimentare dincolo de ajutorul 
alimentar, asupra cooper ării dintre donatori și dintre donator și beneficiar printr-un parteneriat 
local consolidat la nivel european și mondial, precum și asupra rolului crucial al țărilor partenere 
pentru a asigura îndeplinirea cerin țelor de baz ă pentru progrese semnificative în acest sector, cum ar fi 
pacea intern ă și investi țiile în infrastructura rural ă; subliniaz ă în plus c ă dezvoltarea social ă și 
economic ă pe termen lung necesit ă surse de venit sustenabile, diferite de ajutorul acordat; consider ă 
că rela ții comerciale libere și echitabile între Europa și țările în curs de dezvoltare, care s ă respecte 
principiile Organiza ției Mondiale a Comer țului, sunt esen țiale pentru consolidarea securit ății alimentare 
și accelerarea dezvolt ării umane în Africa Subsaharian ă; 
112. este de acord cu observa țiile Cur ții de Conturi potrivit c ărora o perioad ă mai lung ă de aplicare a 
Mecanismului pentru produsele alimentare (2008-2010) ar fi fost mai potrivit ă, date fiind obiectivele 
sale și decalajul de finan țare existent între sfâr șitul perioadei de programare și urm ătoarea perioad ă de 
programare pentru FED (din 2014); subliniaz ă importan ța asigur ării continuit ății ajutorului, dat ă fiind 
volatilitatea continu ă și nivelul ridicat al pre țurilor la bunurile de larg consum; subliniaz ă necesitatea 
de a asigura, în strâns ă cooperare cu Programul alimentar mondial, Organiza ția Na țiunilor Unite 
pentru Alimenta ție și Agricultur ă și Fondul Interna țional pentru Dezvoltarea Agricol ă, complementa ­
ritate și sinergie între programele Uniunii de securitate alimentar ă și programele acestor institu ții și ale 
altor donatori interna ționali;  
113. este profund preocupat de constatarea Cur ții de Conturi potrivit c ăreia alimenta ția a fost neglijat ă și 
consider ă că acest fapt este îngrijor ător, deoarece malnutri ția are consecin țe extrem de grave, în special 
dac ă apare în timpul sarcinii sau în primii doi ani de via ță, putând cauza daune ireversibile; atrage 
aten ția asupra faptului c ă malnutri ția este un obstacol în calea dezvolt ării umane, provocând daune 
ireversibile indivizilor și pierderi economice și sociale importante țărilor; salut ă hot ărârea Comisiei, 
exprimat ă în Comunicarea sa privind un cadru de politic ă al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de 
dezvoltare în eforturile acestora de a r ăspunde provoc ărilor pe care le ridic ă securitatea alimentar ă 
[COM(2010) 127], de a integra în programele Uniunii o dimensiune privind nutri ția; repet ă apelul 
adresat Comisiei de a prezenta o comunicare special ă privind aceast ă dimensiune și de a integra în 
politica sa de dezvoltare strategii ra ționale și multisectoriale privind nutri ția; subliniaz ă c ăRO L 308/80 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013
una dintre interven țiile cele mai importante și mai rentabile const ă în emanciparea femeilor, un 
demers amplu care permite familiilor s ă acorde prioritate îngrijirii medicale și nutri ției copiilor;  
114. ia act de constatarea Cur ții de Conturi potrivit c ăreia interven țiile Uniunii sunt în general bine 
concepute și reu șesc s ă ob țin ă majoritatea rezultatelor preconizate, dar regret ă faptul c ă calitatea 
obiectivelor a fost variabil ă și dificil de m ăsurat în lipsa unor indicatori de performan ță și c ă suste ­
nabilitatea rezultatelor este problematic ă în jum ătate dintre interven țiile auditate; solicit ă Comisiei s ă 
stabileasc ă obiective mai realiste și m ăsurabile pentru interven ții și s ă îmbun ătățeasc ă defini ția lor în 
cadrul programelor de sprijin bugetar general, în care ar trebui s ă se acorde o aten ție deosebit ă 
încuraj ării antreprenoriatului în rândul popula ției tinere aflate în cre ștere și abord ării problemei 
discrimin ării femeilor în sectorul agricol;  
115. este în continuare convins de importan ța pe care o are, pentru securitatea alimentar ă, aducerea în 
prim-plan a aspectelor nutri ționale ale asisten ței pentru dezvoltare și solicit ă Comisiei s ă furnizeze un 
raport scris cu privire la progresele înregistrate în acest sens pân ă în prim ăvara anului 2013;  
116. constat ă c ă impactul global al m ăsurilor adoptate de Uniune în domeniul securit ății alimentare este 
determinat, de asemenea, de politicile Uniunii în domeniile agriculturii, pescuitului, energiei și 
comer țului; subliniaz ă nevoia de a garanta coeren ța politicilor în favoarea dezvolt ării, în conformitate 
cu articolul 208 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, precum și faptul c ă aceste politici 
ar trebui s ă respecte și s ă ilustreze principiul de „a nu cauza prejudicii”;  
117. este de acord cu opinia Cur ții de Conturi potrivit c ăreia Comisia ar trebui s ă se str ăduiasc ă să sprijine 
mai bine sustenabilitatea financiar ă a programelor agricole și a celor de presta ții sociale;  
Partea a VI-a Raportul special nr. 2/2012 al Cur ții de Conturi intitulat „Instrumentele 
financiare cofinan țate de Fondul european de dezvoltare regional ă în vederea 
sprijinirii IMM-urilor”  
118. salut ă Raportul special nr. 2/2012, care se concentreaz ă asupra m ăsurilor de inginerie financiar ă 
cofinan țate de Fondul european de dezvoltare regional ă (FEDER) în perioadele de programare 
2000-2006 și 2007-2013; constat ă c ă Raportul special nr. 2/2012 prezint ă informa ții cu privire la 
eficacitatea și eficien ța m ăsurilor de inginerie financiar ă cofinan țate de FEDER și se bazeaz ă pe 
auditarea unui e șantion de proiecte realizate în Regatul Unit, Germania, Slovacia, Ungaria și Portugalia;  
119. consider ă c ă un astfel de raport de audit ar fi foarte util și la sfâr șitul perioadei de programare 2007- 
2013, permi țând formularea unor concluzii suplimentare privind performan ța instrumentelor 
financiare cofinan țate de FEDER în vederea sprijinirii întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri); 
consider ă în acela și timp c ă redactarea unui astfel de raport la sfâr șitul perioadei respective va oferi 
posibilitatea evit ării gre șelilor f ăcute, ducând implicit la cre șterea eficacit ății și eficien ței viitoarelor 
m ăsuri de inginerie financiar ă cofinan țate de FEDER;  
120. subliniaz ă faptul c ă IMM-urile constituie piatra de temelie a economiei Uniunii, creând locuri de 
munc ă, favorizând inovarea și generând venituri; constat ă totu și c ă IMM-urile pot suferi de un 
deficit de finan țare, care se traduce prin imposibilitatea de a avea acces la tipul și la volumul de 
finan țare de care au nevoie la un moment dat;RO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/81
121. recunoa ște c ă, într-o perioad ă de constrângeri fiscale și de reducere a capacit ății de împrumut a 
sectorului privat, IMM-urile și în special microîntreprinderile au fost cele mai afectate și astfel 
acestea ar trebui s ă beneficieze de un sprijin consolidat din partea Uniunii pentru a continua s ă 
genereze locuri de munc ă, inovare și cre ștere economic ă; observ ă c ă ar trebui acordat ă o aten ție 
deosebit ă IMM-urilor care contribuie la dezvoltarea durabil ă la nivel local și c ă politica de coeziune, 
reprezentând principalul instrument de investi ții pentru convergen ță și dezvoltare durabil ă al Uniunii 
în ansamblul ei, constituie unul dintre cele dou ă canale principale de sprijin ale UE pentru IMM-uri; 
subliniaz ă, prin urmare, c ă utilizarea instrumentelor financiare în cadrul politicii de coeziune pentru 
sprijinirea IMM-urilor ar trebui consolidat ă în viitor, întrucât în acest mod se poate garanta reînnoirea 
fondurilor, se pot promova parteneriatele public-private și se poate ob ține un efect de multiplicare la 
nivelul bugetului Uniunii;  
122. reaminte ște faptul c ă, pentru încurajarea spiritului antreprenorial, Uniunea implementeaz ă politica 
privind întreprinderile și politica de coeziune utilizând, în principal, granturi, îns ă apelând din ce în 
ce mai mult la instrumente financiare în cadrul FEDER; constat ă c ă instrumentele financiare sunt 
instrumente rambursabile și reînnoibile, de care pot beneficia astfel mai multe valuri succesive de 
IMM-uri;  
123. recunoa ște faptul c ă, pentru implementarea programelor de punere la dispozi ție a accesului la 
finan țare, este necesar ă implicarea activ ă a intermediarilor financiari, care convertesc fondurile 
publice în instrumente financiare destinate IMM-urilor; constat ă c ă finan țarea public ă se poate 
completa cu fonduri suplimentare furnizate de sectorul privat, astfel majorându-se suma total ă dispo ­
nibil ă pentru realizarea de investi ții în IMM-uri; constat ă c ă aceast ă activitate este, în general, definit ă 
drept efect de pârghie sau efect multiplicator;  
124. subliniaz ă faptul c ă limitarea accesului la finan țare a condus la o sc ădere a num ărului de întreprinderi 
nou-înfiin țate și astfel rolul pe care instrumentele financiare cofinan țate de c ătre FEDER îl joac ă în 
stimularea antreprenoriatului este din ce în ce mai important;  
125. reaminte ște faptul c ă auditul Cur ții de Conturi s-a concentrat asupra m ăsurilor de inginerie financiar ă 
cofinan țate de FEDER în perioadele de programare 2000-2006 și 2007-2013, precum și faptul c ă 
rezultatele auditului se bazeaz ă pe verificarea direct ă a unui e șantion de proiecte și pe examinarea 
sistemelor de gestionare, de monitorizare și informa ționale ale Comisiei și ale statelor membre;  
126. ia act de faptul c ă auditul Cur ții de Conturi s-a concentrat pe trei tipuri principale de instrumente 
financiare: participare la capital, împrumuturi și garan ții; constat ă c ă toate acestea constituie 
instrumente eligibile pentru cofinan țare din partea FEDER, dar trebuie s ă respecte normele Uniunii 
și na ționale privind eligibilitatea; reaminte ște c ă auditul a avut drept principal obiectiv s ă evalueze dac ă 
fondurile FEDER acordate pentru m ăsuri de inginerie financiar ă destinate IMM-urilor au fost cheltuite 
într-un mod eficient și eficace;  
127. salut ă constat ările și recomand ările Cur ții de Conturi cu privire la analiza deficitului de finan țare; 
constat ă c ă în propunerea legislativ ă ( 1 ) privind urm ătoarea perioad ă de programare aceast ă analiz ă 
cap ătă un caracter obligatoriu și îmbrac ă forma unei evalu ări ex ante ; solicit ă Comisiei s ă introduc ă 
cerin țe relevante, inclusiv criterii de evaluare cuantificabile, referitoare la rolul și aplicarea evalu ării ex 
ante  în reglement ările pertinente, în corpul actului de baz ă; consider ă c ă și problema dispozi țiilor 
reînnoibile ar trebui s ă fie abordat ă în propunerea legislativ ă privind urm ătoarea perioad ă de 
programare;  
128. constat ă c ă regulamentele privind fondurile structurale autorizeaz ă recurgerea la un tratament prefe ­
ren țial al sectorului privat în defavoarea sectorului public; invit ă Comisia s ă prezinte o justificare 
corespunz ătoare pentru aceast ă pozi ție privilegiat ă, având în vedere c ă acest tratament ar putea 
limita capacitatea de a relua în posesie fondurile excedentare și posibilitatea de a le aloca altor 
IMM-uri;RO L 308/82 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013  
( 1 ) Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispozi ții comune privind 
Fondul european de dezvoltare regional ă, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru 
dezvoltare rural ă și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, 
precum și de stabilire a unor dispozi ții generale privind Fondul european de dezvoltare regional ă, Fondul social 
european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului [COM(2011) 
615/2].
