SINTEZĂ

I. Uniunea Europeană dispune, în cadrul PAC, de două instrumente comparabile destinate copiilor:

- Programul "Lapte în şcoli", care oferă, începând din anul 1977, subvenţii pentru furnizarea de produse lactate la preţuri reduse în şcoli.

- Programul "Fructe în şcoli", care cofinanţează, începând cu anul şcolar 2009/2010, distribuirea de fructe şi de legume în şcoli.

II. Pornind de la acelaşi principiu de bază (punerea la dispoziţie a produsului în şcoli), cele două programe urmăresc acelaşi dublu obiectiv:

a) să contribuie la stabilizarea pieţei (obiectivul "piaţă");

b) să contribuie la o alimentaţie sănătoasă (obiectivul "nutriţie-sănătate").

În ceea ce priveşte, în special, programul "Lapte în şcoli", conceput iniţial ca o măsură de sprijin pentru comercializare, dimensiunea sa nutriţională a început să fie prezentată tot mai mult de către Comisie drept principalul obiectiv al acestui program.

III. Ambele programe au, de asemenea, drept scop producerea unui impact la două niveluri:

a) pe termen scurt, să crească sau să menţină consumul de produse de către tineri, prin punerea la dispoziţie a acestor produse în şcoli;

b) pe termen lung, să joace un rol educativ în ceea ce priveşte obiceiurile alimentare.

IV. Curtea a realizat un audit comun cu privire la eficacitatea acestor două programe. Având în vedere faptul că distribuirea de fructe a demarat de puţin timp, auditul a pus accentul, în principal, pe programul "Lapte în şcoli", fiind completat cu o analiză comparativă a sistemului pentru fructe, aflat în curs de implementare.

V. În prezent, cele două programe se bazează, în mare parte, pe ipoteza unei legături pozitive între consumul produselor subvenţionate şi sănătatea publică. Examinarea acestei ipoteze nu a făcut parte din sfera auditului întrucât aceasta nu intră în competenţa Curţii. Totuşi, Curtea constată că ipoteza menţionată nu întruneşte consensul.

VI. Curtea a constatat că, la zece ani de la decizia Consiliului de a menţine programul "Lapte în şcoli" în pofida unei evaluări extrem de negative şi a unei propuneri de stopare a acestuia din partea Comisiei, programul nu a fost modificat în profunzime, iar eficacitatea sa rămâne, cel mult, foarte redusă:

a) În ceea ce priveşte impactul scontat pe termen scurt (punerea la dispoziţie în şcoli), Curtea constată că realizările concrete ale programului "lapte" sunt foarte limitate:

i) În special din cauza unei rate scăzute a subvenţiei, programul rămâne destul de neatractiv şi limitat, aşadar, în mare parte, la cazuri caracterizate printr-un "efect de balast" (deadweight). În majoritatea situaţiilor, produsele subvenţionate ar fi oricum incluse în mesele servite de cantine sau, dimpotrivă, ar putea fi cumpărate de către beneficiari chiar şi în lipsa unei subvenţii.

ii) Auditul a arătat că organizarea de acţiuni de distribuire gratuită în anumite state membre generează un impact mai satisfăcător, însă această distribuire gratuită se face, în prezent, în cadrul unor programe naţio- nale costisitoare, la care bugetul Uniunii nu aduce decât o contribuţie marginală.

b) În ceea ce priveşte impactul scontat pe termen lung (educarea), Curtea constată că obiectivele educative exprimate nu sunt suficient luate în considerare în forma actuală a programului. În special, vizibilitatea acţiunilor de distribuire nu este întotdeauna garantată şi niciun alt instrument educativ specific nu a fost creat.

VII. În schimb, Curtea constată că majoritatea deficienţelor întâlnite în cazul programului "Lapte în şcoli" au fost identificate şi, cel puţin parţial, luate în considerare de către Comisie cu ocazia conceperii programului "Fructe în şcoli". Principalele rezultate ale acestui demers au constat în adoptarea unui model unic de distribuire gratuită în afara cantinelor şi în crearea de instrumente care să răspundă obiectivelor educative. Aceste răspunsuri presupun însă un cost important, din care o parte semnificativă este suportată de bugetele naţionale sau locale. Deşi este încă prea devreme pentru a se trage o concluzie definitivă cu privire la eficacitatea sa reală, acest nou program pare totuşi mult mai în măsură să contribuie în mod eficace la realizarea obiectivelor sale pe termen scurt şi lung şi prezintă, din acest punct de vedere, soluţii potenţiale de îmbunătăţire pentru programul "lapte".

VIII. Curtea formulează următoarele recomandări principale:

a) Având în vedere eficacitatea foarte redusă a programului "lapte", chestiunea menţinerii sale ar trebui condiţionată de capacitatea de reformare în profunzime a acestuia, pentru a se remedia deficienţele identificate. Această decizie ar trebui să ţină seama în special de valoarea nutritivă acordată produsului în raport cu obiectivele privind sănătatea publică. În cazul în care s-ar realiza o reformă în profunzime, ar trebui luate în considerare aspectele următoare.

b) Pentru ca programul "Lapte în şcoli" să poată avea un impact real asupra cantităţilor de lapte consumate în şcoli, nivelul subvenţiei pe kilogram ar trebui mărit în mod semnificativ, până la un nivel care să permită distribuirea gratuită a laptelui. Această recomandare nu presupune însă creşterea cheltuielilor UE pentru programul menţionat, ci, dimpotrivă, ar presupune concentrarea resurselor în favoarea unor populaţii mai restrânse, ceea ce ar putea contribui în mod eficace şi la găsirea unei soluţii la problema "efectului de balast". Populaţia-ţintă ar urma să fie definită, în funcţie de anumite nevoi nutriţionale care ar urma să fie stabilite.

c) În ceea ce priveşte programul "Lapte în şcoli", ar trebui luate măsuri pentru a se limita "efectul de balast" specific în cazul cantinelor, depunându-se în acelaşi timp eforturi pentru a se asigura o vizibilitate optimă a programului.

d) Referitor la obiectivele educative, ar trebui adoptată o abordare care să aducă mai multă coerenţă între cele două programe, în ceea ce priveşte rolul şi importanţa măsurilor conexe. În cazul în care importanţa acestora este confirmată, necesitatea de a le face eligibile pentru cofinanţarea din partea UE ar putea fi reevaluată.

e) Mai general, precum şi în scopul de a se asigura coerenţa globală a abordării nutriţionale şi o gestiune optimizată, coordonarea şi sinergiile între cele două programe ar trebui consolidate.

INTRODUCERE

+++++ TIFF +++++

Sursa: http://ec.europa.eu/agriculture/tasty-bunch/index_en.htm

DOUĂ PROGRAME NUTRIŢIONALE COMPARABILE ÎN ŞCOLI

1. "Savurează, bea şi fă mişcare": în perioada 2009-2010, Comisia a desfăşurat o campanie de comunicare în favoarea unei alimentaţii sănătoase, destinată copiilor din UE. Această campanie, finanţată de la bugetul pentru agricultură al UE, avea drept obiectiv să determine copiii să adopte obiceiuri alimentare mai sănătoase. Iniţiată prin organizarea unei expoziţii itinerante, campania "echipei savorilor" avea la bază, în principal, următoarele două programe de furnizare de produse alimentare în şcoli:

a) Programul "Lapte în şcoli" [1] oferă, începând din 1977, subvenţii pentru furnizarea de produse lactate la preţuri reduse elevilor.

b) Programul "Fructe în şcoli" [2] a fost introdus la începutul anului şcolar 2009/2010. Programul cofinanţează costurile legate de distribuirea de fructe şi de legume în şcoli.

2. Aşadar, Comisia dispune în prezent – şi aceasta începând din 2009 – de două instrumente comparabile, unul pentru produsele lactate, celălalt pentru fructe şi legume (un tablou comparativ al celor două programe este prezentat în anexa I). Acestea se adresează aceluiaşi grup-ţintă şi au prevăzute bugete comparabile (a se vedea graficul 1).

3. Cele două programe urmăresc acelaşi dublu obiectiv:

a) să contribuie la stabilizarea pieţei (obiectivul "piaţă") [3];

b) să contribuie la o alimentaţie sănătoasă (obiectivul "nutriţie-sănătate") [4].

În ceea ce priveşte, în special, programul "Lapte în şcoli", conceput iniţial ca o măsură de sprijin pentru comercializare, dimensiunea sa nutriţională a început să fie prezentată tot mai mult de către Comisie drept principalul obiectiv al acestui program (a se vedea caseta 1).

GRAFICUL 1

CHELTUIELI UE [5] PENTRU PROGRAMELE "LAPTE ÎN ŞCOLI" ŞI "FRUCTE ÎN ŞCOLI" (ÎN MILIOANE DE EURO)

+++++ TIFF +++++

Sursa: Bugetul UE.

4. Pornind de la acelaşi principiu de bază, cele două programe au drept obiectiv producerea unui impact la două niveluri:

a) pe termen scurt, să crească sau să menţină consumul de produse de către tineri, prin punerea la dispoziţie a acestor produse în şcoli;

b) pe termen lung, să joace un rol educativ în ceea ce priveşte obiceiurile alimentare [6].

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

Sursa: http://ec.europa.eu/agriculture/index_fr.htm

CASETA 1

ILUSTRAREA OBIECTIVELOR NUTRIŢIONALE ŞI EDUCATIVE ALE PROGRAMULUI "LAPTE"

"Schema de ajutor pentru lapte în şcoli nu este concepută ca o măsură de sprijin pentru comercia- lizarea excedentelor de lapte […]. Este vorba despre o veritabilă acţiune educativă destinată, în primul rând, menţinerii sau promovării în cadrul şcolilor a obiceiului de a consuma lapte sau produse lactate. În plus, programul îmbracă un aspect nutriţional, în măsura în care produsele lactate distribuite permit completarea unei nutriţii insuficiente sau dezechilibrate. Desigur, nu se poate nega efectul secundar pe care îl prezintă consumul suplimentar al unei importante cantităţi de produse lactate care, altfel, s-ar adăuga la excedentul de lapte ce trebuie eliminat în cadrul altor măsuri".

Sursa: Comisia Europeană – 1990.

"Schema de distribuire a laptelui în școli are atât o latură nutrițională, cât și una educațională și contribuie la combaterea obezității, furnizând în același timp elemente esențiale pentru creșterea și sănătatea copiilor".

Sursa: Comunicat de presă al comisarului Fischer Boel – 2008.

PRIVIRE DE ANSAMBLU ASUPRA SISTEMULUI DE GESTIONARE A CELOR DOUĂ PROGRAME

5. Cele două ajutoare sunt plătite fie direct instituţiei şcolare, fie unui alt solicitant, care poate fi un organ de tutelă (în general, primăria), furnizorul sau un organism intermediar constituit în mod special în acest scop [7]. Odată obţinută aprobarea în acest sens, diferiţii solicitanţi dobândesc răspunderea operaţională pentru acţiunile de distribuire (achiziţii, depozitare, distribuire şi gestionare administrativă).

PRODUSE LACTATE

6. Ajutorul îmbracă forma unei subvenţii europene forfetare în valoare de 18,15 euro pentru 100 kg de lapte [8], fără să existe o obligaţie de completare din partea statelor membre.

7. Fiecare solicitant decide cu privire la participarea sa, iar contribuţia UE se calculează prin cumularea cererilor de ajutor eligibile primite. Regulamentul nu stabileşte niciun plafon bugetar în acest sens, însă prevede o cantitate maximă care poate fi subvenţionată de 0,25 litri pe zi de şcoală şi pe elev cu frecvenţă regulată [9], plafon care, în general, nu este atins de către solicitanţi.

GRAFICUL 2

LAPTE ÎN ŞCOLI – PONDEREA RELATIVĂ A DIFERITELOR MODELE ÎN STATELE MEMBRE VIZITATE

+++++ TIFF +++++

Sursa: Statele membre vizitate.

8. Programul poate îmbrăca forme foarte variate, însă, în statele membre vizitate, se întâlnesc trei modele principale (a se vedea graficul 2 şi caseta 2):

a) subvenţionarea produselor lactate incluse în mesele servite la cantină [10] (în principal în: Franţa, Italia şi Suedia);

b) vânzarea de lapte la preţ redus în afara cantinelor [Germania, Polonia (şcoli secundare) şi Regatul Unit (copii cu vârste de peste 5 ani)];

c) acţiuni de distribuire gratuită a laptelui în afara cantinelor [11] [în principal în Polonia (şcoli primare) şi în Regatul Unit (copii cu vârsta de 5 ani sau mai mică de 5 ani)].

FRUCTE ŞI LEGUME

9. Cuantumul ajutorului din partea UE este cuprins între 50 % şi 75 % [12] din costul fructelor şi al legumelor distribuite şi din anumite costuri asociate, diferenţa fiind, în general, suportată de statele membre.

