Prezentarea contextului

Prin adoptarea, în 2015, a Acordului de la Paris privind schimbările climatice și a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU, guvernele țărilor din întreaga lume au ales o cale mai durabilă pentru planeta și pentru economia noastră. Agenda 2030 a ONU are în centrul său 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD). În următorii 15 ani, aceste obiective ne vor îndruma în vederea pregătirii pentru un viitor menit să asigure stabilitatea și sănătatea planetei, societăți echitabile, favorabile incluziunii și reziliente, precum și economii prospere. Acordul de la Paris, semnat în decembrie 2015 de 195 de țări, este primul acord universal privind clima, adoptat la scară mondială, al cărui scop este adaptarea la schimbările climatice și consolidarea rezilienței față de acestea, precum și limitarea încălzirii globale la un nivel cu mult sub 2 C.

Durabilitatea și tranziția către o economie circulară cu emisii scăzute de dioxid de carbon, care să fie mai eficientă din punctul de vedere al resurselor, sunt aspecte esențiale pentru asigurarea competitivității pe termen lung a economiei UE. Durabilitatea se află de multă vreme în centrul proiectului Uniunii Europene, iar tratatele UE recunosc dimensiunea sa socială și de mediu. UE se angajează în favoarea unei dezvoltări care să răspundă nevoilor generațiilor prezente și viitoare, oferind totodată noi oportunități de locuri de muncă și de investiții și asigurând creșterea economică. Multe dintre prioritățile Comisiei pentru perioada 2014-2020 contribuie la obiectivele Uniunii în domeniul energiei și al climei și acționează în direcția punerii în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU.Comisia lucrează, de asemenea, la un document de reflecție intitulat „Către o Europă durabilă până în 2030” și a lansat o platformă multipartită destinată schimbului de cele mai bune practici privind punerea în aplicare a ODD.

Întrucât ne confruntăm din ce în ce mai frecvent cu repercusiunile catastrofale și imprevizibile ale schimbărilor climatice și cu epuizarea resurselor, sunt necesare acțiuni urgente pentru a adapta politicile publice la această nouă realitate. Sistemul financiar are un rol crucial de jucat în această privință. Acesta este în curs de a fi reformat pentru a putea valorifica învățămintele desprinse în urma crizei financiare și, în acest context, poate reprezenta o parte a soluției către o economie mai ecologică și mai durabilă. Reorientarea capitalului privat către investiții mai durabile necesită o schimbare amplă a modului de funcționare a sistemului financiar. Acest lucru este necesar dacă se dorește ca UE să dobândească o creștere economică mai durabilă, să asigure stabilitatea sistemului financiar și să promoveze o mai mare transparență și o viziune pe termen lung în economie. Acest mod de gândire este, de asemenea, în centrul proiectului UE privind uniunea piețelor de capital.

La sfârșitul anului 2016, Comisia a desemnat un Grup de experți la nivel înalt privind finanțarea durabilă. La 31 ianuarie 2018, grupul de experți și-a publicat raportul final, care oferă o viziune cuprinzătoare asupra modalității de a elabora o strategie privind finanțarea durabilă la nivelul UE. În raport se susține faptul că finanțarea durabilă vizează două aspecte imperative: (1) îmbunătățirea contribuției finanțării la creșterea durabilă și favorabilă incluziunii prin finanțarea nevoilor pe termen lung ale societății; (2) consolidarea stabilității financiare prin încorporarea factorilor de mediu, sociali și de guvernanță în procesul de luare a deciziilor de investiții. Raportul propune opt recomandări esențiale, mai multe recomandări orizontale și o serie de acțiuni destinate unor sectoare specifice ale sistemului financiar. Prezentul plan de acțiune se bazează pe recomandările grupului de experți de a stabili o strategie a UE privind finanțarea durabilă.

1Finanțare pentru o lume mai durabilă

Finanțarea sprijină economia prin furnizarea de fonduri pentru activități economice și, în definitiv, sprijină crearea de locuri de muncă și creșterea economică.Deciziile de investiții se întemeiază, de regulă, pe mai mulți factori, însă cei legați de considerente sociale și de considerente de mediu nu sunt întotdeauna suficient luați în considerare, deoarece este probabil ca riscurile de acest tip să se materializeze într-un orizont temporal mai lung. Este important să se recunoască faptul că luarea în considerare a intereselor pe termen mai lung în materie de durabilitate este un demers viabil din punct de vedere economic și nu conduce neapărat la profituri mai mici pentru investitori.

