Accesul la toate informațiile relevante reprezintă o cerință de bază pentru ca ESA să își desfășoare activitățile în mod eficace. În mod normal, informațiile sunt transmise de autoritățile naționale de supraveghere care sunt cele mai apropiate de piețele și instituțiile financiare, însă, ca o soluție de ultimă instanță, ESA pot adresa solicitări de informații direct unei instituții financiare sau unui participant la piață, de exemplu atunci când o autoritate națională competentă nu furnizează sau nu poate furniza respectivele informații în timp util. Este oportun să se asigure că ESA pot avea acces la toate informațiile de care au nevoie pentru a-și îndeplini sarcinile. Prin urmare, prezenta propunere instituie un mecanism de consolidare a aplicării efective a dreptului ESA de a colecta informații (a se vedea noile articole 35-35h din Regulamentele privind ESA). ESA vor dispune de mijloacele necesare pentru a asigura conformitatea cu o cerere sau o decizie de a prezenta informații. Modificările încredințează ESA competența de a aplica amenzi și penalități cu titlu cominatoriu de natură administrativă, sub controlul Curții de Justiție și sub rezerva dreptul entității de a fi ascultată, atunci când o instituție financiară și/sau un participant la piața financiară nu furnizează informații adecvate.

(22)În plus, în procesul decizional din cadrul consiliului supraveghetorilor ar trebui consolidată dimensiunea legată de Uniune, prin includerea în acest consiliu a unor membri independenți cu normă întreagă, care nu fac obiectul unor eventuale conflicte de interese. Competențele decizionale referitoare la aspectele cu caracter de reglementare și la supravegherea directă ar trebui să rămână în totalitate în sfera de competență a consiliului supraveghetorilor. Consiliul de administrație ar trebui să se transforme într-un comitet executiv compus din membri cu normă întreagă și ar trebui să ia decizii cu privire la anumite aspecte fără caracter normativ, inclusiv cu privire la evaluările independente ale autorităților competente, soluționarea litigiilor, încălcarea dreptului Uniunii, Planul strategic de supraveghere, monitorizarea externalizării, a delegării și a transferului riscurilor în țări terțe, simulările de criză și solicitările de informații. Comitetul executiv ar trebui, de asemenea, să analizeze și să pregătească toate deciziile care urmează să fie luate de consiliul supraveghetorilor. În plus, poziția și rolul președintelui ar trebui consolidate, acordându-i-se acestuia sarcini oficiale și un vot decisiv în cadrul comitetului executiv. În sfârșit, dimensiunea legată de Uniune a guvernanței ESA ar trebui, de asemenea, consolidată prin modificarea procedurii de selecție a președintelui și a membrilor comitetului executiv pentru a acorda un rol Consiliului și Parlamentului European. Comitetul executiv ar trebui să aibă o componență echilibrată.

(2) Drepturile la apărare ale instituției sau entității menționate la alineatul (1) sunt pe deplin garantate pe durata procedurii. Instituția sau entitatea are drept de acces la dosarul întocmit de Autoritate, sub rezerva interesului legitim al altor persoane de a-și proteja secretele de afaceri. Dreptul de acces la dosar nu se extinde la informațiile confidențiale sau la documentele pregătitoare interne ale Autorității.

(a) să pună în aplicare programul anual de lucru al Autorității sub îndrumarea consiliului supraveghetorilor și sub controlul comitetului executiv;

Criteriile menționate la primul paragraf litera (b) pot stabili fie praguri de minimis sub care nu se datorează nicio contribuție, fie limite minime sub care nu se pot situa contribuțiile.”;

(2) Drepturile la apărare ale instituției financiare menționate la alineatul (1) sunt pe deplin garantate pe durata procedurii. Instituția financiară are drept de acces la dosarul întocmit de Autoritate, sub rezerva interesului legitim al altor persoane de a-și proteja secretele de afaceri. Dreptul de acces la dosar nu se extinde la informațiile confidențiale sau la documentele pregătitoare interne ale Autorității.

(a) să pună în aplicare programul anual de lucru al Autorității sub îndrumarea consiliului supraveghetorilor și sub controlul comitetului executiv;

Criteriile menționate la primul paragraf litera (b) pot stabili fie praguri de minimis sub care nu se datorează nicio contribuție, fie contribuții minime sub care nu se pot situa contribuțiile.”;

(2) Drepturile la apărare ale participantului la piața financiară menționat la alineatul (1) sunt pe deplin garantate pe durata procedurii. Participantul la piața financiară are drept de acces la dosarul întocmit de Autoritate, sub rezerva interesului legitim al altor persoane de a-și proteja secretele de afaceri. Dreptul de acces la dosar nu se extinde la informațiile confidențiale sau la documentele pregătitoare interne ale Autorității.