CASETA 2

EXEMPLE TIPICE DE PRODUSE LACTATE SUBVENŢIONATE ÎN STATELE MEMBRE VIZITATE

Franţa: porţie de brânză sau iaurt la desert (cantină).

Italia: parmezan pe o farfurie de paste sau mozzarella în salată (cantină).

Suedia: fântână cu lapte gratuit în timpul mesei (cantină).

Regatul Unit şi Polonia: cutii de lapte vândute la preţ redus sau distribuite gratuit copiilor de diferite categorii de vârstă, în principal cu sprijin de la bugetele naţionale.

Germania: cutii de lapte aromatizat vândute la preţ redus în magazine din interiorul instituţiei şcolare.

10. Regulamentul stabileşte un plafon global de 90 de milioane de euro pentru cheltuieli, repartizat între statele membre solicitante. Alocarea la nivel naţional între solicitanţii potenţiali este lăsată la aprecierea fiecărui stat membru, în cadrul strategiei sale naţionale.

11. Ajutorul pentru fructe este condiţionat de adoptarea de măsuri educative conexe, necesare pentru a asigura succesul programului. Chiar dacă nu sunt eligibile pentru finanţarea din partea UE, aceste măsuri sunt considerate un element de bază al programului.

12. Toate acţiunile de distribuire de fructe observate cu ocazia auditului erau gratuite şi organizate în afara meselor.

SFERA ŞI ABORDAREA AUDITULUI

UN AUDIT COMUN AL CELOR DOUĂ PROGRAME, AXAT PE EFICACITATE …

13. Auditul realizat a pus accentul, în principal, pe eficacitatea programelor "Lapte în şcoli" şi "Fructe în şcoli". Lansarea, în 2009, a noului program "fructe", după un model apropiat de cel existent deja pentru lapte, părea un moment oportun pentru o astfel de analiză. Având în vedere această cronologie, auditul a pus accentul, în principal, pe programul "Lapte în şcoli", fiind completat cu o analiză comparativă a sistemului pentru fructe, aflat în curs de implementare.

14. Întrebările de audit cu privire la eficacitatea programelor erau următoarele:

a) Participarea este îndeajuns încurajată (analiza obstacolelor în calea participării) şi suficientă pentru a se putea atinge obiectivele?

b) Cheltuielile efectuate au un impact direct asupra consumului de produse de către beneficiari?

("Efectul de balast": produsele ar fi consumate în lipsa ajutorului?)

c) Programele pot să îşi îndeplinească rolul educativ şi să influenţeze obiceiurile alimentare viitoare?

GRAFICUL 3

LAPTE ÎN ŞCOLI – PLĂŢILE AFERENTE ANULUI 2009 PE STAT MEMBRU

+++++ TIFF +++++

Sursa: Comisia Europeană.

15. În prezent, cele două programe se bazează, în mare parte, pe ipoteza unei legături pozitive între consumul produselor subvenţionate şi sănătatea publică [13]. Examinarea acestei ipoteze nu a făcut parte din sfera auditului întrucât aceasta nu intră în competenţa Curţii. Totuşi, Curtea constată că ipoteza menţionată nu întruneşte consensul.

16. Auditul a analizat anii şcolari 2008/2009 şi 2009/2010, incluzând totodată o examinare a modului în care au fost pregătite cele două regulamente aflate în vigoare în prezent, precum şi, în cazul laptelui, o analiză a rezultatelor ultimelor evaluări disponibile.

17. Auditul a fost realizat la serviciile Comisiei, precum şi în Germania [14], Franţa, Italia, Polonia, Suedia şi Regatul Unit. Aceste şase state membre (dintre care ultimele două participau numai la programul "lapte") reprezintă 75 % din plăţile aferente anului 2009 pentru programul "lapte" şi 63 % din bugetul prevăzut pentru primul an al programului "fructe" (a se vedea graficele 3 şi 4).

GRAFICUL 4

FRUCTE ÎN ŞCOLI – BUGETUL 2009/2010 PE STAT MEMBRU

+++++ TIFF +++++

Sursa: Comisia Europeană.

18. Au fost analizate procedurile stabilite de Comisie şi de către statele membre vizitate în ceea ce priveşte implementarea şi monitorizarea programelor. Activitatea auditorilor a inclus, de asemenea, vizitarea a 31 de solicitanţi care primeau ajutorul în contul a peste 40000 de instituţii şcolare şi a peste 2 milioane de copii. 56 de instituţii care participau cel puţin la unul dintre cele două programe şi în care erau înscrişi peste 16000 de copii au făcut, de asemenea, obiectul unei vizite la faţa locului.

… COMPLETAT CU O EXAMINARE A REGULARITĂŢII

19. Auditul a inclus, de asemenea, o examinare a regularităţii limitată la aspectele cele mai importante şi susceptibile să afecteze în modul cel mai direct beneficiarii şi eficacitatea politicii. O serie de probleme au fost identificate în diferitele state membre vizitate, în special în ceea ce priveşte interpretarea normelor în vigoare, şi au făcut obiectul unei comunicări adresate Comisiei şi statelor membre respective. Pentru mai multe informaţii în acest sens, o sinteză a acestor elemente este prezentată în anexa II.

+++++ TIFF +++++

Sursa: http://agriculture.gouv.fr/un-fruit-pour-la-recre

OBSERVAŢII

ÎN 1999, S-A EFECTUAT O EVALUARE EXTREM DE CRITICĂ A PROGRAMULUI "LAPTE", FĂRĂ CA VREO SOLUŢIE REALĂ SĂ FI FOST GĂSITĂ ÎNTRE TIMP

20. În 1999, programul "Lapte în şcoli" făcuse obiectul unei evaluări externe, la nivel comunitar [15]. Această evaluare făcea un bilanţ extrem de critic al programului şi recomanda suprimarea măsurii, având în vedere slaba sa eficacitate, precum şi slabul său raport costuri/beneficii (a se vedea caseta 3).

21. Drept urmare, Comisia propusese suprimarea programului, însă propunerea fusese respinsă de către Consiliu. Având în vedere această decizie politică, Comisia prezentase propuneri de reducere a finanţării comunitare a programului, propuneri care nu au fost acceptate decât parţial (a se vedea caseta 4).

CASETA 3

EVALUAREA DIN 1999 – CONCLUZIE ŞI RECOMANDARE FINALĂ

"[…] Evaluată numai pe baza obiectivelor sale actuale oficiale şi declarate (menţinerea sau creşterea consumului de produse lactate), măsura nu a avut decât un impact pozitiv marginal şi prezintă un slab raport costuri/beneficii. Comisia ar trebui, aşadar, să ia în considerare în mod serios retragerea măsurii. Principala consecinţă a acestei retrageri ar fi să se lase guvernelor statelor membre responsabilitatea de a continua sub orice formă furnizarea de lapte subvenţionat în şcoli. Deşi este dificil de prevăzut care va fi rezultatul, această acţiune ar avea cu siguranţă drept efect net reducerea disponibilităţii produselor lactate şi a consumului lor în şcoli. Cu toate acestea, informaţiile cuprinse în prezentul raport sugerează că impactul ar fi, probabil, foarte limitat.

[…] Întrucât principalele recomandări formulate mai sus se axează pe abandonarea măsurii şi pe alocarea resurselor pentru alte măsuri mai eficace, nu se formulează nicio altă recomandare care să vizeze ameliorarea eficienţei măsurii existente. Autorii consideră că orice schimbare eventuală ar trebui să aibă în vedere remedierea deficienţelor fundamentale ale măsurii, care împiedică realizarea obiectivelor acesteia. Dacă ar putea fi formulate recomandări destinate să amelioreze eficienţa măsurii existente, acestea nu ar avea niciun impact semnificativ asupra elementelor care contribuie la eficacitatea foarte redusă a măsurii."

22. O altă evaluare a fost realizată în anul 2005 în Regatul Unit [16]. Această evaluare avea ca obiect atât ajutorul acordat de UE, cât şi contribuţia complementară de la bugetul naţional [a se vedea punctul 8 litera b)]. În concluziile evaluării se descrie o măsură ineficace şi costisitoare şi se menţionează, în special, costuri de gestionare disproporţionate şi o valoare adăugată redusă. În cadrul evaluării, se recomandă guvernului Regatului Unit "să aibă în vedere examinarea, împreună cu Comisia Europeană, a ideii de a pune capăt programului SMSS al UE".

23. În paralel, începând din 1999, Comisia a analizat în mod regulat modalităţile de implementare a programului (simplificare, adaptare a listei de produse şi a nivelurilor ajutorului pe categorii etc.), încercând să îl amelioreze. Totuşi, aceste schimbări au rămas "marginale"; cu alte cuvinte, ele nu modificau logica programului şi nici aspectele sale principale. Deşi recunoscute în general ca pozitive, aceste modificări nu au furnizat, aşadar, răspunsuri la criticile de fond privind concepţia însăşi a programului.

CASETA 4

PROPUNERI ALE COMISIEI CA URMARE A EVALUĂRII DIN 1999

"Pe baza acestei recomandări, Comisia a avut mai întâi în vedere să propună suprimarea schemei şi a prezentat proiectul preliminar de buget pentru exerciţiul 2000 în funcţie de această ipoteză […], toţi participanţii fiind în favoarea menţinerii subvenţiei UE datorită, mai ales, efectelor sale benefice pe plan nutriţional. […] În lumina acestei discuţii, Comisia şi-a reconsiderat poziţia iniţială şi propune, în prezent, cofinanţarea în părţi egale a programului de distribuire a laptelui în şcoli. […] Din cauza cadrului bugetar strâns şi a slabului raport costuri/beneficii al măsurii, linia bugetară pentru distribuirea de lapte în şcoli nu poate fi menţinută la nivelul său actual. […] Programul de distribuire a laptelui în şcoli este deseori apărat pe baza unor obiective mai largi în materie sanitară, alimentară sau chiar socială. Chiar recunoscând pe deplin temeinicia acestui argument, aceste obiective sunt prea ambiţioase pentru o schemă care intră sub incidenţa OCP în sectorul laptelui şi al produselor lactate. Pe de altă parte, atunci când statele membre invocă aceste obiective, ele ar trebui să accepte partajarea responsabilităţii cheltuielilor efectuate în cadrul schemei".

(Sursa: Nota DG VI către cabinetul membrului Comisiei responsabil cu agricultura şi cu dezvoltarea rurală – martie 2000).

IMPACTUL ANTICIPAT ESTE LIMITAT DIN CAUZA CARACTERULUI MODEST AL CHELTUIELILOR ŞI A LIPSEI UNUI INSTRUMENT DE ORIENTARE A AJUTORULUI SPRE NEVOI PRIORITARE

O LIPSĂ DE SISTEME SATISFĂCĂTOARE DE EVALUARE A PERFORMANŢEI

24. Obiectivele celor două programe, atât cel referitor la "piaţă", cât şi cel referitor la "nutriţie-sănătate", sunt definite în termeni calitativi şi într-un mod foarte general (a se vedea caseta 5). Aceste obiective nu au fost exprimate în termeni cantitativi şi, cu atât mai puţin, sub formă de obiective "SMART" [17].

25. În ceea ce priveşte laptele, în lipsa unor obiective precise în raport cu care să poată fi evaluată eficacitatea politicii, indicatorii disponibili (cantităţi distribuite pe categorie, număr estimativ de elevi participanţi) sunt indicatori de activitate care nu măsoară rezultatele sau impactul politicii [18]. Pe de altă parte, auditul a scos în evidenţă lipsa de fiabilitate a informaţiilor colectate, mai ales în ceea ce priveşte numărul estimativ de elevi participanţi [19].

CASETA 5

ILUSTRAREA CARACTERULUI GENERAL AL OBIECTIVELOR PROGRAMULUI "LAPTE"

"[În scopul de] a contribui la echilibrul pieţei lactatelor şi de a stabiliza preţurile" [considerentul 43 al Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului].

"Acesta are, de asemenea, un rol în cadrul politicilor mai largi […] în materie sanitară, alimentară sau socială" (propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1255/1999, expunere de motive).

"Joacă un rol educaţional prin sprijinirea dezvoltării unei alimentaţii şi a unor obiceiuri nutriţionale corecte, care vor dura toată viaţa" (site-ul internet al Direcţiei Generale Agricultură şi Dezvoltare Rurală).

"Schema de distribuire a laptelui în școli are atât o latură nutrițională, cât și una educațională și contribuie la combaterea obezității" (comunicat de presă din 11 iulie 2008, comisarul Fischer Boel).

26. În ceea ce priveşte fructele, nu este prevăzut niciun indicator. Totuşi, acest nou program introduce câteva dispoziţii care favorizează monitorizarea performanţei, de la elaborarea iniţială a unei strategii şi până la obligaţia de a realiza evaluări periodice în fiecare stat membru. Cu toate acestea, este încă prea devreme pentru a aprecia eficacitatea acestor instrumente care trebuie dezvoltate în continuare.