129. este preocupat de faptul c ă Curtea de Conturi a constatat c ă eficacitatea și eficien ța m ăsurilor au fost 
diminuate de urm ătoarele deficien țe importante:  
— analizele deficitului de finan țare a IMM-urilor, în cazurile în care existau, erau afectate de deficien țe 
considerabile și nu erau publicate în mod sistematic;  
— regulamentele privind fondurile structurale, care au fost concepute ini țial pentru granturi, prezint ă 
deficien țe semnificative, întrucât nu țin seama de particularit ățile instrumentelor financiare;  
— întârzierile care au intervenit înainte ca fondurile s ă ajung ă la IMM-uri au fost semnificative, iar în 
compara ție cu alte programe ale UE destinate IMM-urilor, FEDER a avut o performan ță slab ă în 
ceea ce prive ște atragerea de investi ții private;  
130. reaminte ște, de asemenea, c ă, în avizul s ău referitor la instrumentele financiare inovatoare în contextul 
urm ătorului cadru financiar multianual (  1 ), Comisia pentru dezvoltare regional ă din cadrul Parla ­
mentului a solicitat s ă se garanteze f ără întârziere claritatea, simplitatea și transparen ța cadrului 
legislativ referitor la instrumentele financiare, precum și trimiteri juridice coerente pentru defini țiile 
instrumentelor financiare;  
131. constat ă cu îngrijorare c ă rapoartele anuale anterioare privind punerea în aplicare, comitetele de 
supraveghere și indicatorii programelor opera ționale au fost considerate neadecvate sau necorespun ­
zătoare pentru obiectivele și scopurile instrumentelor financiare; salut ă evolu țiile înregistrate în acti ­
vitatea de raportare și monitorizare a programului JEREMIE;  
132. regret ă faptul c ă, la nivelul fondurilor de participare, Curtea de Conturi nu a constatat o participare 
important ă din partea sectorului privat, situa ție valabil ă atât pentru perioada de programare 2000- 
2006, cât și pentru perioada de programare 2007-2013; este surprins c ă, în general, nu exist ă 
prevederi explicite cu privire la efectul multiplicator în acordurile de finan țare încheiate între autori ­
tățile de management și intermediarii financiari, cu excep ția cazului anumitor fonduri de investi ții prin 
plasament în ac țiuni, care impuneau coinvestitorilor priva ți prevederi obligatorii privind efectul multi ­
plicator;  
133. sprijin ă solicitarea Cur ții de Conturi privind o defini ție mai clar ă a conceptului de efect multiplicator în 
cadrul instrumentelor financiare; subliniaz ă totu și c ă, având în vedere presiunea exercitat ă pentru a 
ob ține un randament mai accentuat, este important s ă se reaminteasc ă faptul c ă instrumentele 
financiare utilizate în cadrul politicii de coeziune finan țeaz ă în general proiecte în regiuni mai 
pu țin dezvoltate și în regiuni care se confrunt ă cu dificult ăți economice, cu scopul de a ameliora 
situa țiile de e șec al pie ței și de investi ții suboptime, a șadar instrumentele financiare din cadrul politicii 
de coeziune nu se concentreaz ă doar asupra profitabilit ății pe termen scurt, ci și asupra maximiz ării 
beneficiilor socioeconomice, în special la scar ă regional ă și local ă; subliniaz ă c ă guvernan ța pe mai 
multe niveluri și gestiunea partajat ă în elaborarea și punerea în func țiune a programelor reprezint ă 
conceptele fundamentale ale politicii de coeziune care permit autorit ăților regionale și na ționale s ă se 
implice în planificarea și implementarea programelor; subliniaz ă, prin urmare, c ă cadrul legislativ 
trebuie s ă men țin ă un anumit nivel de flexibilitate și în ceea ce prive ște defini țiile și cerin țele refe ­
ritoare la efectul multiplicator;  
134. recunoa ște poten țialul instrumentelor de inginerie financiar ă inovatoare pentru strângerea de capital și 
cre șterea investi țiilor, spre deosebire de granturi, percepute în mod consecvent de c ătre beneficiarii lor 
a fi excesiv de împov ărătoare și birocratice; subliniaz ă că instrumentele de inginerie financiar ă ar putea 
juca un rol important în îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 prin atragerea de fonduri de 
la al ți investitori în domenii de mare interes pentru Uniune;  
135. constat ă, de asemenea, c ă în cazul instrumentelor de participare la capital și al instrumentelor de 
împrumut, Curtea de Conturi a constatat c ă efectul multiplicator ob ținut nu a fost unul semnificativ și 
că a fost chiar mai sc ăzut decât nivelurile de referin ță utilizate ca baz ă de compara ție; constat ă cu 
satisfac ție c ă, în schimb, în cazul instrumentelor de garantare, efectul multiplicator a fost mai ridicat;  
136. invit ă Comisia s ă ia m ăsuri, f ără întârziere, cu privire la constat ările Cur ții de Conturi; consider ă că este 
deosebit de important ca, în viitor, FEDER s ă poat ă atrage mai multe investi ții private, pe m ăsura 
contribu țiilor publice;RO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/83  
( 1 ) Aviz anexat la raportul A7-0270/2012.
137. î și exprim ă îngrijorarea cu privire la întârzierile frecvente în ob ținerea de finan țare de c ătre IMM-urile 
din statele membre; invit ă Comisia și autorit ățile de management s ă evite întârzierile în furnizarea 
accesului la finan țare IMM-urilor legate mai curând de cauze de ordin administrativ, juridic, organi ­
zatoric sau strategic; regret ă faptul c ă, din punctul de vedere al autorit ăților de management, aceast ă 
situa ție face ca alternativa – de a utiliza banii sub form ă de granturi pentru IMM-uri – s ă devin ă mai 
atractiv ă; 
138. îndeamn ă Comisia s ă prezinte cât mai curând posibil o propunere general ă, care s ă ofere clarific ări cu 
privire la problemele cauzate de seria actual ă de defini ții ale IMM-urilor, care variaz ă în Uniune în 
func ție de diferite scopuri și obiective, precum și posibilele modalit ăți de remediere a situa ției; 
139. regret ă faptul c ă, în anumite cazuri, informa țiile privind costurile de administrare suportate de IMM-uri 
nu au existat sau nu au fost fiabile; invit ă autorit ățile competente s ă îmbun ătățeasc ă situa ția actual ă și 
să furnizeze în viitor toate informa țiile relevante; recunoa ște c ă ar trebui s ă se fac ă distinc ția în ceea ce 
prive ște costurile instrumentelor de inginerie financiar ă (respectiv costurile de gestionare a fondului de 
participare JEREMIE și costurile de gestionare ale intermediarilor financiari) și costurile suportate de 
IMM-uri;  
140. regret ă faptul c ă, în anumite cazuri, intermediarii financiari desemna ți de autorit ățile de management 
din statele respective au impus IMM-urilor plata costurilor de refinan țare și de procesare; subliniaz ă 
faptul c ă costurile de refinan țare și de procesare ar trebui s ă constituie cheltuieli obi șnuite de 
func ționare ale intermediarilor financiari;  
141. subliniaz ă importan ța simplific ării procedurilor administrative în ceea ce prive ște accesul la finan țare și 
reducerea cerin țelor privind cofinan țarea;  
142. este preocupat de faptul c ă orient ările furnizate de Comisie nu stabilesc termeni și condi ții în a șa fel 
încât s ă se previn ă situa ția în care IMM-urilor li se impune plata unor costuri care nu sunt bazate pe 
expunerea la riscul de IMM asumat sau pe serviciul furnizat de intermediarii financiari;  
143. recomand ă Comisiei, ținând cont de complexitatea care caracterizeaz ă, în egal ă m ăsur ă, instrumentele 
financiare, gestiunea partajat ă și normele privind ajutoarele de stat și fondurile structurale, s ă îmbu ­
nătățeasc ă sistemele de comunicare și de monitorizare dintre Comisie, autorit ățile de management și 
beneficiari (intermediarii financiari) și s ă furnizeze, având în vedere noile dispozi ții ale cadrului de 
reglementare privind perioada 2007-2013, orient ări și îndrum ări mai bune;  
144. sprijin ă recomandarea Cur ții de Conturi, potrivit c ăreia Comisia ar trebui s ă pun ă la dispozi ție un 
sistem de monitorizare și de evaluare fiabil și solid din punct de vedere tehnic, care s ă fie specific 
instrumentelor financiare; invit ă Comisia s ă respecte, totodat ă, recomandarea Cur ții de Conturi în ceea 
ce prive ște acordul cu statele membre referitor la un num ăr mic de indicatori m ăsurabili, pertinen ți, 
specifici și uniformi care s ă fie aplica ți rezultatelor instrumentelor financiare și care ar consolida atât 
procesele de monitorizare, cât și de audit;  
145. constat ă c ă fragmentarea teritorial ă și masa critic ă insuficient ă afecteaz ă atractivitatea instrumentelor 
financiare și impun anumite condi ții financiare și posibile costuri de gestionare la un nivel relativ 
ridicat; constat ă c ă aceste caracteristici ale FEDER au constituit un obstacol pentru buna gestiune 
financiar ă a instrumentelor financiare de-a lungul diverselor perioade de programare care stau la baza 
acord ării de sprijin IMM-urilor prin FEDER;  
146. regret ă faptul c ă, în cursul procesului de alocare a fondurilor din programele opera ționale, autorit ățile 
publice care nu sunt în mod normal familiarizate cu modalit ățile de finan țare a IMM-urilor au alocat 
fondurilor contribu ții publice într-un mod care a f ăcut ca, de multe ori, dimensiunea acestor fonduri 
să nu ating ă o mas ă critic ă; insist ă asupra faptului c ă la baza acestei situa ții se reg ăse ște natura diferit ă 
a programelor opera ționale tematice, cu numeroase obiective economice, de mediu, sociale și terito ­
riale;RO L 308/84 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013
147. consider ă c ă, atunci când propun m ăsuri de inginerie financiar ă, autorit ățile de management ar trebui 
să se asigure c ă propunerea lor este justificat ă în mod corespunz ător printr-o analiz ă de înalt ă calitate 
a deficitului de finan țare a IMM-urilor, bazat ă pe o metodologie standardizat ă și acceptat ă de comun 
acord; este de acord cu faptul c ă Comisia ar trebui s ă verifice dac ă acestea sunt coerente cu analiza 
deficitului de finan țare a IMM-urilor și ar trebui s ă se asigure c ă aceast ă analiz ă este de calitate 
suficient ă, înainte de a aproba programele opera ționale, inclusiv m ăsurile de inginerie financiar ă; 
148. î și exprim ă îngrijorarea cu privire la lipsa informa ției în statele membre referitoare la sursele de 
finan țare pentru IMM-uri; sprijin ă recomandarea f ăcut ă de Curtea de Conturi potrivit c ăreia, pentru 
a optimiza m ărimea finan țării acordate IMM-urilor, este necesar s ă creasc ă cât mai mult posibil gradul 
de sensibilizare a p ărților interesate cu privire la nevoile specifice de finan țare ale IMM-urilor;  
149. consider ă c ă efectul multiplicator ar trebui s ă ilustreze m ăsura în care s-a atras finan țare privat ă prin 
contribu țiile financiare ini țiale ale Uniunii și ale statelor membre; este de p ărere c ă cofinan țarea 
instrumentelor financiare de c ătre statele membre ar trebui considerat ă, al ături de contribu ția 
Uniunii, o parte din finan țarea public ă; 
150. consider ă că aspectele ce urmeaz ă să fie acoperite de actele delegate, acte menite s ă cuprind ă elemente 
neesen țiale ale legisla ției UE, nu ar trebui s ă țin ă, de fapt, de elementele-cheie ale viitorului sistem de 
coeziune (  1 ); 
151. recomand ă cu fermitate Consiliului și Comisiei ca, la elaborarea propunerilor de regulamente privind 
fondurile structurale, s ă furnizeze un cadru de reglementare mai adecvat, astfel încât concep ția și 
implementarea m ăsurilor de inginerie financiar ă s ă nu fie afectate de deficien țele cadrului de regle ­
mentare al fondurilor structurale sau de constrângerile geografice și efectele de dispersie; solicit ă ca 
lec țiile înv ățate din perioada curent ă de programare s ă se reflecte în elaborarea propunerilor pentru 
normele privind fondurile structurale; consider ă, în special, c ă propunerile ar trebui s ă aib ă în vedere 
mai degrab ă performan ța și rezultatele decât simpla lor respectare;  
152. sus ține faptul c ă Comisia ar trebui s ă pun ă la dispozi ție un sistem de monitorizare și de evaluare fiabil 
și solid din punct de vedere tehnic, care s ă fie specific instrumentelor financiare, precum și faptul c ă în 
cadrul proceselor de monitorizare, de raportare și de audit ale Comisiei ar trebui s ă se fac ă o 
diferen țiere între instrumentele financiare și granturile propriu-zise și ar trebui s ă se poat ă cunoa ște 
cu precizie suma de bani care a fost pl ătit ă efectiv IMM-urilor; încurajeaz ă Comisia și statele membre 
să convin ă, în special, cu privire la un num ăr mic de indicatori m ăsurabili, pertinen ți, specifici și 
uniformi care s ă fie aplica ți rezultatelor instrumentelor financiare;  
153. este de acord cu faptul c ă Comisia ar trebui s ă exploreze posibilitatea de a pune la dispozi ția statelor 
membre structuri și instrumente „la cheie” de inginerie financiar ă care s ă se adreseze IMM-urilor (de 
exemplu, granturi cu plata de redeven țe, vehicule de investi ții special concepute) doar în cazul în care 
acestea ar accelera implementarea și ar reduce costurile de administrare, dar în a șa fel încât aceast ă 
condi ție prealabil ă să nu împiedice în mod excesiv oportunit ățile IMM-urilor de a utiliza aceste sisteme 
de finan țare; subliniaz ă importan ța asigur ării faptului c ă ingineria financiar ă r ămâne în continuare 
flexibil ă pentru a se adapta la diferen țele regionale și la schimb ările pie ței; 
154. constat ă că statele membre ar trebui, cu sprijinul Comisiei, s ă depun ă eforturi pentru a include într-un 
singur program opera țional pentru fiecare stat membru toate instrumentele financiare cu cofinan țare 
în cadrul FEDER care se adreseaz ă IMM-urilor sau într-o singur ă ax ă prioritar ă în programul 
opera țional na țional dintr-un stat membru pentru a ra ționaliza procesul de planificare și pentru a 
elimina unul dintre principalii factori identifica ți drept cauz ă a întârzierilor;  
155. consider ă c ă Comisia ar trebui s ă propun ă o defini ție comun ă a efectului multiplicator și concepte 
standard de reciclare în regulamentele privind fondurile structurale, în func ție de tipul de fond sau de 
fond de participare, precum și s ă solicite, cu titlu de obliga ții contractuale, coeficien ți minimi ai 
efectului multiplicator, perioade minime de reînnoire și furnizarea datelor care s ă permit ă calculareaRO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/85  
( 1 ) Precum adoptarea cadrului strategic comun, adoptarea unor norme detaliate privind instrumentele financiare; respon ­
sabilit ățile statelor membre privind procedura pentru raportarea neregulilor și recuperarea sumelor pl ătite în mod 
necuvenit; condi țiile auditurilor la nivel na țional; criteriile de acreditare pentru autorit ățile de management și cele de 
certificare.