„Finanțarea durabilă” se referă, în general, la luarea în calcul în mod corespunzător a considerentelor sociale și de mediu în procesul de luare a deciziilor de investiții, ceea ce antrenează investiții sporite în activități durabile și pe termen mai lung. Mai precis, considerentele legate de mediu se referă la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea, precum și la mediul înconjurător în sens mai larg și la riscurile conexe (de exemplu, dezastrele naturale). Considerentele sociale pot să vizeze chestiuni legate de inegalitate, incluziune, relații de muncă, investiții în capitalul uman și în comunități. Considerentele sociale și de mediu sunt adesea interconectate, întrucât în special schimbările climatice pot agrava sistemele de inegalitate existente. Guvernanța instituțiilor publice și private, inclusiv structurile de gestionare, relațiile cu angajații și remunerarea directorilor executivi, joacă un rol fundamental în asigurarea faptului că aspectele sociale și de mediu sunt integrate în procesul de luare a deciziilor.

Prezentul plan de acțiune privind finanțarea durabilă face parte dintr-o gamă de eforturi mai ample al căror scop este corelarea finanțării cu nevoile specifice ale economiei europene și mondiale, în beneficiul planetei și al societății noastre. Mai precis, prezentul plan de acțiune vizează:

1.reorientarea fluxurilor de capital către investiții durabile pentru a realiza o creștere durabilă și favorabilă incluziunii;

2.gestionarea riscurilor financiare care decurg din schimbările climatice, epuizarea resurselor, degradarea mediului și aspectele sociale, precum și

3.promovarea transparenței și a unei viziuni pe termen lung a activității financiare și economice.

1.1 Reorientarea fluxurilor de capital către o economie mai durabilă

Nivelurile actuale de investiții nu sunt suficiente pentru a susține un sistem economic durabil din punct de vedere ecologic și social. Europa trebuie să elimine un deficit anual de investiții de aproape 180 de miliarde EUR pentru a putea realiza, până în 2030, obiectivele UE în materie de climă și energie. Potrivit estimărilor Băncii Europene de Investiții (BEI), deficitul global de investiții în ceea ce privește infrastructura de transport, de energie și de gestionare a resurselor a atins cifra anuală impresionantă de 270 de miliarde EUR. Faptul că pentru investitori nu este clar ce înseamnă o investiție durabilă este un factor care contribuie la acest deficit de investiții și reprezintă, de asemenea, un obstacol în calea finanțării infrastructurii sociale necesare pentru a aborda chestiunile legate de inegalitate și de incluziune.

Transformarea economiei europene într-un sistem mai ecologic, mai rezilient și circular nu numai că va reduce amprenta noastră ecologică pe planetă și va aborda inegalitățile existente, ci va stimula, totodată, competitivitatea prin sporirea eficienței proceselor de producție și prin reducerea costurilor legate de accesul la resurse și de gestionarea acestora.

UE se angajează să realizeze această tranziție și să aloce cel puțin 20 % din bugetul său unor acțiuni legate direct de climă. De exemplu, deja în 2017, aproape o treime din investițiile mobilizate de Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) au fost canalizate către proiecte în domeniul energiei, al mediului și al utilizării eficiente a resurselor, precum și către infrastructura socială. FEIS 2.0 prelungește durata fondului până în 2020 și mărește țintele în materie de investiții la 500 de miliarde EUR, cel puțin 40 % din finanțarea FEIS pentru infrastructuri și inovare urmând să sprijine proiecte referitoare la politicile climatice. Însă este de netăgăduit că sunt necesare măsuri suplimentare pentru a canaliza și mai multe investiții către sectoarele durabile.

1.2Integrarea durabilității în gestionarea riscurilor

Includerea obiectivelor sociale și de mediu în procesul de luare a deciziilor financiare este menită să limiteze impactul financiar aferent riscurilor sociale și de mediu. De exemplu, creșterea cu 2 grade Celsius a temperaturii la nivel mondial ar putea avea efecte destabilizatoare asupra economiei și a sistemului financiar al Europei.

În momentul de față, riscurile legate de mediu și de schimbările climatice nu sunt întotdeauna luate în considerare în mod adecvat de către sectorul financiar. Ca urmare a creșterii numărului de dezastre naturale cauzate de condițiile meteorologice, companiile de asigurări trebuie să se pregătească să suporte costuri mai ridicate. De asemenea, băncile vor fi expuse la pierderi mai mari din cauza scăderii rentabilității companiilor celor mai expuse la schimbările climatice sau a celor foarte dependente de resursele naturale, care se împuținează. Între 2000 și 2016, numărul anual al dezastrelor cauzate de condițiile meteorologice a crescut, la nivel mondial, cu 46 %, iar în intervalul 2007-2016, pierderile economice provocate de fenomene meteorologice extreme au crescut, la nivel mondial, cu 86 % (117 miliarde EUR în 2016). Această tendință este îngrijorătoare, întrucât aproape 50 % din expunerea la risc a băncilor din zona euro este direct sau indirect legată de riscurile care decurg din schimbările climatice. Se recunoaște din ce în ce mai des că există și alte chestiuni de mediu care pot amenința modelele actuale de afaceri.