UN NIVEL FOARTE MODEST AL CHELTUIELILOR ÎN COMPARAŢIE CU OBIECTIVELE CELOR DOUĂ PROGRAME

OBIECTIVUL "PIAŢĂ"

27. Cu ocazia discuţiilor prealabile implementării programului "fructe", Parlamentul European propusese un buget de 500 de milioane de euro pe an. La propunerea Comisiei, s-a reţinut, în final, un plafon de 90 de milioane de euro. Comisia considera, în principal, că proiectul trebuia să îşi dovedească mai întâi eficacitatea la acest nivel, înainte de a se avea în vedere un buget superior.

28. Demararea extrem de lentă a programului (a se vedea anexa IV) a confirmat, de altfel, abordarea Comisiei. Cu toate acestea, având în vedere decizia menţionată, chiar dacă se ţine seama de cofinanţările naţionale [20], plafonul bugetar stabilit prin regulament reprezintă aproximativ 0,3 % din valoarea producţiei de fructe şi de legume a UE. Programul "Lapte în şcoli", cu ajutorul căruia, potrivit cifrelor disponibile, s-a distribuit în 2008/2009 echivalentul a puţin sub 0,28 % din producţia totală a UE, se situează la acelaşi nivel cantitativ.

29. În ambele cazuri, chiar şi în ipoteza în care ar fi cheltuite în mod eficace, aceste sume corespund unor cantităţi care nu sunt susceptibile să aibă un impact direct [21] semnificativ asupra echilibrului pieţei.

30. În ceea ce priveşte laptele, această constatare era deja cuprinsă în evaluarea din 1999 [22].

OBIECTIVUL "NUTRIŢIE-SĂNĂTATE"

31. Împărţite la numărul de copii din Uniunea Europeană, cheltuielile înscrise în prezent în buget pentru fiecare dintre programe reprezintă între 50 şi 80 de cenţi pe copil şi pe an. La această scară, este, de asemenea, dificil să se aibă în vedere un efect nutriţional semnificativ asupra întregii populaţii-ţintă.

32. În practică, cheltuielile se realizează în beneficiul unui număr mai restrâns de copii [23], impactul potenţial asupra fiecărui beneficiar fiind, aşadar, mai mare. În schimb, eficacitatea globală a programelor în ceea ce priveşte obiectivul lor nutriţie-sănătate depinde în mare măsură de subpopulaţia beneficiară "aleasă".

LIPSA UNUI INSTRUMENT DE ORIENTARE A AJUTORULUI ÎN FUNCŢIE DE ANUMITE NEVOI NUTRIŢIONALE PRIORITARE

33. Distribuirea de lapte unui copil al cărui consum se situează cu mult sub medie sau sub standardele nutriţionale recomandate [24] are o valoare mai mare decât distribuirea aceleiaşi cantităţi de lapte unui copil al cărui consum de produse lactate se situează deja peste medie sau peste standardele recomandate. Obiectivul nutriţie-sănătate al celor două programe presupune, aşadar, orientarea prioritară a programelor spre categoriile (regiuni, state membre, categorii sociale etc.) al căror consum ar fi considerat insuficient sau și mai puţin suficient decât media. Într-adevăr, principala implicaţie nu constă atât în creşterea consumului mediu, cât în posibilitatea acordată unui număr cât mai ridicat de copii de a atinge un nivel minim de consum considerat necesar.

34. În ceea ce priveşte laptele, anumite state membre au iniţiat deja acţiuni de reflecţie în acest sens. În Regatul Unit, evalua- rea din 2005 arăta că o mare parte a populaţiei-ţintă consuma deja suficiente produse lactate [25] şi recomanda să se pună accentul asupra anumitor categorii considerate prioritare. În Franţa, autorităţile au decis să concentreze contribuţia complementară de la bugetul naţional pe care o aveau la dispoziţie în anumite zone defavorizate, considerate prioritare în ceea ce priveşte nevoile nutriţionale [26]. Acest tip de orientare a ajutorului ar putea îmbrăca numeroase alte forme, unele dintre acestea putând totuşi implica anumite costuri suplimentare.

35. În schimb, niciunul dintre cele două programe ale UE nu prevede un mecanism de alocare a resurselor în funcţie de o analiză a nevoilor nutriţionale.

36. În ceea ce priveşte fructele, regulamentul lasă statelor membre libertatea de a adopta un astfel de demers în cadrul strategiei lor naţionale, însă niciunul dintre ele nu a utilizat încă această opţiune [27].

37. În ceea ce priveşte laptele, nu există niciun astfel de mecanism. O analiză pe stat membru arată, dimpotrivă, că, nu numai că programul nu alocă în mod prioritar resursele acolo unde nevoile par a fi cele mai importante, dar principalii beneficiari ai programului sunt mai degrabă statele membre în care consumul de produse lactate este deja cel mai ridicat şi, aşadar, nevoile sunt cele mai reduse sau cel mai puţin urgente (a se vedea caseta 6).

CASETA 6

COMPARAREA CONSUMULUI DE PRODUSE LACTATE ÎN DIFERITELE STATE MEMBRE ŞI A AJUTORULUI PRIMIT ÎN 2009 ÎN CADRUL PROGRAMULUI "LAPTE"

Cele două state membre în care consumul de produse lactate pe cap de locuitor este deja cel mai ridicat sunt, de asemenea, primii doi beneficiari ai ajutorului pe cap de locuitor.

Cele şase state membre care înregistrează deja cel mai ridicat consum de produse lactate pe cap de locuitor primesc, în medie, de 3,5 ori mai mult ajutor din partea UE pe cap de locuitor decât cele 10 state membre cu cel mai scăzut consum.

Toate cele şase state membre care primesc cel mai mare ajutor pe cap de locuitor înregistrează deja un consum de produse lactate pe cap de locuitor peste medie.

Cele 10 state membre care înregistrează cel mai scăzut consum de produse lactate pe cap de locuitor primesc numai 20 % din ajutorul total. Nouă dintre acestea primesc un ajutor pe cap de locuitor de două până la cinci ori sub medie sau nu participă deloc la program.

PROBLEME DE CONCEPŢIE CARE LIMITEAZĂ REALIZĂRILE CONCRETE ALE PROGRAMULUI "LAPTE", DAR PENTRU CARE EXISTĂ SOLUŢII

UN PROGRAM "LAPTE" DESTUL DE NEATRACTIV

38. În ceea ce priveşte programul "Lapte în şcoli", cuantumul cheltuielilor nu este stabilit în mod direct de către Comisie, ci rezultă din adiţionarea sumelor alese în mod individual de către solicitanţi şi potenţiali beneficiari. Or, cele 74 de milioane de euro cheltuite în 2009 reprezintă mai puţin de 10 % din potenţialul maxim de cheltuieli ale programului [28]. Nivelul de utilizare a ajutorului pare, aşadar, scăzut, iar politica destul de neatractivă (a se vedea casetele 7 şi 8), în proporţii comparabile, de altfel, cu cele constatate deja în trecut [29].

39. Auditul a arătat că această lipsă de atractivitate rezulta în mare parte dintr-un nivel scăzut al ajutorului combinat cu o sarcină administrativă disproporţionată.

CAZUL VÂNZĂRII DE LAPTE LA PREŢ REDUS ÎN AFARA CANTINELOR

40. Având în vedere nivelul actual al ajutorului, subvenţia din partea UE nu poate acoperi decât o parte redusă a costului produselor distribuite [30]. În lipsa altor surse de finanţare cu mult mai importante (a se vedea punctul 60 şi următoarele), programul UE nu permite, aşadar, o distribuire gratuită, ci numai o vânzare la preţ redus.

CASETA 7

ILUSTRAREA NIVELULUI SCĂZUT DE PARTICIPARE ŞI A LIPSEI DE ATRACTIVITATE A PROGRAMULUI

În Germania, rezultatele unui studiu arată că, din procentul de 56 % din instituţii care oferă lapte sau produse lactate elevilor lor, numai 21 % solicită primirea ajutorului.

(Sursa: Ministerul agriculturii din Bavaria).

41. Ajutorul UE reprezintă, astfel, numai un sfert din costul direct al laptelui în Polonia şi între 10 şi 15 % în Germania şi în Regatul Unit. Prin urmare, acest ajutor permite, de exemplu, vânzarea în Germania a cutiilor cu lapte aromatizat la un preţ de 35 de cenţi în loc de 40 de cenţi. Pentru beneficiarul potenţial, o reducere de acest nivel este, în general, prea scăzută pentru a-l determina să cumpere, cu atât mai mult cu cât analizele disponibile arată o elasticitate scăzută a cererii în funcţie de preţ [31].

42. În numeroase cazuri, instituţia însăşi decide să nu participe. Astfel, implementarea programului în cadrul unei instituţii este condiţionată, cel mai adesea, de disponibilităţile individuale. Or, faptul de a organiza vânzările la preţ redus presupune un volum de muncă ce poate fi important (achiziţii, depozitare, distribuire, dar şi colectarea banilor de la beneficiari) şi constituie, aşadar, un real obstacol în calea participării [32].

43. În anumite cazuri, faptul că vânzările la preţ redus nu antrenează decât o cerere redusă din partea familiilor sau, câteodată, faptul că însuşi personalul responsabil nu este convins de importanţa programului în materie de sănătate, reduce voinţa decidenţilor de a accepta sarcina generată de program.

CAZUL PRODUSELOR LACTATE INCLUSE ÎN MASA DE LA CANTINĂ

44. Atunci când subvenţia este plătită pentru produse utilizate în cadrul meselor servite la cantină, cea mai mare parte a costurilor de gestionare dispare, întrucât programul se integrează în administrarea normală a cantinei. Această constatare, indiferent de aprecierea negativă referitoare la eficacitatea subvenţiei în acest caz (a se vedea punctele 47-50), presupune că singurul cost generat corespunde timpului necesar pentru a prezenta cererea de subvenţie. În mod paradoxal, această sarcină administrativă unică este în continuare greu acceptată şi poate încă să se dovedească descurajatoare.

45. Ceea ce face procedura administrativă disproporţionată pentru majoritatea solicitanţilor – şi în special cei mai mici – este nu atât complexitatea acesteia, cât nivelul scăzut al ajutorului primit (a se vedea caseta 8). Valoarea absolută scăzută a ajutorului are un impact cu atât mai mare cu cât ajutorul nu mai este comparat cu preţul produselor lactate, ci cu bugetul global, din care nu reprezintă decât o parte foarte redusă (mai puţin de 1 % pentru cantine şi chiar cu mult mai puţin în comparaţie cu bugetul global al unei instituţii private autonome sau al unei creşe).

IMPACTUL DIRECT AL CHELTUIELILOR DIN CADRUL PROGRAMULUI "LAPTE" ESTE LIMITAT DE UN IMPORTANT "EFECT DE BALAST" [33]

46. Oricare ar fi forma distribuţiei, subvenţia pentru lapte poate fi primită pentru orice produs eligibil, fără ca vreun mecanism să permită limitarea acelei părţi a plăţilor ce corespunde unor cantităţi care ar fi oricum consumate de către beneficiari în lipsa ajutorului. Auditul a arătat că acest "efect de balast" se manifestă în mod diferit în funcţie de forma de distribuţie aleasă.

CASETA 8

ILUSTRAREA LIPSEI DE ATRACTIVITATE A AJUTORULUI PENTRU CANTINE

În Franţa, 70 % din cei 11000 de solicitanţi primesc, în medie, aproximativ 300 de euro pe an.

Printre numeroşii interlocutori întâlniţi, care au subliniat că un ajutor de un asemenea nivel nu este suficient pentru a-i încuraja să îşi schimbe obiceiurile, unul dintre directorii de instituţii întâlniţi a declarat, de exemplu: "Ascultaţi, primesc numai 200 de euro pe an. Doar nu credeţi că pentru această sumă o să îmi pierd timpul citind o circulară".

Deşi orice cantină utilizează anumite produse lactate eligibile pentru care ar putea, cel puţin, să primească ajutorul fără vreun alt efort decât acela de a introduce cererea, numai 60 % din instituţii depun o cerere de ajutor în Franţa şi doar 15 % în Italia.

CAZUL PRODUSELOR LACTATE INCLUSE ÎN MASA DE LA CANTINĂ

47. Auditul a arătat că plata unui ajutor pentru produsele incluse în masa de la cantină generează în mod sistematic un "efect de balast". În special:

a) având în vedere că o masă normală include adesea produse lactate (poate fi vorba chiar despre o obligaţie), nu există, în prezent, niciun mijloc prin care să se limiteze primirea ajutorului de către cantine pentru produse pe care acestea le-ar fi utilizat oricum;

b) nu s-a găsit niciun element care să demonstreze o influenţă oarecare a ajutorului asupra cantităţii de produse lactate incluse în meniuri;

c) aproape toate persoanele responsabile întâlnite la faţa locului au admis în mod explicit lipsa totală de impact al ajutorului asupra cantităţii de produse lactate servite elevilor (a se vedea caseta 9).