indicatorilor care m ăsoar ă efectul multiplicator; este de p ărere c ă conceptul de valoare ad ăugat ă ar 
trebui considerat drept o component ă important ă în calcularea coeficien ților efectului multiplicator 
pentru a ob ține obiective de politic ă relevante, precum și pentru a lua în considerare condi țiile pie ței; 
consider ă că, în acest scop, este de dorit s ă se exprime clar conceptul de valoare ad ăugat ă european ă în 
cadrul juridic pentru perioada 2014-2020;  
156. solicit ă Consiliului și Comisiei s ă analizeze modalit ăți alternative de a oferi în continuare sprijin IMM- 
urilor prin intermediul instrumentelor de inginerie financiar ă în cazul în care cadrul aferent politicii de 
coeziune este considerat a fi neadecvat; constat ă c ă aceste instrumente ar trebui s ă fie sprijinite de 
către Comisie, fie prin programe pe care aceasta s ă le gestioneze la nivel central, fie prin vehicule de 
investi ții special concepute, care s ă coopereze cu Comisia și cu statele membre, sau s ă fie sprijinite în 
mod direct de c ătre statele membre;  
157. reaminte ște c ă avizul sus-men ționat al Comisiei pentru dezvoltare regional ă referitor la instrumentele 
financiare inovatoare în contextul urm ătorului CFM a salutat extinderea aplic ării instrumentelor 
financiare în cadrul politicii de coeziune la toate obiectivele tematice și la toate fondurile cadrului 
strategic comun pe durata urm ătoarei perioade de programare;  
Partea a VII-a Raportul special nr. 3/2012 al Cur ții de Conturi intitulat „Fondurile structurale: 
a reu șit Comisia s ă abordeze cu succes problema deficien țelor identificate în 
cadrul sistemelor de gestiune și de control ale statelor membre?”  
158. salut ă Raportul special nr. 3/2012 al Cur ții de Conturi; sprijin ă toate recomand ările formulate de Curte 
și invit ă Comisia s ă le pun ă cât mai curând în practic ă; 
159. se declar ă mul țumit de faptul c ă Comisia a ini țiat ac țiuni corective sistematice și c ă ac țiunile solicitate 
au reprezentat în 90 % din cazuri o reac ție adecvat ă la deficien țele identificate (punctul 27);  
160. observ ă că aproximativ 75 % din solicit ările bazate pe rapoartele anuale men ționate la articolul 13 din 
Regulamentul Comisiei (CE) nr. 438/2001 (  1 ) nu au fost urmate de corec ții financiare; prin urmare, 
invit ă Comisia s ă prezinte informa ții cu privire la motivele care au stat la baza neaplic ării corec țiilor 
financiare în acest context;  
161. este îngrijorat de faptul c ă cerin țele Comisiei din perioada de programare 2000-2006 privind imple ­
mentarea controalelor de nivel primar variaz ă, întrucât acest lucru ar putea duce la nedepistarea 
cheltuielilor neconforme; invit ă Comisia s ă asigure consecven ța solicit ărilor în ceea ce prive ște 
controalele de nivel primar și s ă prezinte informa ții cu privire la perioadele de programare de dup ă 
2000-2006; observ ă că temeiul juridic pentru perioada 2007-2013 oblig ă autorit ățile de gestionare s ă 
efectueze o verificare administrativ ă, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul 
Comisiei (CE) nr. 1828/2006 (  2 ), a tuturor cererilor de rambursare depuse de beneficiari;  
162. solicit ă Comisiei s ă disemineze pe o scar ă și mai larg ă liste de verificare detaliate și manuale de bune 
practici (axate în principal pe regulile de eligibilitate), care s ă fie respectate de c ătre statele membre, și 
să își consolideze supravegherea modului în care aceste elemente sunt luate în considerare;RO L 308/86 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013  
( 1 ) Regulamentul (CE) nr. 438/2001 al Comisiei din 2 martie 2001 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a 
Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 al Consiliului privind sistemele de gestionare și control pentru asisten ța 
acordat ă prin fondurile structurale (JO L 63, 3.3.2001, p. 21).  
( 2 ) Regulamentul (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei din 8 decembrie 2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a 
Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispozi ții generale privind Fondul european 
de dezvoltare regional ă, Fondul social european și Fondul de coeziune și a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 al 
Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de dezvoltare regional ă (JO L 371, 27.12.2006, 
p. 1).
163. consider ă c ă controalele de nivel primar au o deosebit ă importan ță pentru garantarea unui indice de 
eroare fiabil înc ă de la începutul procesului de implementare; consider ă, a șadar, c ă autoritatea de 
gestionare ar trebui s ă fie acreditat ă de Comisie sau Comisia ar trebui s ă o asiste și s ă o supravegheze 
în ceea ce prive ște efectuarea controalelor de nivel primar men ționate mai sus;  
164. este îngrijorat totu și mai ales de urm ătoarele observa ții: 
— a fost nevoie în medie de 30 de luni pentru aplicarea ac țiunilor corective (punctul 32), statele 
membre vizate fiind în principal responsabile de întârzieri, de și Comisia a fost responsabil ă par țial 
în 39 % din cazuri, iar în 5 % din cazuri a fost responsabil ă în totalitate (punctul 35);  
— Comisia a ob ținut un nivel ridicat de asigurare cu privire la caracterul adecvat al corec țiilor 
financiare doar în 67 % din cazuri (punctul 55);  
— Comisia a ob ținut un nivel ridicat de asigurare cu privire la faptul c ă sistemele de gestiune și de 
control ale statelor membre s-au îmbun ătățit în urma ac țiunilor corective (punctul 64) doar în 
28 % din cazuri, ceea ce înseamn ă că va trebui depus un efort considerabil în cadrul procesului de 
închidere a perioadei de programare;  
165. este, de asemenea, îngrijorat de constatarea Cur ții de Conturi potrivit c ăreia auditurile desf ășurate de 
Comisie pentru examinarea situa ției ac țiunilor întreprinse, al c ăror scop a fost verificarea fiabilit ății 
declara țiilor statelor membre, au impus aplicarea de c ătre statele membre a unor ac țiuni corective 
suplimentare în 78 % din cazuri (punctul 45); prin urmare, este îngrijorat de faptul c ă, în unele cazuri, 
Comisia s-a bazat pe informa ții ce puteau fi nefiabile, f ără a pune la îndoial ă într-o m ăsur ă suficient ă 
informa țiile prezentate de statele membre (de exemplu, punctul 57 și casetele 9 și 12), și c ă nu a 
verificat în mod corespunz ător fiabilitatea informa țiilor în cauz ă; atrage aten ția asupra faptului c ă lipsa 
fiabilit ății declara țiilor prezentate de statele membre impune utilizarea de c ătre Comisie a unor resurse 
de audit suplimentare; recunoa ște, de asemenea, c ă este necesar s ă se g ăseasc ă un echilibru just între 
costurile și beneficiile auditurilor de examinare a situa ției ac țiunilor întreprinse (punctul 46);  
166. consider ă c ă se poate ob ține un nivel substan țial mai ridicat de eficien ță prin consolidarea rolului 
Comisiei mai curând în cadrul verific ărilor  ex ante , decât în cadrul verific ărilor  ex post ; 
167. reaminte ște Comisiei c ă indicele de eroare din domeniul de politic ă „Coeziune” a crescut, potrivit 
Raportului anual pentru 2010 al Cur ții de Conturi, fapt care inverseaz ă tendin ța pozitiv ă observat ă în 
exerci țiile precedente și contravine acceler ării reducerii indicilor de eroare solicitate de Parlament în 
cadrul procedurii de desc ărcare de gestiune pentru exerci țiul financiar 2008 (  1 ); 
168. reafirm ă importan ța rolului de supraveghere ce revine Comisiei pentru ca aceasta s ă își poat ă asuma 
răspunderea final ă pentru execu ția bugetului, inclusiv în domeniile de gestiune partajat ă; reaminte ște 
planul de ac țiune privind înt ărirea rolului de supraveghere al Comisiei din cadrul gestiunii partajate a 
ac țiunilor structurale [COM(2008) 97] și cadrul juridic îmbun ătățit pentru perioada de programare 
2007-2013, al c ăror obiectiv este reducerea nivelului de eroare din ac țiunile structurale, protejând 
astfel bugetul Uniunii; observ ă îns ă c ă planul de ac țiune din 2008 a intrat în vigoare abia la sfâr șitul 
perioadei de programare 2000-2006 și a putut acoperi astfel numai procesul de închidere a perioadei 
respective; prin urmare, invit ă Comisia s ă aplice integral în perioada de programare 2007-2013 și 
dup ă aceasta m ăsurile men ționate în planul de ac țiune; în acest sens, solicit ă Comisiei s ă realizeze o 
reducere considerabil ă și constant ă a indicilor de eroare, în special în programele susceptibile s ă aib ă 
indicii de eroare cei mai ridica ți; propune Cur ții de Conturi s ă realizeze regulat o evaluare a calit ății 
tehnice și etice a autorit ăților na ționale de audit, în special în ceea ce prive ște independen ța lor, și s ă 
își prezinte constat ările și concluziile Parlamentului și Consiliului;  
169. subliniaz ă faptul c ă celeritatea este esen țial ă în procesul de control pentru a garanta protejarea 
intereselor financiare ale contribuabililor europeni; invit ă Comisia s ă acorde prioritate unei ac țiuni 
de control, de evaluare și de luare a unor m ăsuri cât mai curând posibil în viitorul s ău proces de 
supraveghere a gestion ării acestor fonduri;RO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/87  
( 1 ) A se vedea punctul 4 din Rezolu ția Parlamentului European din 5 mai 2010 con ținând observa țiile ce fac parte 
integrant ă din deciziile privind desc ărcarea de gestiune pentru execu ția bugetului general al Uniunii Europene aferent 
exerci țiului financiar 2008, sec țiunea III – Comisia și agen țiile executive (JO L 252, 25.9.2010, p. 39).