CASETA 9

EXEMPLE DE DECLARAŢII FĂCUTE DE ADMINISTRATORII DE CANTINE ÎNTÂLNIŢI CU PRIVIRE LA PROGRAMUL "LAPTE"

"Compoziţia meniurilor noastre nu este influenţată de ajutorul european. […] Aceasta nu este o opinie, este o realitate" (Italia, administratorul societăţii de catering care deserveşte cantinele unuia dintre cele mai mari oraşe ale ţării).

"Nu am avut niciodată în vedere programul "lapte" al UE la elaborarea meniurilor" (Suedia, reprezentantul unei societăţi de catering care primeşte ajutorul pentru mai multe şcoli din oraş).

"Meniurile nu sunt câtuşi de puţin influenţate de existenţa ajutorului european" (Italia, reprezentantul unei instituţii care primeşte ajutorul direct).

În Franţa, administratorii unei creşe aflate în proces de obţinere a autorizaţiei au explicat intenţia de a recupera banii la care aveau dreptul ca urmare a desfăşurării activităţilor lor obişnuite, şi anume pentru produsele pe care le achiziţionau deja înainte de a avea cunoştinţă de existenţa ajutorului.

În cazul unui alt solicitant, persoana însărcinată cu conceperea meniurilor la cantină nici nu era la curent cu existenţa ajutorului primit în ultimii ani de instituţia sa.

48. Cantinele primesc, aşadar, ajutorul pentru produsele lactate pe care le-ar utiliza oricum, ajutorul neîncurajându-le să utilizeze mai multe produse lactate decât ar utiliza în lipsa acestuia. Chiar şi în Suedia, unde situaţia pare cea mai favorabilă [34], programul subvenţionat (în special sub forma fântânilor cu lapte gratuit în cantine) exista cu mult înainte de introducerea ajutorului european. Consumul ridicat de lapte are la bază obiceiurile culturale preexistente şi nu se datorează, aşadar, programului european, care nu face decât să aducă o contribuţie financiară la anumite practici pe care nu le-a influenţat.

49. În situaţia actuală, impactul ajutorului plătit cantinelor este, aşadar, dificil de exprimat şi, după cum rezultă în urma vizitelor la faţa locului, cel mult extrem de redus în ceea ce priveşte cantitatea de produse lactate consumate de beneficiari. Pe de altă parte, în pofida unor dispoziţii în acest sens cuprinse în regulament, impactul potenţial al ajutorului asupra preţului plătit de familii nu poate fi, de multe ori, verificat (a se vedea anexa II) şi ar fi oricum nesemnificativ.

50. Aceeaşi constatare se poate aplica şi în cazul creşelor, mai ales că, cu cât copiii sunt mai mici, cu atât mai mare este probabilitatea ca regimul alimentar normal să cuprindă produse lactate. Acesta este, de exemplu, cazul creşelor în Franţa (copii cu vârstele cuprinse între 0 şi 3 ani), unde produsele lactate incluse în alimentaţie sunt considerate oricum obligatorii.

CAZUL VÂNZĂRILOR DE LAPTE LA PREŢ REDUS ÎN AFARA CANTINELOR

51. Având în vedere nivelul actual redus al ajutorului, impactul pozitiv pare foarte limitat. Astfel, reducerea scăzută a preţului de vânzare pe care o permite ajutorul UE (a se vedea punctele 40 şi 41) se traduce nu numai printr-o slabă participare, ci şi prin faptul că este în avantajul unor beneficiari care ar fi luat aceeaşi decizie şi în lipsa ajutorului. Întrucât ajutorul este prea redus pentru a influenţa în mod semnificativ deciziile de cumpărare [35] (a se vedea şi caseta 10), elevii care beneficiază de acest ajutor sunt, în primul rând, cei care ar fi cumpărat laptele, cel mai probabil, chiar şi la un preţ nesubvenţionat.

52. În plus, aceşti beneficiari sunt, prin definiţie, şi cei care sunt cei mai susceptibili să consume produsele vizate în afara şcolii. La fel după cum analiza pe stat membru arată că ajutorul se îndreaptă mai degrabă acolo unde nevoile sunt cele mai scăzute (a se vedea punctul 37), în cazul unei vânzări la un preţ atât de puţin redus, de ajutor beneficiază mai ales copiii care, cel mai probabil, consumă deja cele mai multe produse lactate.

CASETA 10

EXTRAS DIN RAPOARTELE DE EVALUARE DIN CARE REZULTĂ INFLUENŢA LIMITATĂ A AJUTORULUI ASUPRA CANTITĂŢILOR CONSUMATE DE BENEFICIARI

Evaluarea britanică din 2005: "Studiul nostru privind elevii nu a scos în evidenţă decât puţine elemente care să dovedească faptul că laptele consumat la şcoală se adăuga celui consumat în altă parte. […] În plus, anumiţi elevi beau foarte puţin lapte, indiferent dacă în şcolile care participau sau în cele care nu participau la programul SMSS. […] Studiul nostru nu a identificat decât dovezi insuficiente pentru a atesta faptul că participarea şcolilor la programul SMSS al UE avea o influenţă asupra consumului total de lapte al copiilor. […] Atât în şcolile care participau, cât şi în cele care nu participau la program, un număr redus de elevi beau foarte puţin lapte. Dovezile disponibile sugerează că creşterea consumului de lapte rezultând din participarea şcolilor la programul SMSS era vizibilă în special la copiii care ar fi consumat o cantitate importantă de lapte indiferent dacă şcoala lor ar fi participat sau nu la program.

[…] Experienţa în ceea ce priveşte asigurarea unei alimentaţii de calitate ridicată pentru elevi a arătat că numeroşi părinţi care nu doreau să cumpere acest tip de alimente la supermarket nu doreau să le plătească nici la şcoală. Problema este aceeaşi în cazul laptelui pe care şcolile îl pun la dispoziţia părinţilor spre cumpărare în cadrul contribuţiei complementare naţionale."

Evaluarea din 1999: "Există foarte puţine dovezi cu privire la impactul schemei asupra disponibilităţii produselor lactate. […] În timp ce principalii factori care influenţează implementarea sunt exteriori schemei, schema propriu-zisă contribuie în mod foarte limitat la creşterea ofertei de produse."

COMISIA A INTRODUS DEJA SOLUŢII PENTRU FRUCTE, IAR ANUMITE STATE MEMBRE PENTRU LAPTE

RĂSPUNSURI POTENŢIALE DEJA DATE DE COMISIE LA MOMENTUL CONCEPERII PROGRAMULUI "FRUCTE"

53. La momentul conceperii programului "fructe", lipsa de atractivitate a programului "lapte" şi riscul unui "efect de balast" au fost, cel puţin parţial, luate în considerare de către Comisie.

ORGANIZAREA ACŢIUNILOR DE DISTRIBUIRE DE FRUCTE ÎN AFARA CANTINELOR

54. Întrucât subvenţionarea fructelor distribuite în acelaşi timp cu mesele şcolare obişnuite a fost identificată de Comisie ca prezentând un risc pentru valoarea adăugată a programului [36], acest mod de distribuire a fost atât de condiţionat încât, în practică, a fost exclus. Astfel, niciun stat membru nu a optat pentru această posibilitate în cadrul strategiei sale, iar ansamblul acţiunilor de distribuire de fructe observate erau organizate în afara cantinelor.

UN NIVEL MAI RIDICAT AL AJUTORULUI ŞI ALEGEREA DISTRIBUIRII GRATUITE

55. Nivelul de cofinanţare din partea UE pentru programul "fructe" diferă de la un stat membru la altul de la 50 % la 75 %, ceea ce este net superior faţă de ajutorul pentru lapte.

56. Pe această bază, distribuirea gratuită a fost reţinută ca model unic pentru programul "Fructe în şcoli" (regulamentul "fructe" utilizează, de altfel, termenul "distribuire" acolo unde regulamentul "lapte" îl foloseşte pe cel de "furnizare").

57. Toate acţiunile de distribuire de fructe sunt, aşadar, gratuite pentru copii, ceea ce duce la o participare aproape sistematică a celor cărora le sunt oferite fructele. Această gratuitate permite minimalizarea importanţei relative a "efectului de balast", întrucât extinde lista beneficiarilor şi la alţi copii decât numai cei care ar fi fost dispuşi să cumpere produsele şi fără subvenţie. Această gratuitate simplifică, de asemenea, în mare măsură, rolul şcolilor, scutindu-le de obligaţia de a colecta bani de la familii.

58. În majoritatea statelor membre, acţiunile de distribuire sunt gratuite şi pentru şcoli, întrucât cofinanţarea din partea UE este completată printr-o contribuţie naţională, plătită direct furnizorului. Şcolile beneficiază, aşadar, de livrări gratuite, fără a suporta vreun cost şi fără a avansa vreo sumă lichidă de bani. În Italia, un sistem de licitaţie "all-inclusive" (care cuprinde distribuirea fizică în clase şi organizarea de măsuri conexe) a permis chiar înlăturarea oricărei constrângeri legate de gestio- nare pentru şcoli. Prin urmare, participarea instituţiilor şcolare nu este limitată decât de mărimea bugetului disponibil.

59. În Franţa, dimpotrivă, nu a fost prevăzut niciun buget naţional, astfel încât participarea instituţiilor depinde de capacitatea acestora de a găsi finanţări locale. În fapt, această condiţie a putut fi foarte rar îndeplinită, până în prezent numărul de solicitanţi fiind extrem de redus (a se vedea anexa IV).

O DISTRIBUIRE GRATUITĂ ÎN AFARA CANTINELOR A FOST INIŢIATĂ DEJA DE ANUMITE STATE MEMBRE ŞI PENTRU LAPTE

60. În timp ce, în Franţa, cea mai mare parte a ajutorului UE este primită pentru cantine, acest stat membru a decis să rezerve contribuţia sa complementară de la bugetul naţional pentru distribuirea gratuită în afara cantinelor, cu motivaţia explicită de a garanta că această contribuţie are un impact real, ceea ce se consideră a nu fi posibil în cazul subvenţionării cantinelor.

61. În Polonia şi în Regatul Unit, ajutorul UE este asociat unor bugete naţionale care au permis înlocuirea furnizării la preţ redus cu acţiuni de distribuire gratuită în afara cantinelor pentru un număr şi mai mare de beneficiari (clase primare în Polonia, copii sub 5 ani în Regatul Unit).

62. Acest model, mult mai atractiv decât furnizarea la preţ redus, asigură o participare mult mai importantă (a se vedea caseta 11), reducând astfel în mod considerabil problema "efectului de balast" constatată în cazul vânzărilor de lapte la preţ redus şi permiţând includerea cvasitotalităţii copiilor cărora le este propusă distribuţia şi nu numai a copiilor care ar fi fost dispuşi să plătească laptele şi în lipsa subvenţiei.

CASETA 11

IMPACTUL GRATUITĂŢII

În Regatul Unit, un studiu a arătat că participarea elevilor scade brusc de îndată ce distribuirea încetează a mai fi gratuită (sursa: principalul actor al programului în Regatul Unit pentru şcolile primare şi secundare). Auditul a furnizat, astfel, exemplul unei instituţii cu o participare foarte numeroasă la programul naţional gratuit Nursery Milk Scheme (NMS, pentru copiii cu vârsta de 5 ani şi mai mică de 5 ani), niciun copil neacceptând însă să participe după terminarea perioadei de gratuitate. S-a putut observa, de asemenea, că anumite instituţii refuzau să gestioneze acţiuni de distribuire contra cost şi îşi limitau participarea la categoriile de vârstă care beneficiau de distribuţia gratuită.

În Polonia, trecerea în 2007/2008 la o distribuire gratuită la ciclul primar a permis multiplicarea numărului de şcoli primare participante de peste două ori şi a numărului de copii participanţi de peste patru ori.

Un studiu realizat în Germania arată că diferenţele chiar semnificative între preţurile de vânzare (între 30/35 de cenţi şi 15 cenţi) au un impact limitat asupra participării. Numai distribuirea gratuită modifică în mod real impactul obţinut (a se vedea graficul 5).

GRAFICUL 5

EVOLUŢIA, ÎN FUNCŢIE DE PREŢUL DE VÂNZARE, A PARTICIPĂRII ELEVILOR ÎN CADRUL ŞCOLILOR VIZATE

+++++ TIFF +++++

Sursa: Autorităţile din Renania de Nord-Westfalia.

63. Cu toate acestea, în Polonia, la fel ca şi în Regatul Unit, acţiunile de distribuire gratuită au la bază bugete naţionale foarte importante (a se vedea graficul 6), iar subvenţia UE nu reprezintă decât o parte neînsemnată din costul total [37]. La nivelul actual al ajutorului UE, distribuirea gratuită nu poate, aşadar, să fie considerată în prezent o realizare directă a programului european [38]. Exemplul acestor două state membre ilustrează, dimpotrivă, importanţa efortului bugetar pe care îl reprezintă implementarea unui model de distribuire gratuită.

GRAFICUL 6

EFORTURILE BUGETARE NAŢIONALE ALE CELOR DOUĂ PRINCIPALE STATE MEMBRE CARE ORGANIZEAZĂ ACŢIUNI DE DISTRIBUIRE GRATUITĂ DE LAPTE (ÎN MILIOANE DE EURO; ANUL 2008/2009)

+++++ TIFF +++++

Sursa: Date bugetare ale statelor membre.

ALTE BUNE PRACTICI IDENTIFICATE CU OCAZIA AUDITULUI, CARE CONTRIBUIE LA CONSOLIDAREA PARTICIPĂRII LA PROGRAM ŞI A EFICACITĂŢII ACESTUIA

64. Auditul a permis, de asemenea, identificarea anumitor factori sau a unor decizii locale care făceau posibilă reducerea costurilor de gestionare şi care puteau consolida participarea la program şi eficacitatea acestuia. În special:

a) utilizarea oricărei posibilităţi existente în legislaţie pentru a simplifica elaborarea şi controlul cererilor de ajutor (mai ales posibilitatea de a utiliza anumiţi coeficienţi forfetari pentru calcule);

b) concentrarea programului asupra solicitanţilor de anumite dimensiuni (ceea ce face sarcina administrativă proporţio- nal mai acceptabilă sau chiar permite economii de scară apreciabile);

c) implicarea unor actori privaţi care îşi pot asuma responsabilitatea pentru toate sau pentru o parte din sarcinile administrative şi logistice [39], având în acelaşi timp un interes direct în ceea ce privește dezvoltarea participării.

OBIECTIVE EDUCATIVE CARE TREBUIE CONFIRMATE

65. Dincolo de efectul imediat al acţiunilor de distribuire realizate, cele două programe au acelaşi obiectiv educativ de a influenţa obiceiurile alimentare pe termen lung. Acest obiectiv este totuşi luat în considerare în mod destul de diferit în cele două programe şi rămâne să fie confirmat în continuare.

ÎN CAZUL LAPTELUI, SE ŢINE FOARTE PUŢIN CONT DE OBIECTIVELE EDUCATIVE, ASTFEL ÎNCÂT UN IMPACT SEMNIFICATIV PE TERMEN LUNG ESTE PUŢIN PROBABIL

EFECTUL EDUCATIV LEGAT DE EXISTENŢA UNEI DISTRIBUIRI SUBVENŢIONATE DEPINDE DE O VIZIBILITATE CARE CONTINUĂ SĂ LIPSEASCĂ

66. În principiu, distribuirea subvenţionată poate contribui, prin însăşi existenţa sa, la transmiterea unui mesaj cu privire la valoarea acordată produsului. Un astfel de mecanism presupune totuşi vizibilitatea acţiunilor de distribuire.

67. Această condiţie era îndeplinită în majoritatea cazurilor de distribuire de lapte observate în afara cantinelor şi, de asemenea, în Suedia, prin utilizarea fântânilor cu lapte în cantine. În alte cazuri, subvenţia şi produsul distribuit nu beneficiau, în schimb, de o vizibilitate satisfăcătoare.

68. Astfel, laptele vândut în magazinele din școli (Germania) nu este promovat în mod specific şi este afectat în mod negativ de proximitatea altor produse (sucuri acidulate, chipsuri, dulciuri). Prin urmare, acesta nu beneficiază de vizibilitatea oferită de o distribuire specifică.

69. De asemenea, atunci când subvenţia priveşte produse lactate incluse în mesele servite la cantine, conceptul de distribuire dispare, iar dimensiunea educativă scade. Această deficienţă a fost identificată în mod explicit de Comisie, care, din acest motiv, a încercat să limiteze utilizarea ajutorului pentru cantine [40]. Deşi pozitivă, această restricţie nu se dovedeşte totuşi suficientă pentru a asigura o valoare educativă eficace a ajutorului.

Meniu de "paste cu unt" (sos parmezan), subvenţionat în cadrul programului "lapte".

+++++ TIFF +++++

Sursa: Cantină italiană.

70. Pe de o parte, produsul nu este promovat ca atare şi este, prin definiţie, mai puţin pus în evidenţă decât într-o acţiune de distribuire ad hoc [41]. Pe de altă parte, beneficiarii nu au cunoştinţă, în general, de existenţa programului [42] şi, prin urmare, de valoarea specifică acordată produsului. În Franţa şi în Italia, chiar anumiţi directori de instituţii întâlniţi nu aveau cunoştinţă de faptul că exista o subvenţie acordată cantinei lor.

LIPSA DE MĂSURI EDUCATIVE CONEXE

71. Chiar şi atunci când condiţia vizibilităţii este îndeplinită, numai mecanismul distribuirii nu este considerat suficient pentru a îndeplini în mod satisfăcător obiectivul educativ.

72. Evaluarea din 1999 sublinia deja deficienţa în materie educativă a unui program limitat la variabila preţ şi care nu includea nicio măsură promoţională sau educativă [43], aspect reluat şi de evaluarea britanică din 2005 [44]. Numeroşi interlocutori întâlniţi în cursul auditului au confirmat această analiză, subliniind, în special, că motivul principal care stă la baza limitării consumului de lapte (cel puţin, sub formă de lapte de băut) începând din adolescenţă este problema de imagine, problemă care nu este luată în considerare la conceperea programului.

73. În pofida acestor constatări, Regulamentul (CE) nr. 657/2008 priveşte numai punerea la dispoziţie a produselor şi nu conţine vreo obligaţie sau vreo încurajare în favoarea măsurilor conexe. În acest context, niciunul dintre statele membre vizitate nu introdusese o obligaţie de acest tip şi niciuna dintre instituţiile vizitate nu implementase măsuri conexe specifice sau nu beneficia de astfel de măsuri.

74. Desigur că există acţiuni promoţionale în afara programului "Lapte în şcoli". Pe lângă campania "echipa savorilor" [45] deja menţionată, Comisia cofinanţează, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 3/2008 al Consiliului [46], şi măsuri de promovare, dintre care un mic număr priveşte produsele lactate şi vizează copiii [47]. S-au putut identifica şi alte exemple de acţiuni evident pozitive în diferite state membre. Cu toate acestea, nefiind nici prevăzute şi nici încurajate de Regulamentul (CE) nr. 657/2008, astfel de acţiuni rămân, în mare măsură, independente de programul "Lapte în şcoli" şi nu îi pot fi atribuite acestuia.

NU EXISTĂ NICIUN SEMN CARE SĂ DOVEDEASCĂ UN IMPACT PE TERMEN LUNG ASUPRA OBICEIURILOR ALIMENTARE

75. În lipsa unor instrumente specifice, nu există, în prezent, după mai mulţi zeci de ani de implementare, niciun element care să demonstreze un impact pe termen lung al programului "lapte" asupra obiceiurilor alimentare ale beneficiarilor acestuia. După cum arătase deja evaluarea britanică din 2005, "nu rezultă în mod clar că programul "lapte" permite inculcarea unor obiceiuri durabile privind consumul de lapte".

76. Dimpotrivă, în statele membre în care datele sunt disponibile, se observă că, în condiţiile în care ceilalţi factori rămân neschimbaţi, participarea la program scade puternic odată cu vârsta. În clasele primare, programul nu are un impact pe termen mediu suficient pentru a asigura o participare satisfăcătoare în cursul anilor următori. Este a fortiori probabil ca un program care nu are capacitatea de a-şi fideliza beneficiarii pe termen mediu să nu fie în măsură să influenţeze în mod semnificativ obiceiurile pe termen lung ale acestora.

+++++ TIFF +++++

Sursa: www.drinkitup.europa.eu

ÎN CAZUL FRUCTELOR, SE ŢINE MAI MULT CONT DE OBIECTIVELE EDUCATIVE

77. Deşi este încă prea devreme pentru a se trage o concluzie cu privire la eficacitatea pe termen lung a dispoziţiilor cuprinse în programul "fructe", abordarea reţinută în cazul acestuia este mult mai coerentă cu obiectivul educativ exprimat.

78. Pe de o parte, toate acţiunile de distribuire de fructe observate în timpul auditului beneficiau de o mare vizibilitate, ceea ce le sporea cu atât mai mult capacitatea de a avea un impact educativ. Pe lângă entuziasmul legat de noutatea programului, această vizibilitate era asigurată de organizarea acţiunilor de distribuire ad hoc în afara cantinelor (a se vedea punctul 54).

79. Pe de altă parte, spre deosebire de programul "lapte", programul "Fructe în şcoli" a inclus, încă de la conceperea sa, dimensiunea educativă dorită, prin crearea unui instrument specific. Regulamentul Comisiei arată, astfel, că "pentru a fi eficiente, programele de încurajare a consumului de fructe în şcoli necesită aplicarea unor măsuri adiacente" [48] şi, chiar dacă nu prevede finanţare pentru acestea, condiţionează plata ajutorului de punerea în aplicare a unor astfel de măsuri.

CASETA 12

EXEMPLE DE MĂSURI CONEXE EXAMINATE ÎN CURSUL AUDITULUI

Expoziţie itinerantă destinată elevilor cu privire la fructe şi legume.

Bornă interactivă de informare amplasată în holul instituţiei.

Dezbateri cu medici şi cu nutriţionişti destinate părinţilor.

Cultivarea unei grădini de legume în incinta şcolii.

Material didactic destinat corpului profesoral.

80. Pe aceeaşi linie de gândire, sunt încurajate sinergii cu acţiunile promoţionale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 3/2008 graţie posibilităţii de cofinanţare adiţională [49], care nu există pentru lapte.

81. Auditul a arătat totuşi că, ţinând cont de costul pe care îl poate reprezenta implementarea unor măsuri conexe, lipsa unor finanţări specifice şi dificultatea de a defini ce este o măsură conexă suficientă conduc la instituirea unor măsuri cu obiective variabile (a se vedea caseta 13). Eficacitatea programului educativ aflat în curs de implementare rămâne, aşadar, de confirmat pe viitor.

CASETA 13

ILUSTRAREA CARACTERULUI ETEROGEN AL MĂSURILOR CONEXE DEJA EXISTENTE LA MOMENTUL AUDITULUI

În Italia, a fost instituit încă din primul an un sistem ambiţios în care măsurile conexe sunt aplicate la nivel regional de către organizaţiile de producători care sunt responsabile cu distribuţia.

În Germania şi în Franţa, instituţiile vizitate organizaseră activităţi educative conexe având ca temă fructele şi legumele, precum şi nutriţia în general. Cu toate acestea, mai ales în lipsa unui sistem de control, activităţile respective depindeau, la acel moment, în principal de disponibilităţile individuale sau locale.

În Polonia, nicio activitate educativă conexă nu fusese încă iniţiată sau planificată în instituţiile vizitate (potrivit dispoziţiilor tranzitorii cuprinse în regulament, aceste măsuri erau opţionale în primul an, însă autorităţile naţionale se angajaseră în mod unilateral să le iniţieze până la sfârșitul acestei perioade).

CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI

82. În 1999, ca urmare a unei evaluări externe ale cărei concluzii au fost extrem de severe, Consiliul luase decizia, contrar propunerii iniţiale a Comisiei, de a menţine programul "Lapte în şcoli" (a se vedea punctele 20-23). Curtea a constatat că, la zece ani de la luarea acestei decizii şi în pofida unor ameliorări, nu a fost găsită nicio soluţie reală pentru a remedia deficienţele de fond constatate la acel moment.

83. Eficacitatea programului "lapte" este în continuare foarte scăzută:

a) În ceea ce priveşte impactul scontat pe termen scurt (punerea la dispoziţie în şcoli), Curtea constată că realizările concrete ale programului "lapte" sunt foarte limitate:

i) În special din cauza unei rate scăzute a subvenţiei, programul rămâne destul de neatractiv şi limitat, aşadar, în mare parte, la cazuri caracterizate printr-un "efect de balast". În majoritatea situaţiilor, produsele subvenţionate ar fi oricum incluse în mesele servite de cantine sau, dimpotrivă, ar putea fi cumpărate de către beneficiari chiar şi în lipsa unei subvenţii (a se vedea punctele 38-52).

ii) Auditul a arătat că organizarea de acţiuni de distribuire gratuită în anumite state membre generează un impact mai satisfăcător, însă această distribuire gratuită se face, în prezent, în cadrul unor programe naţionale costisitoare, la care bugetul Uniunii nu aduce decât o contribuţie marginală (a se vedea punctele 60-63).

b) În ceea ce priveşte impactul scontat pe termen lung (educarea), Curtea constată că obiectivele educative exprimate nu sunt suficient luate în considerare în forma actuală a programului. În special, vizibilitatea acţiunilor de distribuire nu este întotdeauna garantată şi niciun alt instrument educativ specific nu a fost creat (a se vedea punctele 66-75).