170. consider ă c ă îmbun ătățirea rolului de supraveghere al Comisiei este un proces permanent; subliniaz ă, 
în acest context, observa ția Cur ții de Conturi potrivit c ăreia sistemele de gestiune și de control nu sunt 
neap ărat eficace în permanen ță doar pentru c ă au fost eficace cândva, în trecut, deoarece sistemele, 
efectivele de personal și entit ățile responsabile de gestionarea ac țiunilor structurale se pot schimba; 
invit ă Comisia s ă aprobe în totalitate recomand ările Cur ții de Conturi; consider ă c ă planul de ac țiune 
trebuie îmbun ătățit în cazul în care nu se realizeaz ă a ștept ările privind îmbun ătățirea gestiunii 
financiare a Comisiei;  
171. solicit ă Comisiei s ă depun ă eforturi pentru a garanta c ă statele membre nu afecteaz ă continuitatea 
programelor prin schimbarea entit ăților, sistemelor și personalului responsabil de controlul fondurilor 
structurale care au fost deja certificate de Comisie ca fiind eficace;  
172. ia act cu satisfac ție de num ărul ridicat de ac țiuni preventive, inclusiv de corec ții financiare, aplicate de 
Comisie în urma adopt ării planului de ac țiune în 2008; solicit ă, a șadar, Comisiei s ă pun ă la dispozi ție 
informa ții cu privire la efectul acestor corec ții asupra indicelui de eroare global pentru perioada de 
programare 2000-2006;  
173. reitereaz ă ideea unui „audit unic” lansat ă de Curtea de Conturi în Avizul s ău nr. 2/2004; consider ă că, 
în cadrul unui sistem de control intern eficace și eficient, la baza administra ției de la toate nivelurile ar 
trebui s ă se afle principii și standarde comune (  1 ); 
174. este convins c ă, și în continuare, Comisia ar trebui s ă vizeze implementarea principiului auditului unic; 
subliniaz ă c ă asigurarea calit ății ac țiunilor întreprinse de autorit ățile de audit în perioada de 
programare actual ă și în perioadele viitoare, precum și garantarea independen ței lor sunt de 
importan ță primordial ă și c ă, pentru realizarea acestui scop, este esen țial s ă se stabileasc ă standarde 
comune clare și transparente pentru aceste audituri; observ ă c ă, atât timp cât rezultatele autorit ăților 
de audit sunt fiabile, bugetul Uniunii ar putea fi protejat în mod adecvat chiar dac ă indicii de eroare 
sunt ridica ți, deoarece Comisia ar putea s ă aplice corec ții financiare pentru a contracara indicii de 
eroare în cauz ă; reafirm ă îns ă faptul c ă, în acest caz, contribuabilul de la nivel na țional este nevoit s ă 
pl ăteasc ă de dou ă ori, fapt care demonstreaz ă c ă prevenirea erorilor este o metod ă mult mai eficient ă 
decât corectarea lor mai târziu, atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre vizate; subliniaz ă 
îndeosebi, în acest sens, a doua liniu ță din recomandarea 1 a Cur ții de Conturi și solicit ă insistent 
Comisiei s ă pun ă în practic ă recomandarea respectiv ă; 
175. invit ă Comisia s ă finalizeze închiderea perioadei de programare 2000-2006, ținând seama în mod 
corespunz ător de observa țiile Cur ții de Conturi, și s ă informeze Parlamentul cu privire la modul în 
care va asigura legalitatea și regularitatea în cadrul acestui proces;  
176. invit ă, de asemenea, Comisia s ă țin ă cont de înv ățămintele extrase din raportul Cur ții de Conturi și s ă 
monitorizeze implementarea ac țiunilor structurale din perioada 2007-2013, precum și s ă țin ă seama, 
în cadrul discu țiilor privind viitoarele ac țiuni structurale din perioada 2014-2020, de observa țiile 
Cur ții de Conturi;  
177. este ferm convins c ă Comisia ar trebui s ă se implice mai mult în procesul de monitorizare a fondurilor 
structurale prin acordarea în continuare de asisten ță și prin supravegherea autorit ăților de gestionare și 
de certificare din statele membre, precum și a organismelor de lichidare, în toate fazele implement ării 
și verific ării, pentru a asigura un proces și mai eficient, care consum ă mai pu țin timp și mai pu ține 
resurse;  
Partea a VIII-a Raportul special nr. 4/2012 al Cur ții de Conturi intitulat „Utilizarea fondurilor 
structurale și a Fondului de coeziune pentru cofinan țarea de infrastructuri de 
transporturi în porturile maritime: o investi ție eficace?”  
Introducere  
178. salut ă raportul Cur ții de Conturi și ia act de evaluarea critic ă atât a performan ței Comisiei, cât și a 
performan ței statelor membre în ceea ce prive ște eficacitatea și rentabilitatea execu ției fondurilor în 
domeniul proiectelor cofinan țate vizând porturile maritime;RO L 308/88 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013  
( 1 ) A se vedea punctul 61 din Rezolu ția Parlamentului European din 10 mai 2011 con ținând observa țiile ce fac parte 
integrant ă din deciziile privind desc ărcarea de gestiune pentru execu ția bugetului general al Uniunii Europene aferent 
exerci țiului financiar 2009, sec țiunea III – Comisia și agen țiile executive (JO L 250, 27.9.2011, p. 33).
179. salut ă faptul c ă majoritatea recomand ărilor Cur ții de Conturi au fost acceptate de c ătre Comisie;  
180. consider ă c ă majoritatea ac țiunilor întreprinse de Comisie pentru a preveni viitoare deficien țe de tipul 
celor revelate în raport sunt în m ăsur ă să contribuie la atingerea obiectivului de a spori eficacitatea și 
rentabilitatea cheltuielilor;  
181. consider ă, cu toate acestea, c ă sunt necesare ac țiuni suplimentare din partea Comisiei;  
Constat ări 
182. este îngrijorat de urm ătoarele aspecte:  
— din 27 de proiecte analizate, patru nu au fost terminate în momentul finaliz ării raportului, iar 
dou ă erau înc ă neterminate în ianuarie 2012;  
— procedurile administrative pentru emiterea autoriza țiilor și a permiselor de construc ție au fost 
adeseori lungi și greoaie, iar în unele cazuri au cauzat întârzieri și costuri suplimentare;  
— dou ă proiecte aveau obiective care nu corespundeau nici politicii de transporturi, nici descrierii 
furnizate în programul opera țional în cadrul c ăruia fuseser ă finan țate; 
183. ia act de urm ătoarele aspecte:  
— în momentul în care a fost finalizat raportul, patru proiecte nu erau date în folosin ță, de și erau 
terminate; între timp au fost date în folosin ță; 
— niciuna dintre regiuni nu dispunea de un plan pe termen lung în materie de dezvoltare portuar ă; 
totu și, existen ța unor astfel de planuri nu constituia o condi ție pentru finan țare; 
184. este de acord cu Comisia c ă rezultatele și impactul investi țiilor în infrastructura de transport nu sunt 
întotdeauna resim țite imediat dup ă finalizarea lucr ărilor de construc ții, fiind nevoie de ceva timp 
pentru ca ele s ă se materializeze;  
185. conclude c ă: 
— Comisia nu prime ște suficiente informa ții privind stadiul proiectelor, deoarece informa țiile dispo ­
nibile nu au declan șat m ăsuri de remediere a deficien țelor proiectelor;  
— notele orientative și seminarele de formare oferite de Comisie nu au fost suficiente pentru a atrage 
îndeajuns aten ția asupra principiilor bunei gestiuni financiare;  
— dispozi țiile legale care reglementeaz ă rolul consultativ al Comisiei în comitetele de monitorizare 
pot impune limit ări prea stricte, iar „celelalte instrumente” de care dispune și care sunt destinate s ă 
influen țeze eficacitatea cheltuielilor pot s ă nu dea rezultatele scontate, Curtea de Conturi 
constatând c ă exist ă pu ține dovezi c ă Comisia a intervenit în cadrul comitetelor pentru a 
asigura eficacitatea cheltuielilor sau pentru a stabili indicatori de rezultat sau de impact;  
— deoarece sunt destinate unei frac țiuni minore a popula ției, porturile de agrement nu pot fi 
considerate o îmbun ătățire a accesibilit ății insulelor și, prin urmare, construc ția lor nu corespunde 
politicii de transporturi, cu excep ția acelor cazuri în care navele mici sunt folosite de obicei ca 
mijloace de transport regulat între insule, iar construc ția unui port de agrement ar oferi popula ției 
în ansamblu o conectivitate îmbun ătățită;RO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/89
— docurile uscate pentru construc ții speciale nu corespund obiectivelor din orient ările TEN-T, chiar 
dac ă pot fi utilizate pentru între ținere, deoarece nu respect ă niciuna dintre „Specifica țiile pentru 
proiectele de interes comun privind re țeaua de porturi maritime” în sensul defini ției din sec țiunea 5 
punctul 2 partea III din anexa II la Decizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European și a 
Consiliului (  1 ), astfel cum a fost modificat ă prin Decizia nr. 1346/2001/CE a Parlamentului 
European și a Consiliului (  2 ); 
Recomand ările Cur ții de Conturi  
186. sus ține recomand ările Cur ții de Conturi conform c ărora Comisia ar trebui:  
— s ă ia m ăsuri astfel încât existen ța unei strategii cuprinz ătoare pe termen lung în materie de 
dezvoltare portuar ă s ă devin ă o condi ție pentru acordarea de ajutoare pentru infrastructuri 
portuare maritime în cadrul politicii de coeziune;  
— s ă efectueze vizite la fa ța locului vizând aspecte de eficacitate în cursul construc ției; 
— s ă efectueze, pe baza unei analize a riscurilor, controale  ex post  cu privire la modul de utilizare a 
infrastructurilor cofinan țate și la performan ța acestora;  
— s ă consolideze procedura de evaluare aferent ă proiectelor majore și proiectelor din cadrul Fondului 
de coeziune, pentru a îmbun ătăți procesul de detectare a deficien țelor grave și a lua m ăsuri 
corespunz ătoare pentru remedierea acestora;  
— s ă ia m ăsuri pentru introducerea principiului c ă finan țarea oferit ă de Uniune este condi ționat ă de 
rezultate;  
— s ă încurajeze utilizarea de c ătre autorit ățile de gestionare a unor indicatori de rezultat și de impact;  
187. salut ă faptul c ă Comisia:  
— a propus, drept condi ție prealabil ă, existen ța unui plan strategic pe termen lung pentru luarea 
oric ărei decizii de finan țare pentru cadrul politicii de coeziune pentru 2014-2020;  
— a introdus vizite la fa ța locului în cadrul proiectelor și a organizat reuniuni tehnice cu autorit ățile 
relevante;  
— a început s ă realizeze audituri de finalizare pentru proiectele cofinan țate de FEDER și de Fondul de 
coeziune în perioada de programare 2000-2006, pe baza unei analize a riscurilor;  
— a consolidat procedura decizional ă în perioada 2007-2012, standardizând-o pentru proiectele 
majore, introducând formulare-tip pentru solicit ări și consult ări obligatorii cu serviciile relevante 
din cadrul Comisiei și creând ini țiativa JASPERS (Asisten ță comun ă în vederea sprijinirii proiectelor 
în regiunile europene), care ar trebui s ă le permit ă statelor membre s ă depun ă solicit ări mai bune;  
— a elaborat un cadru pentru auditul performan ței care urmeaz ă s ă constituie baza pentru prima 
tran șă de audituri specifice ce se vor desf ășura începând din 2012 și a solicitat, în propunerea sa 
privind cadrul pentru politica de coeziune pentru 2014-2020, elaborarea unui cadru de 
performan ță care s ă includ ă dreptul Comisiei de a suspenda pl ățile în cazurile în care exist ă 
diferen țe semnificative între realiz ări efective și obiectivele intermediare și țintele stabilite;  
Alte recomand ări 
188. solicit ă Comisiei:  
— s ă urmeze integral recomand ările Cur ții de Conturi de a utiliza indicatori de rezultate și de impact 
nu numai la nivel de priorit ăți, ci – cu un domeniu de aplicare adecvat impactului posibil al unui 
proiect individual – și la nivel de proiecte;RO L 308/90 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013  
( 1 ) JO L 228, 9.9.1996, p. 1.  
( 2 ) JO L 185, 6.7.2001, p. 1.
— s ă introduc ă dispozi ții pentru ca evaluarea rezultatelor și impactului investi țiilor în infrastructuri de 
transport s ă se realizeze dup ă finalizarea lucr ării de construc ție, într-un moment în care se 
preconizeaz ă c ă rezultatele și impactul investi ției vor fi vizibile;  
— s ă efectueze o analiz ă prin care s ă compare termenul mediu de finalizare și calitatea procedurilor 
administrative din toate statele membre în cazul proiectelor cofinan țate comparabile, pentru a 
recomanda aplicarea celor mai bune practici;  
— s ă ia în considerare faptul c ă deficien țele în ceea ce prive ște realizarea obiectivelor intermediare nu 
sunt cauzate întotdeauna de o gestiune defectuoas ă și s ă exclud ă din propunerea sa privind cadrul 
de performan ță suspendarea pl ăților în cazul în care nerealizarea de c ătre investi ții a rezultatelor 
dorite nu ar fi putut fi evitat ă și/sau nu ar fi putut fi prev ăzut ă în prealabil;  
— s ă sporeasc ă volumul de informa ții disponibile privind evolu ția proiectelor și s ă solicite remedierea 
deficien țelor depistate ca precondi ție pentru continuarea finan țării; constat ă lipsa de informa ții 
privind punerea în aplicare a proiectelor este intolerabil ă; 
— s ă analizeze eficacitatea seminarelor de formare și a notelor orientative destinate s ă sensibilizeze 
beneficiarii cu privire la principiile bunei gestiuni financiare;  
— s ă propun ă modificarea dispozi țiilor juridice pentru a conferi comitetelor de monitorizare un rol 
consultativ mai eficace și s ă analizeze eficacitatea „celorlalte instrumente” men ționate anterior 
destinate s ă influen țeze eficacitatea cheltuielilor;  
Partea a IX-a Raportul special nr. 5/2012 al Cur ții de Conturi Europene intitulat „Sistemul 
informa țional comun pentru rela țiile externe (CRIS)”  
189. salut ă Raportul special nr. 5/2012 al Cur ții de Conturi întrucât ofer ă Parlamentului, ca autoritate de 
control și care acord ă desc ărcarea de gestiune, informa ții despre execu ția bugetului;  
190. se declar ă satisf ăcut de opinia general ă a Cur ții de Conturi c ă „sistemul CRIS r ăspunde într-un mod 
eficace, în cea mai mare parte, necesit ăților Comisiei în materie de informa ții în domeniul ac țiunilor 
externe” (punctul 75); este îngrijorat, totu și, de anumite deficien țe critice detectate în raport;  
191. solicit ă Comisiei s ă defineasc ă rolul și obiectivele CRIS, acestea nemaifiind actualizate de când a intrat 
sistemul în func țiune în 2002, în ciuda numeroaselor modific ări ale con ținutului s ău; 
192. aprob ă toate recomand ările Cur ții de Conturi; invit ă Comisia s ă le implementeze cât de curând posibil 
pentru a remedia astfel deficien țele înc ă existente;  
193. subliniaz ă c ă orice schimbare a rolului și orice modificare adus ă CRIS ar trebui s ă reflecte noile 
provoc ări ale politici externe a Uniunii, introduse de Tratatul privind Func ționarea Uniunii 
Europene, pentru a asigura o calitate mai bun ă și coeren ța îmbun ătățită a datelor;  
194. subliniaz ă necesitatea de a adapta func țiile de raportare ale CRIS la competen țele Parlamentului în 
domeniile politicii externe și al controlului bugetar;RO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/91
195. consider ă drept esen țial ă recomandarea nr. 1, conform c ăreia ar trebui s ă se enun țe în mod clar rolul 
atribuit sistemului informa țional CRIS, în special în raport cu sistemul contabil bazat pe angajamente 
al Comisiei Europene – ABAC;  
196. consider ă c ă o îmbun ătățire a integrit ății datelor între CRIS și ABAC este indispensabil ă pentru 
raportarea activit ăților externe ale Uniunii de o manier ă coerent ă, transparent ă, actualizat ă și fiabil ă; 
subliniaz ă c ă ar trebui evitat ă dublarea func țiilor ABAC în CRIS;  
197. se declar ă îngrijorat cu privire la urm ătoarele observa ții ale Cur ții de Conturi privind eficien ța și 
eficacitatea CRIS:  
— rolul sistemului CRIS nu a fost definit în mod corespunz ător în raport cu ABAC, ceea ce a cauzat 
dublarea multora din func țiile acestui sistem (punctele 34 și 35) și pune sub semnul întreb ării 
valoarea ad ăugat ă a CRIS în ceea ce prive ște introducerea opera țiunilor financiare în sistemul CRIS 
în general (punctul 35);  
— informa țiile furnizate de CRIS nu sunt întotdeauna fiabile (punctele 39-41, 49-52 și 54-56) și 
uneori necesit ă ajust ări manuale suplimentare (r ăspunsul Comisiei la punctul 52) din cauza unor 
deficien țe la nivelul sistemului de coduri atribuite datelor (punctele 38-41) sau a unor date lips ă 
sau nevalide (punctele 49-51, 54 și 55);  
— întârzierile semnificative în înregistrarea informa țiilor (facturi și rapoarte de audit) în CRIS 
(punctul 57);  
— u șurin ța de utilizare a CRIS r ămâne cea mai urgent ă deficien ță (punctul 43 și figura 3);  
198. se declar ă îngrijorat cu privire la faptul c ă aceste deficien țe ar putea s ă însemne c ă informa țiile 
transmise Parlamentului, ca autoritate care acord ă desc ărcarea de gestiune, nu sunt fiabile (de 
exemplu punctul 39 referitor la cheltuielile defalcate pe țări); recunoa ște eforturile întreprinse de 
Comisie pân ă în prezent (îndeosebi r ăspunsurile Comisiei la punctele 35, 52 și 54); invit ă Comisia, 
totodat ă, s ă remedieze aceste deficien țe cât de curând posibil pentru a asigura buna gestiune financiar ă 
a CRIS; sugereaz ă s ă se acorde o aten ție special ă evit ării dubl ării de func ții, întrucât este o practic ă 
ineficient ă și poate conduce la înregistrarea gre șită a datelor;  
199. remarc ă, de asemenea, c ă trebuie îmbun ătățită func ționalitatea CRIS pentru a furniza informa ții 
agregate privind țările beneficiare, domeniile de politic ă și instrumentele financiare, ceea ce, în 
prezent, este dificil sau chiar imposibil de realizat; subliniaz ă necesitatea de a îmbun ătăți eficien ța și 
eficacitatea sistemului pentru operatori, prin ra ționalizarea și consolidarea codific ării datelor;  
200. ia act de explica țiile Cur ții de Conturi referitoare la lipsa analizei costurilor CRIS, ca rezultat al unui 
audit realizat pentru analizarea capacit ății CRIS de a furniza Comisiei informa țiile necesare și nu 
pentru analizarea cheltuielilor sale administrative; totu și, regret ă lipsa de informa ții cu privire la 
randamentul CRIS;  
201. regret ă lipsa de la bun început a unei strategii clare pe termen lung care s ă stabileasc ă obiectivele și 
func ționarea CRIS, fapt ce a condus pân ă la urm ă la o proliferare de sarcini f ără o viziune coerent ă; 
202. regret ă că CRIS ar trebui s ă includ ă un mecanism standard pentru stratificarea confiden țialit ății datelor 
și a drepturilor de acces ale utilizatorilor; consider ă că ar trebui înfiin țat un astfel de mecanism pentru 
a se asigura un nivel adecvat de confiden țialitate și de integritate a datelor;RO L 308/92 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013
203. este îngrijorat de securitatea insuficient ă a sistemului; remarc ă, de asemenea, c ă definirea responsabi ­
lit ăților din sfera securit ății este insuficient ă și neclar ă, ceea ce creeaz ă riscuri grave cu privire la 
securitatea datelor; subliniaz ă c ă datele trebuie s ă respecte întrutotul criteriile elaborate de 
Comitetul de asisten ță pentru dezvoltare;  
204. reaminte ște Comisiei importan ța respect ării normelor privind protec ția datelor; critic ă faptul c ă noti ­
fic ările transmise responsabilului cu protec ția datelor nu acopereau în mod explicit și CV-urile ata șate 
la fi șele din CRIS (punctul 74);  
205. solicit ă Comisiei s ă remedieze f ără întârziere toate deficien țele și s ă dea curs tuturor recomand ărilor 
prezentate de Parlament și de Curte;  
Partea a X-a Raportul special nr. 6/2012 al Cur ții de Conturi Europene intitulat „Asisten ța 
acordat ă de Uniunea European ă comunit ății cipriote turce”  
206. reaminte ște c ă auditul a analizat la nivel global dac ă Comisia gestioneaz ă în mod eficace instrumentul 
de sprijin financiar al UE pentru comunitatea cipriot ă turc ă; 
207. invit ă Comisia pentru bugete și Comisia pentru control bugetar s ă țin ă seama de constat ările prezentei 
rezolu ții atunci când negociaz ă noul cadru financiar multianual (2014-2020), f ără a aduce atingere 
rezultatului final, pentru a se ține seama de recomandarea Cur ții de Conturi privind o planificare mai 
adecvat ă, o bun ă și durabil ă implementare în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 389/2006 al 
Consiliului (  1 ) astfel încât s ă nu presupun ă includerea unui teritoriu extern;  
208. î și exprim ă acordul cu concluziile din Raportul special al Cur ții de Conturi, c ă „programul a ob ținut 
deja anumite rezultate pozitive, îns ă sustenabilitatea acestora este deseori pus ă la îndoial ă, în special 
din cauza incertitudinii cu privire la finan țarea viitoare din partea UE”, c ă Comisia „a fost în m ăsur ă să 
dezvolte un program care abordeaz ă și ierarhizeaz ă în mod adecvat totalitatea sectoarelor la care fac 
referire obiectivele regulamentului”, precum și c ă, „în fa ța unor constrângeri semnificative, Comisia a 
reu șit, de asemenea, s ă înfiin țeze în mod rapid un birou de gestionare a programului în partea de nord 
a Ciprului și s ă utilizeze metode de implementare și m ăsuri de atenuare a riscurilor în mare m ăsur ă 
adecvate; principalele deficien țe în gestionarea programului au fost cauzate de faptul c ă biroul de 
sprijin local nu a func ționat în cadrul unor proceduri mai clar deconcentrate, asemenea delega țiilor 
Uniunii, precum și de faptul c ă anumite contracte de angajare erau prea scurte pentru ca personalul 
contractual s ă poat ă gestiona proiectele finan țate de la lansarea lor și pân ă la finalizare; în plus, 
monitorizarea din cadrul gestiunii comune cu ONU s-a dovedit insuficient ă”; 
209. observ ă c ă programul a permis acordarea de asisten ță mai multor beneficiari diferi ți din cadrul 
comunit ății cipriote turce; regret ă totu și c ă nu a fost posibil s ă se implementeze cel mai mare 
proiect din cadrul programului, construirea unei uzine de desalinizare a apei de mare (27,5 
milioane de euro), din cauza restric țiilor impuse de armata turc ă; consider ă c ă acest lucru reprezint ă 
un serios pas înapoi pentru program;  
210. subliniaz ă importan ța continu ării furniz ării de asisten ță comunit ății cipriote turce, în conformitate cu 
dispozi țiile din Regulamentul (CE) nr. 389/2006, a șa cum a men ționat și Comisia în r ăspunsul s ău la 
raportul special al Cur ții de Conturi; subliniaz ă importan ța apropierii comunit ății cipriote turce de 
Uniune pentru a facilita procesul de reunificare; prin urmare, este de p ărere c ă, în viitor, ar trebui 
majorate resursele alocate pentru: (i) promovarea dezvolt ării sociale și economice; (ii) dezvoltarea și 
restructurarea infrastructurilor; (iii) reconciliere, m ăsuri pentru instaurarea unui climat de încredere și 
sprijin pentru societatea civil ă; (iv) apropierea comunit ății cipriote turce de Uniune; (v) elaborarea de 
acte legislative aliniate cu acquis-ul comunitar; (vi) preg ătirea punerii în aplicare a acquis-ului comu ­
nitar, precum și pentru încurajarea integr ării economice drept un aspect prioritar, iar programele 
aferente care implic ă ambele comunit ăți ar trebui s ă fie intensificate;  
211. subliniaz ă, în special, rolul fundamental al proiectelor care implic ă ambele comunit ăți, cum ar fi 
Comisia pentru persoanele disp ărute, în a clarifica soarta persoanelor disp ărute și a contribui astfel 
la reconcilierea dintre cele dou ă comunit ăți; subliniaz ă importan ța garant ării fondurilor necesareRO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/93  
( 1 ) Regulamentul (CE) nr. 389/2006 al Consiliului din 27 februarie 2006 privind crearea unui instrument de sprijin 
financiar în scopul de a încuraja dezvoltarea economic ă a comunit ății cipriote turce și de modificare a Regulamentului 
(CE) nr. 2667/2000 privind Agen ția European ă pentru Reconstruc ție (JO L 65, 7.3.2006, p. 5).
pentru activitatea Comisiei pentru persoanele disp ărute și solicit ă Comisiei Europene, pentru a sprijini 
Comisia pentru persoanele disp ărute, s ă solicite for țelor militare turce s ă permit ă accesul în zonele 
militare; subliniaz ă necesitatea de a finan ța proiecte de infrastructur ă destinate ambelor comunit ăți și 
de a coopera mai eficient cu agen țiile și programele ONU;  
212. atrage aten ția, de asemenea, asupra importan ței de a sprijini în continuare activitatea Comisiei tehnice 
pentru patrimoniul cultural pentru a asigura restaurarea și conservarea siturilor istorice și religioase 
care constituie parte integrant ă din patrimoniul cultural al Ciprului și o parte inseparabil ă a patrimo ­
niului cultural mondial;  
213. constat ă c ă, de manier ă mai general ă, sustenabilitatea proiectelor este deseori incert ă din cauza 
capacit ății administrative limitate, a adopt ării cu întârziere a instrumentelor juridice relevante și a 
incertitudinilor cu privire la finan țarea viitoare obligatorie din partea beneficiarilor;  
214. consider ă, totodat ă, c ă este util s ă se țin ă seama de faptul c ă, la momentul auditului, nu se știa înc ă în 
mod precis dac ă va fi pus ă la dispozi ție sau nu o finan țare suplimentar ă semnificativ ă în favoarea 
programului de asisten ță al Uniunii; constat ă c ă aceast ă incertitudine face mai dificil ă gestionarea 
programului și are un impact negativ asupra eficacit ății și a sustenabilit ății acestuia;  
215. ia act de recomand ările Cur ții de Conturi, care iau în considerare diferite scenarii posibile, întemeiate 
atât pe evolu ții în procesul de reunificare, cât și pe nivelul viitoarei asisten țe din partea Uniunii;  
216. este de acord cu Comisia cu privire la faptul c ă, pân ă la solu ționarea problemei Ciprului, sprijinul 
acordat comunit ății cipriote turce ar trebui s ă se întemeieze în continuare pe Regulamentul (CE) nr. 