84. În schimb, Curtea constată că majoritatea deficienţelor întâlnite în cazul programului "Lapte în şcoli" au fost identificate şi, cel puţin parţial, luate în considerare de către Comisie cu ocazia conceperii programului "Fructe în şcoli". În special, noul program a adoptat modelul unic de distribuire gratuită în afara cantinelor (a se vedea punctele 53-59) şi a creat instrumente specifice pentru a răspunde obiectivelor sale educative (a se vedea punctele 77-81). Aceste răspunsuri presupun însă un cost important, din care o parte semnificativă este suportată de bugetele naţionale sau locale. Deşi este încă prea devreme pentru a se trage o concluzie definitivă cu privire la eficacitatea sa pe termen lung, noul program pare totuşi mult mai în măsură să contribuie în mod eficace la realizarea obiectivelor sale pe termen scurt şi lung şi prezintă, din acest punct de vedere, soluţii potenţiale de îmbunătăţire pentru programul "lapte".

85. Curtea constată totuşi că, în ambele cazuri, nivelul actual al cheltuielilor aferente celor două programe permite să se aibă în vedere doar un impact limitat şi aceasta cu atât mai mult cu cât niciunul dintre cele două programe nu dispune de un mecanism care să permită orientarea ajutorului spre grupurile-țin- tă cu nevoi prioritare (a se vedea punctele 27-37). În ceea ce priveşte programul "Fructe în şcoli", s-a avut inițial în vedere un plafon al cheltuielilor de 500 de milioane de euro în loc de 90 de milioane de euro reţinuţi în final, însă Comisia considera, în principal, că programul trebuia să îşi dovedească mai întâi eficacitatea. Prin urmare, este încă prea devreme pentru a se reevalua acest aspect întrucât programul se află încă în faza de demarare (a se vedea anexa IV).

86. În acest context, Curtea formulează următoarele recomandări principale:

a) Având în vedere eficacitatea foarte redusă a programului "lapte", chestiunea menţinerii sale ar trebui condiţionată de capacitatea de reformare în profunzime a acestuia, pentru a se remedia deficienţele identificate. Această decizie ar trebui să ţină seama în special de valoarea nutritivă acordată produsului în raport cu obiectivele privind sănătatea publică. În cazul în care s-ar realiza o reformă în profunzime, ar trebui luate în considerare aspectele următoare.

b) Pentru ca programul "Lapte în şcoli" să poată avea un impact real asupra cantităţilor de lapte consumate în şcoli, nivelul subvenţiei pe kilogram ar trebui mărit în mod semnificativ, până la un nivel care să permită distribuirea gratuită a laptelui [50]. Această recomandare nu presupune însă creşterea cheltuielilor UE pentru programul menţionat, ci, dimpotrivă, ar presupune concentrarea resurselor în favoarea unor populaţii mai restrânse, ceea ce ar putea contribui în mod eficace şi la găsirea unei soluţii la problema "efectului de balast". Populaţia-ţintă ar urma să fie definită, în funcţie de anumite nevoi nutriţionale care ar urma să fie stabilite.

c) În ceea ce priveşte programul "Lapte în şcoli", ar trebui luate măsuri pentru a se limita "efectul de balast" specific în cazul cantinelor, depunându-se în acelaşi timp eforturi pentru a se asigura o vizibilitate optimă a programului.

d) Referitor la obiectivele educative, ar trebui adoptată o abordare care să aducă mai multă coerenţă între cele două programe, în ceea ce priveşte rolul şi importanţa măsurilor conexe. În cazul în care importanţa acestora este confirmată, necesitatea de a le face eligibile pentru cofinanţarea din partea UE ar putea fi reevaluată.

e) Pentru a se asigura coerenţa globală a abordării nutriţionale şi o gestiune optimizată, coordonarea şi sinergiile între cele două programe ar trebui consolidate.

87. Curtea formulează, în plus, următoarele recomandări:

a) Întrucât cele două programe nu dispun de un sistem satisfăcător de evaluare a performanţei (a se vedea punctele 24-26), sistemul de monitorizare a performanţei ar trebui ameliorat pentru a ţine cont într-o mai mare măsură de dispoziţiile Regulamentului financiar.

b) Ar trebui continuate eforturile în favoarea simplificării şi ar trebui încurajate bunele practici care permit facilitarea implementării programelor.

c) Diferitele aspecte relevate cu privire la regularitatea cheltuielilor ar trebui să fie soluţionate, în măsura posibilului, în această logică a simplificării şi acordându-se o atenţie specială raportului cost/eficacitate al controalelor (a se vedea anexa II).

Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de domnul Olavi ALA-NISSILÄ, membru al Curţii de Conturi, la Luxemburg, în şedinţa sa din 13 iulie 2011.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Preşedinte

[1] Regulamentul (CE) nr. 657/2008 al Comisiei din 10 iulie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește acordarea de ajutoare comunitare pentru furnizarea laptelui și a anumitor produse lactate elevilor din instituțiile şcolare (JO L 183, 11.7.2008, p. 17).

[2] Regulamentul (CE) nr. 13/2009 al Consiliului (JO L 5, 9.1.2009, p. 1) şi Regulamentul (CE) nr. 288/2009 al Comisiei din 7 aprilie 2009 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește acordarea de ajutoare comunitare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, fructe și legume prelucrate și produse pe bază de banane destinate copiilor, în cadrul programului de încurajare a consumului de fructe în şcoli (JO L 94, 8.4.2009, p. 38).

[3] Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a pieţelor agricole şi privind dispoziţii specifice referitoare la anumite produse agricole ("Regulamentul unic OCP") (JO L 299, 16.11.2007, p. 1), considerentul 43: "În scopul de a contribui la echilibrul pieţei lactatelor şi de a stabiliza preţurile laptelui şi ale produselor lactate". Regulamentul (CE) nr. 13/2009, considerentul 2: "programul de încurajare a consumului de fructe în școli ar respecta obiectivele PAC, inclusiv promovarea veniturilor în agricultură, stabilizarea piețelor și disponibilitatea atât a stocurilor prezente, cât și a celor viitoare".

[4] Regulamentul (CE) nr. 657/2008, considerentul 2: "În interesul combaterii obezității și pentru a furniza copiilor produse lactate sănătoase". Regulamentul (CE) nr. 13/2009, considerentul 4: "Beneficiile evidente pentru sănătate aduse de un program de încurajare a consumului de fructe în școli".

[5] Pentru anii 2008, 2009 şi 2010, cheltuieli efectuate, pentru anul 2011, cheltuieli prevăzute în Proiectul de buget general pentru exerciţiul 2011.Pentru programul "fructe", a se vedea anexa IV în ceea ce priveşte actualizarea acestor previziuni.

[6] Regulamentul (CE) nr. 657/2008, considerentul 4: "scopul educațional al schemei". Regulamentul (CE) nr. 13/2009, considerentul 2: "prin creșterea durabilă a proporției de fructe și legume în alimentația copiilor, în etapa în care se formează obiceiurile lor alimentare; […] să îi facă pe tinerii consumatori să aprecieze fructele și legumele și astfel să determine pe viitor o creștere a consumului acestor produse".

[7] Anumite state membre au decis să limiteze categoriile de solicitanţi eligibili, ceea ce a dus la modalităţi foarte diferite de organizare: peste 11000 de şcoli sau primării au aprobare pentru lapte în Franţa, faţă de aproximativ patruzeci de furnizori în Spania sau, pentru fructe, numai patru organizaţii de producători în Italia.

[8] Nivel stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 657/2008. Pentru produsele lactate eligibile, altele decât laptele (brânza, iaurturile etc.), regulamentul prevede un cuantum adaptat în funcţie de categorie, precum şi o conversie a cantităţilor în echivalent kg de lapte.

[9] Articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 657/2008.

[10] "Pot beneficia de ajutor […] produsele lactate utilizate la prepararea meselor, care nu implică tratament termic, în incintele instituțiilor școlare" [articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 657/2008].

[11] Întrucât ajutorul UE nu acoperă decât o mică parte din costuri, aceste acţiuni de distribuire gratuită se bazează în principal pe bugetele naţionale. A se vedea punctele 61 şi 63.

[12] Procentul variază de la un stat membru la altul, dat fiind nivelul mai ridicat prevăzut pentru regiunile incluse în obiectivul de convergenţă şi pentru regiunile ultraperiferice.

[13] A se vedea punctul 3.b) şi caseta 1.

[14] Renania de Nord-Westfalia şi Bavaria.

[15] "Evaluation of the School Milk Measure" (Evaluarea măsurii "Lapte în şcoli"), finalizată în februarie 1999 de către CEAS Consultants (Wye) Ltd – Centrul european de studii agricole şi Institutul pentru gestionarea întreprinderilor din sectorul laptelui – Technische Universität München. Disponibil pe site-ul internet al Comisiei: http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/schoolmilk/.

[16] "Evaluation of the National Top-Up to the EU School Milk Subsidy in England" ("Evaluarea contribuţiei complementare naţionale la subvenţionarea de către UE a distribuţiei de lapte în şcolile din Anglia"), evaluare realizată de London Economics, în cooperare cu Dr. Susan New, pentru Ministerul mediului, alimentaţiei şi problemelor rurale (Defra). A se vedea extrase şi adresa internet în anexa III.

[17] Articolul 27 alineatul (3) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 248, 16.9.2002, p. 1) prevede că "pentru toate sectoarele de activitate incluse în buget se stabilesc obiective specifice, măsurabile, realizabile, relevante și datate" (în engleză, "SMART").

[18] O notă internă a Comisiei sublinia astfel, deja în aprilie 1996, că: "elementul de bază al analizei eficacităţii îl reprezintă impactul măsurii asupra imaginii laptelui şi asupra nivelului său de consum. Este imposibil pentru serviciile DG VI să efectueze o analiză a acestor elemente sau a atitudinilor consumatorilor".

[19] De exemplu, mai mult de o treime din participanţi sunt înregistraţi în Franţa. Însă, cele 7,3 milioane de copii luaţi în calcul pentru Franţa erau elevii înscrişi în instituţiile participante, deşi, în general, numai cei care frecventează cantina participă efectiv la program. Numărul de beneficiari era, aşadar, supraevaluat cu aproximativ 3 milioane în cazul acestui stat membru.

[20] În condiţiile unei cofinanţări europene medii de aproximativ 58 %, cele 90 de milioane de euro reprezentând plafonul bugetar actual corespund unor cheltuieli totale (Comisie şi state membre) de aproximativ 155 de milioane de euro.

[21] Cele două programe au drept obiectiv un impact pe termen lung mai puternic decât impactul direct al cantităţilor distribuite, printr-un efect educativ şi prin influenţarea obiceiurilor alimentare. Această dimensiune este analizată la punctul 66 şi următoarele.

[22] "Volumul de lapte şi de produse lactate furnizate în cadrul schemei este extrem de scăzut în comparaţie cu mărimea pieţei europene (0,3 % din cantitatea totală de lapte distribuit unităţilor de prelucrare a laptelui din UE în 1996/1997). Importanţa relativă a acestuia este, de asemenea, în scădere. […] În cel mai bun caz, impactul schemei a fost foarte scăzut în raport cu contextul întregii pieţe şi cu obiectivul principal al schemei. […] Conceput ca o "măsură destinată să extindă piaţa produselor lactate" şi ca "un mecanism de sprijin pentru comercializarea excedentelor", schema nu a prezentat un bun raport cost/beneficii."

[23] Pentru lapte, Comisia dispune de o estimare (cu privire la care auditul a arătat însă că este puţin fiabilă) de 21 de milioane de beneficiari, respectiv aproximativ 20 % din populaţia-ţintă totală. Pentru fructe, statele membre vizitate luaseră decizia ca, în primul an, să concentreze programul în şcolile primare.

[24] Deşi nu există un consens cu privire la o cifră anume, noţiunea de cantitate recomandată este utilizată pe scară largă în diferitele ţări.

[25] Elevii care nu au participat la programul de subvenţionare a laptelui în şcoli (SMSS, School Milk Subsidy Scheme) au consumat, în medie, o cantitate de lapte suficientă pentru a acoperi doza zilnică recomandată de calciu. Această constatare concordă cu cel mai recent sondaj naţional cu privire la alimentaţie, în urma căruia a rezultat că, pentru categoria de vârstă cuprinsă între 4 şi 10 ani, consumul mediu de calciu era adecvat.

[26] În acelaşi timp, în Franţa, cea mai mare parte a ajutorului UE este atribuită cantinelor care, proporţional, sunt mai puţin frecventate de către categoriile sociale defavorizate. Din punct de vedere statistic, ajutorul UE se adresează, aşadar, în mai mică măsură categoriei-ţintă pe care autorităţile naţionale o consideră prioritară.

[27] Trebuie precizat că, deşi regulamentul "fructe" prevede un nivel mai ridicat de cofinanţare pentru regiunile incluse în obiectivul de convergenţă şi pentru regiunile ultraperiferice, pe de o parte, această alegere nu se bazează pe o analiză a nevoilor nutriţionale, pe de altă parte, ajutorul UE rămâne în continuare repartizat numai în funcţie de criteriul numărului de copii cu vârste cuprinse între 6 şi 10 ani.