389/2006;  
217. ia act cu satisfac ție de faptul c ă interven țiile reflect ă obiectivele programului, în pofida num ărului 
ridicat de sectoare care trebuiau acoperite, a adopt ării tardive a Regulamentului (CE) nr. 389/2006 și a 
lipsei unei perspective multianuale;  
218. constat ă totu și cu îngrijorare c ă Comisia s-a confruntat cu constrângeri semnificative în ceea ce 
prive ște instituirea și implementarea programului, c ă o serie de factori au prejudiciat eficacitatea 
biroului de sprijin la nivel local al Comisiei, c ă procedurile de implementare a programului nu sunt 
întotdeauna eficace și c ă, în pofida anumitor rezultate, exist ă un risc cu privire la sustenabilitatea 
proiectelor;  
219. ia act de situa ția descris ă în Raportul special al Cur ții de Conturi; constat ă c ă Comisia a adoptat un 
num ăr de ini țiative și c ă, de la data auditului respectiv, s-au realizat mai multe progrese în ceea ce 
prive ște eficien ța; 
220. salut ă și finalizarea cu succes a opera țiunilor prin intermediul gestiunii comune cu Programul 
Na țiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD);  
221. regret ă abandonarea proiectului de construc ție a unei uzine de desalinizare a apei de mare, ceea ce 
reprezint ă un neajuns regretabil; reaminte ște c ă acest proiect reprezenta nu doar principalul proiect 
din sectorul apei, ci și cel mai mare proiect (reprezentând circa 10 % din totalul finan țării contractate) 
finan țat în cadrul instrumentului, iar uzina planificat ă trebuia s ă furnizeze 23 000 m  3 de ap ă potabil ă 
curat ă pe zi destinat ă s ă satisfac ă nevoile unui num ăr de aproximativ 100 000 de persoane; 
reaminte ște c ă alimentarea cu ap ă devine o problem ă a c ărei importan ță este în continu ă cre ștere, 
ca urmare a unei diminu ări cu 40 % a cantit ăților medii anuale de precipita ții în ultimii 30 de ani; este 
profund îngrijorat de anularea proiectului ca urmare a restric țiilor impuse de armata turc ă contrac ­
tantului cipriot grec și de faptul c ă, odat ă ridicate acele restric ții în martie 2010, contractorul nu a mai 
fost dispus s ă continue, invocând adversit ățile pe care le-a avut de înfruntat, ceea ce înseamn ă c ă 
aceast ă problem ă grav ă de mediu nu va fi abordat ă; invit ă Comisia s ă aib ă în vedere posibilitatea 
reînnoirii proiectului;  
222. insist ă, cu toate acestea, asupra faptului c ă interesele financiare ale Comisiei au fost protejate prin 
anularea proiectului privind uzina de desalinizare a apei; constat ă c ă nu s-au efectuat pl ăți în temeiul 
contractului de construc ție;RO L 308/94 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013
223. regret ă profund faptul c ă întârzierile au afectat majoritatea ac țiunilor care vizau infrastructurile locale 
și urbane, de și în cele mai multe cazuri întârzierile erau cauzate de dificult ățile politice și de necesara 
verificare a propriet ății funciare, ce se situeaz ă, în mare parte, în afara controlului Comisiei și al PNUD;  
224. aprob ă concluziile Cur ții de Conturi conform c ărora programul a avut deja rezultate pozitive și a 
acordat asisten ță unor numero și beneficiari din partea turc ă a insulei, printre care fermieri, studen ți și 
persoane ce utilizeaz ă noile puncte de trecere; atrage aten ția asupra faptului c ă permanen ța 
programului este pus ă sub semnul întreb ării, mai ales din cauza incertitudinii privind viitoarea 
finan țare acordat ă de UE;  
225. salut ă concluzia Cur ții de Conturi, potrivit c ăreia, în pofida contextului politic dificil și a unui calendar 
strâns, Comisia a reu șit s ă elaboreze un program care reflect ă obiectivele Regulamentului (CE) nr. 
389/2006 și s ă înfiin țeze în mod rapid un birou de gestionare a programului și s ă introduc ă 
mecanisme de implementare adecvate;  
226. subliniaz ă caracterul tranzitoriu și excep țional al asisten ței UE în favoarea comunit ății cipriote turce, în 
așteptarea reunific ării Ciprului; constat ă c ă Comisia sprijin ă continuarea asisten ței c ătre comunitatea 
cipriot ă turc ă pân ă la solu ționarea durabil ă a problemei cipriote în temeiul Regulamentului (CE) nr. 
389/2006;  
227. ia act de concluziile și recomand ările prezentate în Raportul special nr. 6/2012; recomand ă Comisiei 
să ia în considerare experien ța acumulat ă în implementarea programului și, dup ă caz, s ă propun ă 
m ăsuri de îmbun ătățire și s ă informeze Parlamentul în consecin ță; propune ca sprijinul financiar 
acordat de Uniune pentru dezvoltarea economic ă a comunit ății cipriote turce s ă țin ă seama nu 
doar de proiectele noi, ci și de nevoia de a asigura sustenabilitatea proiectelor existente, atunci 
când se adopt ă decizii cu privire la alocarea oric ărei finan țări viitoare, pe baza cadrului juridic 
existent și în conformitate cu obiectivele Regulamentului (CE) nr. 389/2006 al Consiliului;  
228. consider ă c ă Uniunea ar trebui s ă acorde în continuare asisten ță pentru facilitarea procesului de 
reunificare a Ciprului; în acest sens, recomand ă Comisiei s ă urm ăreasc ă în continuare cele cinci 
obiective ale Regulamentului (CE) nr. 389/2006, sprijinind, printre altele, proiectele adresate 
ambelor comunit ăți, proiectele de instaurare a unui climat de încredere, activit ățile legate de persoanele 
disp ărute, m ăsurile de promovare a societ ății civile (inclusiv cele adresate minorit ăților armean ă și 
maronit ă), de conservare și restaurare a siturilor istorice, m ăsurile de protec ție a mediului, precum și 
cele de dezvoltare economic ă și social ă și de transpunere a acquis-ului comunitar;  
229. solicit ă Comisiei s ă maximizeze circula ția informa țiilor privind licita țiile pentru programele de recon ­
ciliere și de consolidare a societ ății civile; subliniaz ă în special necesitatea de a sprijini programele 
pentru integrare socioeconomic ă și pentru emanciparea femeilor care vizeaz ă comunitatea cipriot ă 
turc ă; 
Partea a XI-a Raportul special nr. 7/2012 al Cur ții de Conturi intitulat „Reforma organiz ării 
comune a pie ței vitivinicole: progresele realizate pân ă în prezent”  
230. salut ă Raportul special nr. 7/2012 al Cur ții de Conturi intitulat „Reforma organiz ării comune a pie ței 
vitivinicole: progresele realizate pân ă în prezent”, care se axeaz ă pe progresele înregistrate ca urmare a 
reformei organiz ării comune a pie ței vitivinicole introduse de Consiliu în 2008; recunoa ște c ă 
obiectivul primar al auditului a fost evaluarea progreselor privind unul dintre principalele obiective 
ale reformei, și anume îmbun ătățirea echilibrului dintre cerere și ofert ă; 
231. reaminte ște c ă reforma organiz ării comune a pie ței vitivinicole a vizat ob ținerea unui echilibru între 
cerere și ofert ă și c ă printre instrumentele sale financiare principale s-au num ărat oRO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/95
schem ă temporar ă de defri șare și instituirea unor programe de sprijin na ționale care au permis fiec ărui 
stat membru s ă aleag ă dintre cele 11 m ăsuri disponibile pe cele pe care le-a considerat cele mai 
adecvate pentru situa ția sa specific ă; 
232. subliniaz ă c ă auditul s-a axat pe cele dou ă m ăsuri care reprezint ă domeniile majore de cheltuieli: 
„defri șarea” și „restructurarea și reconversia planta țiilor viticole”, pentru m ăsura de defri șare fiind puse 
la dispozi ție 1 074 milioane EUR în perioada de aplicare de trei ani cuprins ă între 2008-2009 și 
2010-2011, iar pentru m ăsura de restructurare și reconversie fiind alocate 4 200 milioane EUR pentru 
perioada de zece ani din 2001 pân ă în 2010;  
233. observ ă că Uniunea este cel mai mare produc ător de vinuri din lume, având o suprafa ță viticol ă de 3,5 
milioane de hectare (ha); reaminte ște c ă, în campania viticol ă 2007-2008, Uniunea a produs apro ­
ximativ 160 de milioane de hectolitri (hl) de vin, ceea ce reprezint ă circa 60 % din produc ția 
mondial ă; observ ă, de asemenea, c ă s-a înregistrat o presiune descendent ă asupra pre țurilor 
vinurilor la nivelul produc ătorilor, agravat ă de o reducere general ă a consumului de vin în Uniune 
în perioada de 20 de ani anterioar ă anului 2009;  
234. constat ă c ă în Raportul special nr. 7/2012 se precizeaz ă c ă, de și cererile depuse pentru schema de 
defri șare dep ășeau 350 000 ha, impactul acesteia a fost limitat din cauza nivelului- țint ă fix de 175 000 
ha, în final fiind defri șate cu ajutorul din partea Uniunii doar 160 550 ha; Curtea de Conturi estimeaz ă 
că, în final, schema de defri șare a redus suprafa ța înscris ă în inventarul planta țiilor viticole cu apro ­
ximativ 5 %, echivalentul unei cantit ăți de vin retrase de aproximativ 10,2 milioane hl sau 6 % din 
produc ția utilizabil ă; cu toate acestea, subliniaz ă c ă de la începutul reformei a fost defri șat mult mai 
mult teren, în total 300 000 ha, și c ă nu a fost furnizat niciun ajutor din partea UE în ceea ce prive ște 
circa 140 000 ha din respectivul teren, valoare care nu apare în Raportul special nr. 7/2012;  
235. constat ă c ă Curtea de Conturi conchide c ă, în ceea ce prive ște m ăsura de defri șare, schema ar fi putut 
fi mai eficient ă și mai pu țin costisitoare, deoarece ratele ajutorului au crescut la niveluri prea ridicate în 
primul și în al doilea an, în timp ce cererea pentru aceast ă m ăsur ă a dep ășit nivelul- țint ă chiar și atunci 
când ratele au fost reduse la nivelul lor original în cursul celui de al treilea an, ultimul an al schemei;  
236. constat ă c ă Curtea de Conturi consider ă c ă defri șarea nu a vizat întotdeauna planta țiile viticole mai 
pu țin competitive sau mai pu țin viabile și c ă schema a finan țat defri șarea unor planta ții viticole care 
fuseser ă deja restructurate și care erau, în principiu, competitive; constat ă cu regret faptul c ă aceste 
cazuri contravin obiectivelor politice ale reformei;  
237. constat ă c ă Raportul special nr. 7/2012 a subliniat c ă reducerea preconizat ă a produc ției nu s-a 
concretizat din cauza utiliz ării insuficiente a unor instrumente de organizare comun ă a pie ței 
precum recoltarea în stare verde și promovarea, precum și din cauza respingerii de c ătre Consiliu a 
propunerii Comisiei de a se interzice îmbog ățirea prin adaos de zaharoz ă; 
238. constat ă c ă Raportul special nr. 7/2012 recunoa ște c ă m ăsurile de restructurare au contribuit la 
îmbun ătățirea competitivit ății sectorului, dar au provocat și o cre ștere a randamentelor în anumite 
state membre, contrabalansând eforturile de reducere a ofertei de pe pia ță; 
239. constat ă c ă Curtea de Conturi observ ă c ă Comisia nu a efectuat o evaluare aprofundat ă a impactului 
poten țial al liberaliz ării drepturilor de plantare programate pentru cel târziu 2018 și consider ă c ă o 
astfel de evaluare este necesar ă pentru a realiza o estimare a echilibrului dintre cerere și ofert ă în 
sectorul vitivinicol;  
240. ia act de preocup ările Cur ții de Conturi cu privire la faptul c ă Uniunea a finan țat m ăsura de defri șare 
cu scopul de a reduce produc ția excedentar ă de vin, în timp ce, în anumite cazuri, m ăsura de 
restructurare și reconversie a dus la cre șterea randamentelor unor planta ții viticole; consider ă totu și 
că randamentele mai mari pot face vinurile mai competitive, dar îndeamn ă insistent Comisia s ă se 
asigure c ă exist ă o strategie adecvat ă pentru a evita dezechilibrele;RO L 308/96 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013
241. este întrutotul de acord cu ideea potrivit c ăreia ar fi trebuit s ă se evite defri șarea de planta ții viticole 
modernizate prin clarificarea dispozi țiilor existente pentru a evita posibilit ățile vaste de interpretare și 
prin stabilirea unor criterii de eligibilitate suplimentare care s ă fie legate de planta ție, și nu doar de 
fermier;  
242. este de p ărere c ă Comisia ar trebui s ă revizuiasc ă m ăsurile de restructurare pentru a le consolida 
eficacitatea și s ă p ăstreze m ăsurile din cadrul programelor anterioare care s-au dovedit reu șite pentru a 
spori competitivitatea sectorului; a șteapt ă din partea Comisiei s ă se asigure c ă programele na ționale ale 
statelor membre și m ăsurile de restructurare și reconversie sunt conforme cu obiectivul reformei, în 
special cu schema de plat ă unic ă; în plus, solicit ă Comisiei s ă îmbun ătățeasc ă dispozi țiile actuale 
pentru a permite fermierilor s ă se adapteze mai bine la semnalele pie ței și s ă asigure o mai bun ă 
concordan ță între ofert ă și produsele solicitate;  
243. solicit ă Comisiei s ă promoveze m ăsuri pentru a proteja cele mai bune tradi ții vitivinicole ale Uniunii, 
ceea ce presupune în principal asigurarea coeziunii socioeconomice și protejarea mediului și a 
peisajului în multe zone rurale în care se practic ă aceste activit ăți; 
244. consider ă că Comisia ar trebui s ă realizeze o estimare actualizat ă regulat a echilibrului dintre cererea și 
oferta din sectorul vitivinicol pe baza unei analize statistice a variabilelor sectorului, ținând seama de 
rezultatele pozitive ale m ăsurilor de restructurare și reconversie; consider ă că, pe baza acestei estim ări, 
Comisia ar fi trebuit s ă stabileasc ă zona vizat ă de m ăsura de defri șare și este de p ărere c ă, în viitor, 
Comisia ar trebui s ă evalueze dac ă este necesar s ă se îmbun ătățeasc ă orice alte m ăsuri pentru a 
remedia eventualele dezechilibre pe baza estim ării respective;  
245. insist ă asupra necesit ății de a realiza o evaluare aprofundat ă a impactului liberaliz ării drepturilor de 
plantare, în conformitate cu recomandarea Cur ții de Conturi; solicit ă Comisiei s ă evalueze consecin țele 
poten țiale ale elimin ării acestui regim cu scopul de a adopta deciziile cele mai convenabile pentru a 
garanta echilibrarea pie ței vitivinicole; ia act de opinia majorit ății statelor membre, care se împotrivesc 
deciziei de eliminare a acestui sistem, opinie împ ărtășită și de Parlament în Rezolu ția sa din 23 iunie 
2011 referitoare la PAC în perspectiva anului 2020: cum r ăspundem provoc ărilor viitorului legate de 
alimenta ție, resurse naturale și teritorii (  1 ); 
246. subliniaz ă c ă, de și cererea de vin de la nivelul Uniunii a sc ăzut în ultimele decenii, în ultimii ani s-a 
înregistrat o cre ștere real ă a exporturilor c ătre țări ter țe, care nu a fost abordat ă în Raportul special nr. 
7/2012; consider ă c ă aplicarea unor m ăsuri de promovare a exportului de vinuri de calitate ar 
contribui la reducerea excedentelor de produc ție; 
247. îndeamn ă Comisia s ă ia m ăsuri pentru a garanta c ă statele membre care folosesc sume forfetare la 
hectar pentru a calcula pl ățile dispun de mecanisme adecvate de control al agen țiilor de pl ăți, 
mecanisme care s ă garanteze c ă fermierii nu primesc compensa ții excesive, s ă standardizeze 
estimarea costurilor pentru ca varia țiile costurilor estimate pentru m ăsuri comparabile s ă fie reduse 
la minimum;  
248. solicit ă Comisiei s ă ia m ăsuri adecvate pentru a stabili comparabilitatea și un nivel acceptabil de 
standardizare a m ăsurilor întemeiate pe articolul 103q din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al 
Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organiz ări comune a pie țelor agricole și 
privind dispozi ții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (  2 ); 
249. consider ă c ă, în plus fa ță de exportul de vinuri de calitate c ătre țări ter țe, un sprijin mai mare pentru 
consumul de vinuri europene în cadrul Uniunii ar contribui, de asemenea, la reducerea excedentelor de 
produc ție;RO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/97  
( 1 ) JO C 390 E, 18.12.2012, p. 49.  
( 2 ) JO L 299, 16.11.2007, p. 1.
250. solicit ă Comisiei s ă relanseze o politic ă de promovare a sectorului vitivinicol și s ă îi îmbun ătățeasc ă 
competitivitatea pe pia ță intern ă, inclusiv prin campanii de informare pentru adul ți privind consumul 
responsabil de vin și privind calit ățile și caracteristicile sale prin care s ă se sublinieze originile culturale 
ale vinurilor europene; în plus, solicit ă Comisiei s ă analizeze adoptarea unei strategii europene de 
cre ștere a exporturilor c ătre țări ter țe; 
Partea a XII-a Raportul special nr. 9/2012 al Cur ții de Conturi, intitulat „Audit privind 
sistemul de control care reglementeaz ă produc ția, procesarea, distribu ția și 
importurile de produse ecologice”  
251. salut ă Raportul special nr. 9/2012 al Cur ții de Conturi și aprob ă concluziile Cur ții de Conturi; regret ă 
totu și faptul c ă doar șase state membre au f ăcut obiectul vizitelor de audit, chiar dac ă acestea sunt 
statele cele mai afectate;  
252. aprob ă recomand ările Cur ții de Conturi, îndeosebi în leg ătur ă cu trasabilitatea și comer țul transfron ­
talier cu produse ecologice;  
253. constat ă că, raportat la întreaga pia ță alimentar ă, consumul de produse ecologice reprezint ă mai pu țin 
de 2 %, chiar dac ă, dup ă toate probabilit ățile, aceast ă tendin ță este în cre ștere;  
254. reliefeaz ă faptul c ă importan ța produc ției ecologice nu se limiteaz ă la o alimenta ție s ănătoas ă; 
consider ă c ă agricultura ecologic ă reprezint ă o abordare a produc ției agricole care are un caracter 
novator, se bazeaz ă pe cunoa ștere, prevede utilizarea eficient ă a resurselor și poate impulsiona 
dezvoltarea rural ă și ocuparea for ței de munc ă; consider ă c ă utilizarea pe o scar ă mai larg ă a bioteh ­
nologiilor și cre șterea produc ției ecologice ar putea aduce o „valoare ad ăugat ă european ă” agriculturii, 
având drept rezultat cre șterea rolului Europei în contextul concuren ței de la nivel mondial; constat ă că, 
în plus, astfel se contribuie la sustenabilitatea pe termen lung în materie de mediu, economie și pe 
plan social social ă, de exemplu, prin atenuarea schimb ărilor climatice și adaptarea la acestea, reducerea 
ritmului pierderii biodiversit ății și îmbun ătățirea standardelor de bun ăstare a animalelor;  
255. reaminte ște c ă Parlamentul a sprijinit dintotdeauna agricultura ecologic ă și va continua s ă o sprijine și 
că a participat în mod activ la elaborarea legisla ției privind produc ția de alimente ecologice și normele 
referitoare la etichetarea acestor produse;  
256. apreciaz ă c ă, în contextul urm ătorului cadru financiar multianual, produc ția de produse ecologice ar 
trebui s ă beneficieze de o aten ție și o sus ținere sporite;  
257. î și exprim ă îngrijorarea cu privire la faptul c ă numeroase produse ecologice au pre țuri mai ridicate 
decât cele ale produselor care nu au aceast ă clasificare; în consecin ță, consumatorii sensibili la criteriul 
pre țului și persoanele cu venituri sc ăzute nu- și pot permite s ă achizi ționeze aceste produse mai 
sănătoase sau dispun de o putere de cump ărare mai redus ă în ceea ce prive ște aceste produse;  
258. recunoa ște c ă un sistem eficace de controale vizând produc ția ecologic ă creeaz ă o serie de obstacole 
pe care operatorii (inclusiv produc ătorii, importatorii și prelucr ătorii) trebuie s ă le dep ășeasc ă, dar, în 
acela și timp, valideaz ă calitatea acestora, oferindu-le operatorilor credibilitate și, în paralel, permi țându- 
le consumatorilor s ă aib ă încredere în produsele etichetate ca produse ecologice;  
259. atrage aten ția asupra cre șterii pie ței alimentelor ecologice care provin atât din agricultura Uniunii 
Europene, cât și din bunuri importate, situa ție ce risc ă s ă creeze posibilit ăți de apari ție a unor 
practici comerciale neloiale, și atrage aten ția asupra faptului c ă, din acest motiv, este necesar s ă se 
introduc ă sisteme de control mai stricte la nivelul Uniunii și al statelor membre; pune accentul pe 
necesitatea ca, prin intermediul controalelor, s ă se garanteze veritabilul caracter ecologic al produselor 
etichetate ca atare;RO L 308/98 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013
260. reaminte ște c ă răspunderea pentru supravegherea sistemelor de control revine Comisiei și îi adreseaz ă 
solicitarea de a realiza, împreun ă cu statele membre, o evaluare a principalelor constat ări efectuate de 
Curtea de Conturi, în condi țiile în care statelor membre le revine în mare m ăsur ă răspunderea pentru 
func ționarea sistemelor de control;  
261. insist ă asupra gradului de importan ță al unor garan ții suficiente cu privire la func ționarea eficace a 
sistemului și la capacitatea sa de a asigura men ținerea încrederii consumatorilor;  
262. solicit ă, prin urmare, Comisiei s ă prezinte ini țiative și propuneri de reglement ări care s ă asigure 
solu ționarea tuturor insuficien țelor eviden țiate în Raportul special nr. 9/2012 pân ă la sfâr șitul 
anului 2013;  
263. salut ă revizuirea legisla ției privind controalele, care urmeaz ă s ă fie efectuat ă de c ătre Comisie, și 
orient ările privind acreditarea, în curs de elaborare în cadrul Cooper ării Europene pentru Acreditare, 
considerând-le drept o contribu ție valoroas ă la îmbun ătățirea, în viitor, a punerii în aplicare;  
264. pune accentul pe importan ța fundamental ă a unor condi ții echitabile în aplicarea procedurilor de 
aprobare și supraveghere a organismelor de control; consider ă c ă lacunele în materie cauzeaz ă 
diferen țe la nivelul controlului etichet ării ecologice, ceea ce cre ște riscul fraudelor sau al ob ținerii 
prin „cump ărare” a etichet ării ecologice și, prin urmare, au consecin țe negative asupra încrederii 
consumatorilor în etichetele ecologice;  
265. î și exprim ă surpriza și îngrijorarea cu privire la concluzia Cur ții de Conturi potrivit c ăreia autorit ățile 
competente ale statelor membre nu au documentat sau au documentat insuficient procedurile de 
aprobare și de supraveghere a organismelor de control pentru a se asigura c ă cerin țele prev ăzute 
de reglement ări sunt respectate; solicit ă ca parlamentele na ționale îns ărcinate cu controlul guvernelor 
statelor membre s ă fie informate în leg ătur ă cu aceast ă concluzie;  
266. subliniaz ă importan ța esen țial ă a independen ței organismelor de control, inclusiv dac ă acestea sunt 
autorit ăți publice, în ceea ce prive ște men ținerea reputa ției etichetelor ecologice;  
267. salut ă îmbun ătățirile aduse sistemelor informatice deja disponibile și consider ă c ă acestea constituie 
componente esen țiale ale unor controale eficace în viitor;  
268. insist ă asupra responsabilit ăților care le revin statelor membre în acest sens, la fel ca și în alte domenii, 
și consider ă că reuniunile regulate ale Comitetului permanent pentru agricultura ecologic ă (SCOF) sunt 
deosebit de utile în ceea ce prive ște schimbul de bune practici și de informa ții dintre statele membre, 
Comisie și personalul țărilor ter țe care particip ă la sistemul de control; ia act totodat ă de comentariul 
formulat de Curtea de Conturi (punctul 75), conform c ăruia este necesar ca acest organism s ă-și 
îmbun ătățeasc ă capacitatea de a proceda la schimburi de informa ții cu privire la func ționarea 
regimului de autorizare a importurilor;  
269. subliniaz ă importan ța schimbului de informa ții de la nivelul statelor membre și dintre acestea și 
Comisie; prin urmare, solicit ă Comisiei s ă aplice m ăsuri corespunz ătoare prin intermediul c ărora s ă 
se asigure c ă fluxul de informa ții este pertinent, fiabil și are loc în timp util; solicit ă în mod deosebit 
Comisiei s ă adopte m ăsurile corespunz ătoare pentru a accelera comunicarea referitoare la aspectele 
legate de certificarea ecologic ă și s ă creasc ă gradul de fiabilitate al acestor informa ții, cum ar fi, de 
exemplu, cele transmise prin „Sistemul de informa ții privind agricultura ecologic ă”; 
270. solicit ă statelor membre s ă înceteze, în mod anticipat, s ă mai acorde autoriza ții de import tranzitorii în 
temeiul Regulamentului (CEE) nr. 2083/92 al Consiliului (  1 ), în cazul c ărora perioada de acordareRO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/99  
( 1 ) Regulamentul (CEE) nr. 2083/92 al Consiliului din 14 iulie 1992 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 
privind metoda de produc ție agricol ă ecologic ă și indicarea acesteia pe produsele agricole și alimentare (JO L 208, 
24.7.1992, p. 15).
a fost prelungit ă de mai multe ori, iar Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1267/2011 al 
Comisiei din 6 decembrie 2011 (  1 ), în vigoare în prezent, prevede c ă statele membre nu vor mai putea 
să acorde acest tip de autoriza ție dup ă 1 iulie 2014;  
271. ia act de comentariul formulat în 2011, în cadrul Raportului anual de activitate al Direc ției Generale 
Agricultur ă și Dezvoltare Rural ă din cadrul Comisiei, conform c ăruia produsele ecologice au fost 
indicate în mod eronat drept posibil ă surs ă de contaminare aflat ă la originea epidemiei de E. Coli; 
aceast ă informa ție a ridicat unele semne de întrebare cu privire la supravegherea agriculturii ecologice, 
iar anul men ționat a fost marcat de mediatizarea pe scar ă larg ă a deficien țelor supravegherii și ale 
controalelor din sectorul agriculturii ecologice (  2 ), în principal ca urmare a unei fraude descoperite la 
sfâr șitul anului sub form ă de date falsificate și de etichetare drept ecologice a unor produse care nu 
îndeplineau acest criteriu;  
272. ia act de rezervele exprimate în Raportul anual de activitate pe 2011 cu privire la posibilul risc care 
planeaz ă asupra reputa ției sistemului de control privind produc ția ecologic ă dac ă acesta nu este aplicat 
în mod corespunz ător în întreaga Uniune European ă și la frontierele acesteia;  
273. a șteapt ă auditul de monitorizare al Cur ții de Conturi, de peste trei ani, pentru a avea o imagine de 
ansamblu asupra m ăsurilor rectificative aplicate și a rezultatelor acestora;  
Partea a XIII-a Raportul special nr. 12/2012 al Cur ții de Conturi intitulat „Au reu șit Comisia și 
Eurostat s ă îmbun ătățeasc ă procesul vizând elaborarea de statistici europene 
fiabile și credibile?”  