[28] Întrucât regulamentul nu stabileşte un plafon de cheltuieli, nivelul de cheltuieli maxime potenţiale (aproximativ 900 de milioane de euro) a fost calculat pe baza unei cantităţi de 25 cl pe zi de şcoală pentru fiecare copil şcolarizat într-o instituţie de învăţământ (plafon zilnic pe copil, stabilit prin regulament).

[29] Evaluarea din 1999: "Gradul de punere în aplicare a schemei pe întregul teritoriu al UE în 1996/1997 era de numai 12 % din volumul maxim al drepturilor la ajutor şi de 19 % în 1992/1993. Aceasta sugerează un nivel relativ scăzut de eficienţă şi de eficacitate în atingerea populaţiilor-ţintă […]".

[30] Aceasta cu atât mai mult cu cât programul are drept obiectiv nu doar subvenţionarea unui produs, ci a unui serviciu complet, ceea ce presupune costuri specifice de ambalare (cutii) sau de logistică (de exemplu: lapte proaspăt livrat fizic în fiecare dimineaţă în Regatul Unit).

[31] Extras din evaluarea realizată în 1999 cu privire la impactul redus al factorului preţ: "Preţul nu pare să constituie un factor esenţial în consumul de lapte şi de produse lactate de către consumatori, inclusiv de către elevi. […] Aceasta sugerează că principalul mecanism de implementare a măsurii de distribuire de lapte în şcoli (preţuri subvenţionate) este axat pe un factor care nu are decât o influenţă minoră în stabilirea nivelului de consum de lapte şi de produse lactate. Aceasta înseamnă că impactul său net asupra consumului este, probabil, foarte scăzut".

[32] Extrase din evaluările realizate în 1999 şi în 2005, care ilustrează sarcina administrativă aferentă acţiunilor de distribuire contra cost:

- "Se constată, de asemenea, că programul SMSS al UE este ineficace. Împreună, programul şi contribuţia complementară naţională reprezintă cheltuieli anuale de aproape 7,2 milioane de lire sterline în Anglia şi au generat costuri administrative estimate la 5 milioane de lire sterline pentru şcoli, plus 831000 de lire sterline pentru autorităţile şcolare locale şi pentru RPA (agenţia de plăţi agricole). […] Se recomandă ca aceste programe să distribuie laptele în mod gratuit decât să îl vândă la preţ redus, în măsura în care ar fi, fără îndoială, mai puţin costisitor să se gestioneze programe care nu obligă cadrele didactice să controleze plăţile efectuate de către părinţi."

- "Potrivit unor opinii, obligaţiile administrative şi financiare din cadrul schemei au reprezentat o frână în calea implementării sale la nivelul şcolilor. Aceasta se datorează, în principal, investiţiilor în timp necesare pentru a implementa şi pentru a gestiona programul "Lapte în şcoli"."

[33] "Efectul de balast" se produce atunci când o măsură de ajutor este utilizată în favoarea unui beneficiar care ar fi luat aceeaşi decizie şi în lipsa ajutorului. În acest caz, rezultatul observat nu poate fi pus pe seama politicii, iar ajutorul plătit acestui beneficiar nu a produs niciun efect. Partea din cheltuieli care generează un "efect de balast" este, aşadar, prin natura ei, ineficace, întrucât nu contribuie la atingerea obiectivelor stabilite. "Efectul de balast" este, prin natura sa, foarte dificil de măsurat cu exactitate, pentru că presupune luarea în considerare a unei situaţii ipotetice în care ajutorul public examinat nu ar exista.

[34] Peste 90 % din şcoli primesc ajutorul, pentru sume reprezentând aproape 120 cl pe zi şi pe copil înscris în instituţia şcolară.

[35] Reducerea nivelurilor de subvenţie care a urmat evaluării din 1999 a agravat ineficacitatea constatată la acel moment, reducând şi mai mult capacitatea programului de a influenţa deciziile solicitanţilor şi ale potenţialilor beneficiari.

[36] "Pentru a asigura o valoare adăugată programelor […], statele membre ar trebui să explice în strategiile lor cum vor garanta valoarea adăugată a programului propriu, în special în cazul în care mesele oferite în mod regulat de şcoli sunt servite în acelaşi timp cu produsele finanţate prin programele de încurajare a consumului de fructe în şcoli." [considerentul 2 al Regulamentului (CE) nr. 288/2009].

[37] Aceeaşi este situaţia în cazul acţiunilor de distribuire gratuită din Franţa, însă, acestea fiind realizate la o scară mult mai redusă, bugetul naţional aferent este cu mult mai modest în valoare absolută.

[38] În Regatul Unit, acţiunile de distribuire gratuită (NMS) erau, până în 2008, integral finanţate de Ministerul Sănătăţii. Numai începând din 2008, ca urmare a unei decizii a autorităţilor britanice, ajutorul UE serveşte rambursării unei părţi din costurile acestei politici naţionale.

[39] Recurgerea la o societate organizatoare nu anulează costurile de gestionare, ci doar le externalizează. Astfel, într-un asemenea caz, autorităţile britanice acceptă faptul că societatea externă facturează o sumă reprezentând de două ori cuantumul ajutorului UE. Cu toate acestea, externalizarea menţionată (i) permite, foarte probabil, realizarea unor economii de scară semnificative în ceea ce priveşte costurile de gestionare, (ii) scuteşte factorii de decizie de o activitate care, în caz contrar, ar putea să îi facă să renunţe la participarea instituţiei lor.

[40] Regulamentul (CE) nr. 657/2008, considerentul 4: "acesta nu este un mod eficient de a atinge scopul educaţional al schemei. Prin urmare, prepararea meselor ar trebui restricţionată în consecinţă." Articolul 5 alineatul (4) din acelaşi regulament interzice, aşadar, transformarea termică, pentru ca produsul lactat să rămână vizibil şi să poată fi recunoscut de copil.

[41] Cu privire la acest aspect, evaluarea din 1999 arăta că "atunci când laptele este consumat ca produs complementar, eficacitatea schemei de subvenţionare este şi mai mult diminuată".

[42] Regulamentele Comisiei (lapte şi fructe) impun, în prezent, existenţa unui afiş la intrarea în fiecare instituţie participantă. Fără a pune în discuţie contribuţia pozitivă a acestei dispoziţii, impactul său rămâne limitat.

[43] "Măsura a avut, probabil, un efect neglijabil asupra ameliorării cunoştinţelor cu privire la calităţile nutritive ale produselor lactate. Acest lucru nu este totuşi surprinzător, dat fiind că măsura distribuirii de lapte în şcoli nu include nicio dispoziţie care să prevadă finanţarea de activităţi promoţionale, fiind, în principal, doar o măsură de subvenţionare a preţurilor."

[44] "Programul SMSS ar putea furniza informaţii utile părinţilor şi copiilor. Cu toate acestea, faptul de a trimite camioane de livrare la şcoli în fiecare zi şi de a solicita corpului didactic să controleze plăţile efectuate de părinţi pare să fie o metodă costisitoare de a furniza informaţii."

[45] A se vedea site-ul internet: http://ec.europa.eu/agriculture/tasty-bunch/about/index_ro.htm care furnizează un link spre site-ul dedicat programului "lapte", "Drink it up": (http://ec.europa.eu/agriculture/drinkitup/for_adults_ro.htm).

[46] Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului din 17 decembrie 2007 privind acţiunile de informare şi promovare pentru produsele agricole pe piaţa internă şi în ţările terţe (JO L 3, 5.1.2008, p. 1) (linia bugetară 05 02 10 01).

[47] Au putut fi identificate câteva exemple rare de referinţe explicite la programul "Lapte în şcoli"; aceste excepţii reprezintă, oricum, un progres, întrucât evaluarea din 1999 identifica o lipsă totală de sinergie: "Principalele rezultate ale studiului arată că aproape nicio campanie de promovare a produselor lactate în UE nu face referire la programul "Lapte în şcoli"."

[48] Considerentul 5 al Regulamentului (CE) nr. 288/2009.

[49] "În ceea ce priveşte promovarea fructelor şi a legumelor proaspete, se acordă o atenţie deosebită acţiunilor de promovare care se adresează copiilor în instituţiile şcolare." [articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 3/2008]; "Procentajul la care face referire primul paragraf este de 60 % pentru acţiunile de promovare a fructelor şi legumelor destinate copiilor în instituţiile şcolare din Comunitate." [articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 3/2008].

[50] Pentru a face posibilă această gratuitate, ar putea fi avută din nou în vedere recurgerea la o cofinanţare din partea statelor membre sau chiar a sectorului de profil.

--------------------------------------------------

ANEXA I

ANALIZĂ COMPARATIVĂ A PROGRAMELOR "LAPTE ÎN ŞCOLI" ŞI "FRUCTE ÎN ŞCOLI"

| Lapte în şcoli | Fructe în şcoli |

Produse eligibile | Lapte şi produse lactate enumerate în regulament (lapte, lapte aromatizat, iaurt, brânză etc.). | Fructe şi legume (inclusiv transformate, cu excluderea celor care conţin zahăr, materii grase, sare sau edulcoranţi adăugaţi). |

Obiective | Piaţă | Să contribuie la stabilizarea pieţei/obiective generale ale PAC. |

Nutriţie-Sănătate | Termen scurt: să introducă produse sănătoase în regimul alimentar al copiilor. Termen lung: efect educativ, să promoveze obiceiuri alimentare sănătoase pe viitor. |

Principiul programului | Subvenţie financiară destinată să permită furnizarea la preţ redus (lapte) sau distribuirea în şcoli (fructe). |

Beneficiarul vizat | Elevi care frecventează în mod regulat o instituţie şcolară. |

Ajutor plătit către | Instituţie şcolară, furnizor, autoritate şcolară sau organism intermediar creat în acest scop. Aceşti solicitanţi trebuie să fie autorizaţi, în prealabil, de către autorităţile naţionale competente. |

Afişare | Afiş la intrarea principală în instituţie. |

Cuantumul ajutorului/ Cheltuieli eligibile | Cuantum stabilit pe categorie de produs (referinţă: 18,15 euro/100 kg de lapte). | Cofinanţare (50 % - 75 %) a costului produselor distribuite (+ anumite costuri asociate). |

Contribuţie financiară a beneficiarilor? | Cuantumul ajutorului acordat de UE nu permite decât o vânzare la preţ redus. Acţiunile de distribuire gratuită observate au la bază finanţări adiţionale. | Regulamentul sugerează o distribuire gratuită, fără a o impune în mod explicit. Nu a fost observată nicio acţiune de distribuire contra cost, însă, în anumite cazuri, părinţii finanţează indirect o parte din costuri. |

Modalitatea de punere la dispoziţie a produselor | Vânzare la preţ redus în clase sau într-un magazin din instituţie. Distribuire gratuită în clase. Produse lactate incluse în mesele de la cantină. | Distribuire gratuită şi în afara momentelor de servire a mesei (distribuire în cantinele autorizate numai în cazul în care statul membru demonstrează valoarea adăugată a acestei metode. În practică, niciun caz declarat). |

Plafon bugetar | Niciun plafon bugetar. Articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 657/2008 prevede însă o cantitate maximă care poate fi subvenţionată de 0,25 litri pe zi de şcoală şi pe elev cu frecvenţă regulată, plafon care, în general, nu este atins de către solicitanţi. | 90 de milioane de euro. |

Condiţie de participare pentru instituţie | Nu | Strategie naţională prezentată de statul membru. |

Măsuri conexe | Nu | Obligatorii şi descrise drept "măsuri-cheie". Însă organizarea şi finanţarea nu sunt asigurate de program. |

--------------------------------------------------

ANEXA II

SINTEZA OBSERVAŢIILOR CU PRIVIRE LA REGULARITATEA CHELTUIELILOR COMUNICATE COMISIEI

LAPTE ÎN ŞCOLI

PROBLEME DE INTERPRETARE A REGULAMENTULUI

1. Eligibilitatea creşelor: din cauza diferenţelor de traducere şi de interpretare a regulamentului în diferitele limbi, creşele nu au devenit eligibile în Franţa decât începând din 2008 [1] şi sunt în continuare excluse din program în Italia şi în Polonia, dar sunt eligibile în Germania, în Suedia şi în Regatul Unit [2].

Deşi prevăzută în mod explicit în anumite versiuni lingvistice, eligibilitatea creşelor intră în contradicţie cu faptul că restul textului defineşte beneficiarii ca fiind "elevi" care frecventează "instituţii şcolare". În ţările vizitate, creşele nu îndeplinesc, în general, aceste criterii.

2. Autorizarea acordată autorităţilor locale în calitate de autorităţi şcolare: Regulamentul (CE) nr. 657/2008 defineşte patru categorii de solicitanţi eligibili. Printre aceştia, autorităţile locale, element indispensabil al programului în numeroase state membre, sunt autorizate în cadrul categoriei (b). În timp ce versiunea franceză şi cea italiană ale regulamentului anterior ofereau o definiţie mult mai largă ("le pouvoir organisateur effectuant la demande d'aide", "l'amministrazione responsabile"), definiţia acestei categorii a fost omogenizată de Regulamentul (CE) nr. 657/2008 ("o autoritate şcolară"). În prezent, această definiţie armonizată ridică problema dacă autorităţile locale pot fi considerate în toate statele membre, din punct de vedere juridic, drept "autorităţi şcolare".