274. subliniaz ă c ă: 
(a) Sistemul statistic european const ă dintr-un parteneriat între autoritatea statistic ă a Uniunii, 
Eurostat, și institutele na ționale de statistic ă, care sunt responsabile de coordonarea tuturor acti ­
vit ăților la nivel na țional în vederea dezvolt ării, elabor ării și difuz ării statisticilor europene și pot 
primi granturi de la bugetul Uniunii f ără cereri prealabile de propuneri;  
(b) Comitetul Sistemului statistic european furnizeaz ă consultan ță profesional ă pentru acest sistem;  
275. observ ă c ă: 
(a) obiectivul de ansamblu al auditului a fost acela de a evalua dac ă Eurostat și Comisia au îmbun ătățit 
procesul vizând elaborarea de statistici europene fiabile și credibile;  
(b) în acest scop, Curtea de Conturi a abordat dou ă aspecte: punerea în aplicare a Codului de bune 
practici al statisticilor europene (CBPSE) și gestionarea de c ătre Eurostat a programului statistic 
european multianual;  
(c) auditul a abordat, de asemenea, contribu ția Comitetului consultativ european pentru guvernan ță 
statistic ă (ESGAB) și a Comitetului consultativ european pentru statistic ă (ESAC);  
276. aprob ă, în ansamblu, toate cele trei recomand ări principale ale Cur ții de Conturi:  
(a) deoarece autorit ățile statistice ale Uniunii și statelor membre au responsabilitatea comun ă de a 
veghea la p ăstrarea încrederii în procesul democratic în Europa, acestea ar trebui s ă consolideze 
sistemul statisticilor europene astfel încât s ă se garanteze existen ța independen ței profesionale, 
alocarea unor resurse suficiente și o supraveghere eficace, cu un sistem de sanc țiuni și cu 
m ăsuri prompte de ameliorare în cazul situa țiilor de nerespectare a standardelor de calitate;  
(b) pentru punerea deplin ă în aplicare a CBPSE, Comisia ar trebui:  
— s ă propun ă modific ări ale cadrului de reglementare aplicabil elabor ării statisticilor europene, 
modific ări care s ă furnizeze, la nivelul UE și la nivel na țional, o baz ă solid ă pentru evaluare, 
pentru impunerea aplic ării și, acolo unde se dovede ște necesar, pentru verificare și pentru 
inspec ție, atât în ceea ce prive ște cadrul institu țional al elabor ării de statistici, cât și 
procesele statistice și informa țiile statistice rezultate;RO L 308/100 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013  
( 1 ) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1267/2011 al Comisiei din 6 decembrie 2011 de modificare a Regu ­
lamentului (CE) nr. 1235/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului 
în ceea ce prive ște regimul de import al produselor ecologice din țări ter țe (JO L 324, 7.12.2011, p. 9).  
( 2 ) A se consulta Raportul anual de activitate 2011 al Direc ției Generale Agricultur ă și Dezvoltare Rural ă din cadrul 
Comisiei, p. 25.
— s ă ia m ăsurile necesare pentru a asigura securitatea juridic ă referitor la natura obliga ției de a 
respecta CBPSE;  
— s ă propun ă crearea unei func ții de supraveghere care s ă exercite control asupra evalu ărilor, a 
verific ărilor și a inspec țiilor, acest lucru putându-se realiza, de exemplu, prin extinderea compe ­
ten țelor actuale ale ESGAB;  
— s ă consolideze independen ța profesional ă a statisticianului- șef al Uniunii Europene;  
— s ă își adapteze decizia intern ă cu privire la rolul Eurostat, aliniind-o la cerin țele CBPSE, s ă ia 
m ăsuri astfel încât Eurostat s ă poat ă aplica f ără restric ții prevederile protocolului s ău referitor la 
accesul impar țial la date ( și s ă retrag ă gradual mecanismul utiliz ării de credite opera ționale 
subdelegate pentru elaborarea statisticilor, mecanism care face ca Eurostat s ă fie par țial 
dependent financiar de alte servicii din cadrul Comisiei);  
— s ă lanseze noul exerci țiu de evalu ări inter pares  prev ăzut de Comisie pentru 2013, asigurând 
examinarea respect ării tuturor principiilor CBPSE, inclusiv o component ă extern ă solid ă, care 
să permit ă realizarea de evalu ări independente și ob ținerea de rezultate care s ă fie comparabile;  
— s ă analizeze posibilitatea introducerii de evalu ări inter pares  „continue” care s ă examineze, pe 
rând, domeniile statistice cele mai importante; s ă includ ă în sfera acestor evalu ări întregul lan ț 
de produc ție a statisticilor, inclusiv furnizorii de date administrative;  
(c) Eurostat ar trebui s ă valorifice la maximum posibilit ățile oferite de viitorul program statistic 
european aferent perioadei 2013-2017 și, în special:  
— s ă precizeze anual țintele și reperele, în cadrul programelor statistice anuale, și s ă organizeze o 
monitorizare adecvat ă; 
— s ă examineze posibilitatea revizuirii programului, dac ă este cazul, pe parcursul implement ării 
acestuia și s ă îl sincronizeze cu cadrul financiar multianual;  
— s ă reanalizeze sistematic priorit ățile statistice, ținând seama de relevan ța diverselor produse 
statistice și de costurile și sarcinile care revin Sistemului statistic european, membrilor acestuia, 
precum și responden ților și s ă încurajeze, în contextul definirii noilor priorit ăți, inova ția în 
domeniul statistic;  
— s ă furnizeze un sprijin mai bun pentru func ționarea Comitetului consultativ european pentru 
statistic ă, prin informa ții mai detaliate și mai precis orientate referitor la implica țiile bugetare și 
financiare ale deciziilor de programare statistic ă și referitor la implementarea programelor 
statistice;  
— s ă simplifice gestiunea financiar ă a granturilor și s ă creasc ă nivelul de eficien ță a acesteia, prin 
utilizarea unor bareme standard de costuri unitare, în cazul cheltuielilor de personal, și a 
sumelor forfetare, în cazul seturilor de date furnizate prin intermediul sondajelor;  
— s ă analizeze posibilitatea de a aplica, pentru gestionarea granturilor, un sistem bazat pe 
performan ța ob ținut ă, care s ă depind ă de un set de indicatori specifica ți și de obiective 
convenite;  
— s ă sprijine consolidarea concuren ței în cadrul procedurilor de achizi ții, în special prin cre șterea 
ponderii de ținute de criteriul pre țului în procedura ofertei celei mai avantajoase din punct de 
vedere economic și prin evitarea pragurilor minime care d ăuneaz ă concuren ței pre țurilor;  
277. salut ă răspunsurile în general constructive ale Comisiei și constat ă, în special, faptul c ă Comisia este de 
acord cu Curtea de Conturi c ă Uniunea European ă, statele membre și autorit ățile statistice ale acestora 
au responsabilitatea comun ă de a veghea la p ăstrarea încrederii în procesul democratic în Europa;  
278. subliniaz ă faptul c ă, a șa cum a solicitat Curtea de Conturi, Comisia:  
(a) a prezentat o propunere de regulament de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 
[COM(2012) 167];RO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/101
(b) a adoptat o nou ă decizie intern ă privind Eurostat la 17 septembrie 2012; precum și 
(c) a aprobat în septembrie 2011 o revizuire a CBPSE;  
279. subliniaz ă faptul c ă rolul de coordonare al institutelor na ționale de statistic ă și al Eurostat în 
elaborarea de statistici europene trebuie s ă fie consolidat și sprijinit de noi modific ări legislative, 
dac ă este necesar; solicit ă ca ESGAB s ă fie transformat într-un organism de supraveghere independent 
care s ă fie îns ărcinat cu supravegherea evalu ărilor, verific ărilor și inspec țiilor în cadrul Sistemului 
statistic european; în acest scop, invit ă Comisia s ă elaboreze o propunere de regulament care s ă 
înlocuiasc ă Decizia nr. 235/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2008 
de instituire a Comitetului consultativ european pentru guvernan ță statistic ă ( 1 ), în prezent în vigoare;  
280. subliniaz ă faptul c ă Sistemul statistic european în sine trebuie s ă fie un factor de îmbun ătățire 
sistemic ă pentru a- și adapta structurile și resursele la noile provoc ări; constat ă c ă, dat ă fiind 
cre șterea cererii pentru statistici în condi țiile sc ăderii resurselor, este necesar ă o schimbare sistemic ă 
a modului în care statisticile sunt elaborate, cu scopul de a îmbun ătăți eficien ța în continuare; 
subliniaz ă c ă punerea în aplicare a viziunii pentru deceniul urm ător și a strategiei comune aferente 
a Sistemului statistic european nu mai poate fi amânat ă; 
281. subliniaz ă necesitatea de a consolida în continuare guvernan ța Sistemului statistic european și accen ­
tueaz ă faptul c ă revizuirea în curs a structurii de guvernan ță a Sistemului statistic european trebuie s ă 
fie finalizat ă rapid pentru a eficientiza canalele de luare a deciziilor și a transfera competen țele de 
comitologie c ătre Comitetul Sistemului statistic european; solicit ă Comisiei s ă clarifice pozi ția ESGAB 
în structura de guvernan ță a Sistemului statistic european;  
282. salut ă angajamentul Comisiei de a pune pe deplin în aplicare CBPSE; constat ă, totu și, c ă CBPSE 
reprezint ă înc ă o provocare pentru Sistemul statistic european în ansamblu și c ă este necesar s ă se 
acorde sprijin Eurostat și institutelor na ționale de statistic ă în eforturile lor vizând punerea deplin ă în 
aplicare a CBPSE;  
283. regret ă faptul c ă, din cele 677 ac țiuni de îmbun ătățire identificate ini țial pentru Sistemul statistic 
european pe parcursul evalu ărilor  inter pares  externe efectuate în perioada 2006-2008, doar 71 % 
au fost finalizate pân ă în 2012; constat ă c ă o parte dintre ac țiunile de îmbun ătățire restante sunt 
deja dep ășite și c ă viteza de implementare a acestora este în sc ădere; salut ă, prin urmare, planurile 
pentru un nou set de evalu ări inter pares , care s ă înceap ă în 2013, inclusiv publicarea listei complete a 
ac țiunilor restante și a calendarului pentru punerea în aplicare a acestora; subliniaz ă importan ța 
includerii unor procese externe de verificare la punerea în aplicare a noii runde de evalu ări inter pares ; 
284. salut ă faptul c ă Comisia accept ă, în principiu, recomand ările privind evalu ările inter pares , introducerea 
unor ținte și repere precise în cadrul programelor statistice anuale, redefinirea priorit ăților și revizuirea 
programului 2013-2017, încurajarea inov ării, o mai mare implicare a Comitetului consultativ 
european pentru statistic ă, simplificarea și îmbun ătățirea eficien ței gestiunii financiare a granturilor; 
ia act de faptul c ă Comisia este de acord, de asemenea, s ă evite o sl ăbire a concuren ței pre țurilor în 
procedurile de achizi ții publice și s ă adapteze pragul existent și raportul pentru selectarea ofertei celei 
mai avantajoase din punct de vedere economic și este mul țumit c ă dispozi țiile din cadrul propunerii 
de regulament de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 prezentate de Comisie men ționeaz ă 
utilizarea de sume forfetare și acordul privind utilizarea de bareme standard de costuri unitare;  
285. constat ă că o dispozi ție din cadrul propunerii Comisiei de regulament de modificare a Regulamentului 
(CE) nr. 223/2009 consolideaz ă principiul independen ței statisticianului- șef al Uniunii Europene, dar 
nu prevede acela și mecanism pentru numirea sa, a șa cum a recomandat Curtea de Conturi; subliniaz ăRO L 308/102 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 16.11.2013  
( 1 ) JO L 73, 15.3.2008, p. 17.
că regulamentul modificat trebuie s ă defineasc ă rolul ESGAB în procedura de selec ție a statisticianului- 
șef aplicat ă de Comisie și c ă ar trebui asigurate norme clare și publice de desemnare și eliberare din 
func ție a statisticianului- șef prin intermediul unor concursuri deschise și termene fixe, în conformitate 
cu CBPSE;  
286. ia act de pozi ția Comisiei privind eliminarea treptat ă a subdeleg ării de credite pentru elaborarea de 
statistici.  
287. încredin țeaz ă Pre ședintelui sarcina de a transmite prezenta rezolu ție Consiliului, Comisiei, Cur ții de 
Justi ție a Uniunii Europene, Cur ții de Conturi și de a asigura publicarea acesteia în  Jurnalul Oficial al 
Uniunii Europene  (seria L).RO 16.11.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 308/103