3. Reflectarea valorii ajutorului în cantine: regulamentul impune statelor membre să asigure "reflectarea corectă a valorii ajutorului în prețul plătit de beneficiar" [3]. Această prevedere pare esenţială pentru a garanta că ajutorul ajunge în mod efectiv la beneficiarii vizaţi. Totuşi, în cazul cantinelor şi al creşelor pentru care beneficiarii plătesc un preţ forfetar global, această obligaţie nu este controlată în mod specific în practică şi, în numeroase cazuri, nu este controlabilă.

4. Organizarea controalelor la faţa locului de către statele membre: o procedură legală între Comisie şi unul dintre statele membre a fost iniţiată cu privire la interpretarea cerinţelor regulamentului în materie de controale la faţa locului (în special cu privire la noţiunea de control ex ante şi ex post). Auditul a arătat însă că acest aspect nu este interpretat în mod omogen de către statele membre. Prin urmare, o consultare a tuturor părţilor implicate pare necesară pentru a se asigura o abordare omogenă. Având în vedere similitudinile dintre cele două regulamente cu privire la acest aspect, aceeaşi problemă se pune şi în cazul fructelor.

EXEMPLE DE PROBLEME SPECIFICE IDENTIFICATE ÎN STATELE MEMBRE VIZITATE

5. Punctele următoare reprezintă exemple de probleme identificate în diferite state membre:

a) Auditul a relevat existenţa unor deficienţe în cadrul sistemului de control al unuia dintre statele membre. În ceea ce priveşte anumite controale, nu a putut fi obţinută nicio documentaţie, iar în alte cazuri, munca inspec- torilor nu permitea controlarea în detaliu a cantităţilor declarate, auditul conducând la identificarea unui caz în care cantităţile declarate nu erau justificate.

b) Într-un alt stat membru, baza legală pentru autorizaţia acordată principalului solicitant trebuia confirmată, întrucât acesta nu îndeplinea în mod direct condiţiile formale prevăzute de regulament.

c) Cererile de acordare a ajutorului formulate de anumite instituţii şi de anumite autorităţi locale dintr-un al treilea stat membru se întocmeau adesea pornindu-se de la statistici privind achiziţiile, care, în general, nu erau verificate în timpul controalelor. Pe de altă parte, deducerea cantităţilor consumate de către beneficiari neeligibili se realiza câteodată în mod subiectiv şi era dificil de controlat.

d) Într-un alt stat membru, şapte din cele nouă instituţii vizitate nu au făcut efortul de a amplasa afişul informativ impus de regulament.

VOLUMUL DE MUNCĂ IMPUS DE CONTROALELE EXISTENTE

6. În majoritatea cazurilor, sistemul existent reprezintă, atât pentru administraţie, cât şi pentru solicitanţi, un volum important de muncă în comparaţie cu sumele alocate, deseori extrem de reduse (a se vedea în special punctele 42-45 şi caseta 8).

7. Problemele evidenţiate trebuie, aşadar, soluţionate ţinându-se cont de raportul cost/eficacitate al controalelor şi al cerinţelor prevăzute de regulament.

FRUCTE ÎN ŞCOLI

8. În ceea ce priveşte fructele, întrucât primele plăţi în statele membre nu au intervenit decât la începutul anului 2010, este încă prea devreme pentru a se realiza o apreciere a eficacităţii sistemului de monitorizare şi de control. Câteva probleme specifice de interpretare a regulamentului au fost totuşi identificate. Ele sunt descrise în continuare la punctele 9-11.

9. Finanţarea măsurilor conexe atunci când acestea sunt parte integrantă din contractul de livrare a fructelor: într-unul din statele membre, programul a făcut obiectul unei licitaţii care includea măsurile conexe. Deşi, potrivit articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 288/2009, aceste măsuri nu sunt eligibile pentru cofinanţarea din partea UE, auditul a arătat că ele reprezentau o parte importantă din valoarea licitaţiei.

10. Dificultăţi la definirea caracterului suficient, atât pe plan cantitativ, cât şi calitativ, al măsurilor conexe impuse de regulament: niciunul dintre celelalte trei state membre vizitate nu soluţionase încă acest aspect şi nici nu definise cadrul unui sistem de control şi de sancţiuni care să fie introdus în acest scop.

11. Noţiunea de cofinanţare a unor "costuri": regulamentul prevede cofinanţarea costului produselor livrate instituţiilor şcolare. Această dispoziţie se aplică în mod direct atunci când ajutorul este plătit cumpărătorului (şcoală sau primărie; model aplicat în Franţa). În schimb, atunci când ajutorul este plătit furnizorului (Germania, Italia şi Polonia), noţiunea de cost care apare în Regulamentul (CE) nr. 288/2009 nu se aplică în mod direct, întrucât ajutorul nu se poate calcula decât în funcţie de preţul de vânzare, care trebuie să includă o marjă (de profit).

[1] În versiunea franceză a regulamentului, termenul "écoles maternelles" utilizat anterior [articolul 2 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 2707/2000 al Comisiei (JO L 311, 12.12.2000, p. 37)] a fost înlocuit cu termenul "crèches ou autres établissements d’éducation préscolaire" [articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 657/2008].

[2] În diferite alte versiuni lingvistice, termenul utilizat a rămas neschimbat de la un regulament la altul – "nursery" (engleză), "scuole materne" (italiană), "przedszkola" (polonă), "Kindergarten" (germană), "förskolor" (suedeză) – însă diferenţele în înţelegerea cuvântului utilizat au condus la aplicări/interpretări diferite.

[3] Articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 657/2008.

--------------------------------------------------

ANEXA III

SINTEZA EVALUĂRII EXTERNE DIN 2005 EFECTUATE ÎN REGATUL UNIT "EVALUATION OF THE NATIONAL TOP-UP TO THE EU SCHOOL MILK SUBSIDY IN ENGLAND" (EVALUAREA CONTRIBUŢIEI COMPLEMENTARE NAŢIONALE LA SUBVENŢIONAREA DE CĂTRE UE A DISTRIBUŢIEI DE LAPTE ÎN ŞCOLILE DIN ANGLIA)

1. În 2005, Regatul Unit a realizat o evaluare a contribuţiei complementare naţionale la subvenţionarea de către UE a distribuţiei de lapte în şcolile din Anglia. Sfera acestei evaluări se limita la vânzările de lapte la preţ redus şi nu includea programul naţional de distribuire gratuită pentru copiii sub 5 ani (a se vedea punctele 8 şi 61).

2. Concluziile acestui studiu erau foarte critice cu privire la măsura considerată nu numai ineficientă, ci şi ineficace. În special, evaluarea a scos în evidenţă valoarea adăugată redusă şi costurile ridicate de gestionare a programului, precum şi faptul că laptele subvenţionat este mai scump pentru elevi decât cel vândut în supermarketuri.

3. Raportul concluziona că această contribuţie complementară naţională prezenta un raport cost/beneficii scăzut şi recomanda guvernului încetarea plăţii ei:

"1) Având în vedere faptul că această contribuţie complementară naţională generează costuri administrative ridicate şi că măsura pare să aducă beneficii scăzute pentru sănătatea copiilor, guvernul Regatului Unit ar trebui să aibă în vedere eliminarea sa. […]

2) Având în vedere costurile şi avantajele programului SMSS al UE, precum şi insuficienţa principiilor care să justifice un program destinat furnizării de lapte subvenţionat în şcoli, guvernul Regatului Unit ar trebui să aibă în vedere examinarea, împreună cu Comisia Europeană, a ideii de a pune capăt programului SMSS al UE.

[…] În cazul în care contribuţia complementară naţională şi, probabil, chiar programul SMSS ar trebui să fie stopate, guvernul ar putea să se orienteze spre alte acţiuni destinate să încurajeze tinerii să consume lapte. Considerăm că programele la scară mare având ca obiect laptele nu reprezintă o bună utilizare a fondurilor publice, însă există o justificare pentru programe mai strict direcţionate. Recomandăm ca aceste programe să distribuie laptele în mod gratuit decât să îl vândă la preţ redus, în măsura în care ar fi, fără îndoială, cu mult mai puţin costisitor să se gestioneze programe care nu obligă corpul didactic să controleze plăţile efectuate de către părinţi."

4. Textul complet al raportului "Evaluation of the National Top-Up to the EU School Milk Subsidy in England, For the Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra)", întocmit de London Economics în cooperare cu Dr. Susan New este disponibil la adresa de internet:

http://archive.defra.gov.uk/evidence/economics/foodfarm/evaluation/schoolmilk/ fullreport.pdf.

--------------------------------------------------

ANEXA IV

DEMARAREA LENTĂ A PROGRAMULUI "FRUCTE"

O DEMARARE MULT MAI LENTĂ DECÂT SE SPERA …

1. În comparaţie cu cele 90 de milioane de euro prevăzute iniţial pentru primul an şcolar [1], cheltuielile efective pentru anul şcolar 2009/2010 sunt evaluate la numai 33 de milioane de euro. Dintre principalele state membre vizate, numai Italia a fost în măsură să implementeze programul anunţat în strategia sa (a se vedea graficul).

COMPARAŢIE ÎNTRE ALOCAREA BUGETARĂ ŞI CHELTUIELILE EFECTUATE PENTRU ANUL ŞCOLAR 2009/2010 (ÎN MILIOANE DE EURO)

+++++ TIFF +++++

Sursa: Comisia Europeană.

2. Acest prim bilanţ arată, aşadar, pe de o parte, că Comisia a dat dovadă de realism atunci când a recomandat limitarea bugetului propus de Parlament [2] şi, pe de altă parte, că ipotezele sale cu privire la lansarea programului se dovedeau încă mult prea optimiste.

3. În ţările vizitate:

a) În Polonia, întârzierile se datorează unor termene administrative şi faptului că modalităţile de aplicare naţionale prevăzute iniţial nu au permis găsirea unui număr suficient de furnizori dispuşi să livreze fructele.

b) În Germania, lansarea programului a fost întârziată din cauza unor discuţii pe tema cofinanţării între guvernul federal şi landuri.

c) Demararea foarte lentă a programului în Franţa se explică, la rândul ei, prin dificultăţile întâmpinate la asigurarea cofinanţării. În lipsa unei cofinanţări naţionale, participarea fiecărei instituţii este condiţionată de o finanţare locală (în general, primăria). Această contribuţie complementară locală s-a dovedit, până în prezent, dificil de obţinut.

… CARE, ÎN ACEST STADIU, NU PARE SĂ PUNĂ SUB SEMNUL ÎNTREBĂRII INTERESUL FAŢĂ DE PROGRAM

4. Regatul Unit, principalul motiv al neparticipării îl reprezintă existenţa unui program naţional de distribuire gratuită deja implementat şi cu obiective mult mai ambiţioase (44 de milioane de lire sterline pe an pentru Anglia).

5. Întârzierile importante constatate în cvasitotalitatea ţărilor par să se explice prin decalajul înregistrat între, pe de o parte, consensul şi entuziasmul politic, care au condus la demararea cât mai rapidă posibil a proiectului, şi, pe de altă parte, capacitatea reală a diferiţilor actori de a organiza această lansare respectând calendarul prevăzut. Mai exact, calendarul adoptat de Comisie nu a permis statelor membre să îşi cunoască alocarea bugetară definitivă pentru perioada 2009-2010 decât în iulie 2009, deşi, atunci când programul se desfăşoară normal, decizia Comisiei este adoptată cel târziu până la 31 martie din anul precedent.

6. Deşi decalează impactul scontat al programului, aceste întârzieri nu par să pună sub semnul întrebării interesul manifestat pentru program. Acolo unde este operaţional, programul cunoaşte deja ecouri pozitive, iar 14 dintre statele membre participante şi-au mărit bugetul previzional pentru 2010/2011 [3].

7. Este probabil că participarea va fi în mod rapid limitată numai de bugetele disponibile (fie la nivelul UE, fie la nivel naţional).

[1] Bugetul 2010 se întemeia pe ipoteza cheltuirii întregului plafon disponibil (din care două treimi în cursul exerciţiului bugetar 2010).

[2] Parlamentul European propusese iniţial un buget de 500 de milioane de euro. Plafonul de 90 de milioane de euro a fost reţinut la propunerea Comisiei, care considera, în principal, că proiectul trebuia să îşi dovedească mai întâi eficacitatea la acest nivel.

[3] Totuşi, având în vedere incapacitatea statelor membre de a-şi evalua nevoile pentru primul an, nu este încă posibil să se determine dacă aceste noi solicitări se vor dovedi ulterior mai realiste.

--------------------------------------------------