(a) să pună în aplicare programul anual de lucru al Autorității sub îndrumarea consiliului supraveghetorilor și al sesiunii executive pentru CPC pentru sarcinile și competențele menționate la articolul 44b alineatul (1), și sub controlul comitetului executiv;

Criteriile menționate la primul paragraf litera (b) pot stabili fie praguri de minimis sub care nu se datorează nicio contribuție, fie limite minime sub care nu se pot situa contribuțiile.”;

„În cazul în care are obiecții cu privire la modificările menționate la primul paragraf, AEVMP informează administratorul fondului cu capital de risc eligibil, în termen de două luni de la notificarea acestor modificări, menționând motivele pentru care are obiecții. Modificările menționate la primul paragraf pot fi efectuate doar cu condiția ca AEVMP să nu formuleze obiecții la respectivele modificări în perioada în cauză.”;

Persoana menționată anterior are, de asemenea, obligația de a semnala orice fapt sau decizie de care a luat cunoștință în îndeplinirea uneia dintre sarcinile menționate la primul paragraf într-o întreprindere care are legături strânse cu furnizorul de servicii de raportare a datelor în cadrul căruia îndeplinește sarcina respectivă.

(6) Atunci când are motive întemeiate să considere că nu mai sunt îndeplinite cerințele prevăzute la alineatul (1), ESMA are competența de a impune administratorului sau altei entități supravegheate care a acordat aprobarea să își retragă aprobarea. Articolul 28 se aplică în cazul retragerii aprobării.

(c) sub responsabilitatea lor, prin delegare către astfel de autorități sau către ESMA;

2) Guvernanță: Problema principală pe care o prezintă cadrul actual de guvernanță este componența consiliului supraveghetorilor și a consiliului de administrație, care nu conduc în mod suficient la promovarea intereselor UE în procesul decizional și împiedică ESA să își îndeplinească în totalitate mandatele, prin descurajarea utilizării anumitor instrumente existente. Problema rezidă în faptul că atât consiliile de administrație, cât și consiliile supraveghetorilor din cadrul ESA sunt compuse, în principal, din reprezentanți ai autorităților naționale competente, aceștia fiind și singurii care au drept de vot (cu excepția votului exercitat de Comisie cu privire la buget în cadrul fiecăruia dintre consiliile de administrație). Se creează astfel conflicte de interese. În plus, rolul și competențele președinților sunt, de asemenea, foarte limitate, iar aceștia sunt numiți de către consiliile supraveghetorilor, ceea ce le diminuează autoritatea și le afectează independența. În plus, consiliile supraveghetorilor sunt suprasolicitate, în timp ce consiliile de administrație au sarcini mai restrânse, ceea ce nu permite luarea rapidă a deciziilor. Mai mult, cadrul de guvernanță afectează stimulentele care încurajează ESA să utilizeze anumite instrumente, cum ar fi medierea obligatorie, domeniul de aplicare al evaluărilor inter pares, lansarea procedurilor pentru încălcarea dreptului UE sau adoptarea rapoartelor privind măsurile ulterioare.

În al treilea rând, propunerea este coerentă cu obiectivul general de a ameliora eficiența și eficacitatea supravegherii la nivelul UE, atât în interiorul, cât și în afara UE. În ultimii ani, UE a pus în aplicare o serie de reforme cu scopul de a îmbunătăți transparența, cadrul de reglementare și soliditatea sectorului bancar, a sectorului asigurărilor și a sectorului piețelor de capital. Prin clarificarea anumitor competențe conferite ESA (cum ar fi soluționarea litigiilor sau evaluările independente) și prin modificarea structurii de guvernanță a agențiilor respective, propunerea va conduce la îmbunătățirea supravegherii în interiorul UE. În plus, legislația UE în domeniul financiar a încorporat din ce în ce mai mult „regimurile din țări terțe”, fapt care le permite firmelor din afara UE să aibă acces în UE, de obicei cu condiția ca acestea să fie autorizate într-un stat care are un regim de reglementare echivalent cu cel din UE și care asigură accesul firmelor din UE printr-un mecanism de reciprocitate eficace. Propunerea legislativă va clarifica posibilitatea ca ESA să sprijine Comisia în ceea ce privește monitorizarea evoluțiilor din țările terțe (de exemplu, evoluțiile în materie de reglementare, de supraveghere și evoluțiile pieței din țările terțe, precum și istoricul activității de supraveghere al autorităților din țările terțe) pentru jurisdicțiile care fac obiectul unei decizii de echivalență pozitive emise de Comisie. Scopul monitorizării este acela de a garanta îndeplinirea în permanență a condițiilor pe care se bazează decizia de echivalență, cu un accent deosebit pe evoluțiile din țările terțe care ar putea avea un impact asupra stabilității financiare a Uniunii sau a unuia ori mai multor state membre.

i. Sarcini comune care necesită aceleași resurse pentru toate cele trei ESA

Pentru a promova consecvența în cadrul rețelei supraveghetorilor financiari, evaluările inter pares efectuate de ESA vor fi înlocuite cu evaluări independente. În timp ce evaluările inter pares sunt realizate în prezent de grupuri de evaluare inter pares formate, în principal, din angajați ai autorităților naționale competente din UE-28, evaluările independente vor fi efectuate sub supravegherea noului comitet executiv. În vederea îndeplinirii acestei sarcini, propunerea legislativă prevede posibilitatea ca acesta să înființeze un comitet de evaluare. Comitetul de evaluare ar urma să fie compus exclusiv din membrii personalului ESA, pentru a se garanta independența evaluărilor. Crearea unui astfel de comitet ar necesita, prin urmare, personal suplimentar, chiar dacă unii membri ai personalului ESA participă deja la actualele evaluări inter pares. Această creștere a personalului ESA poate fi estimată la cinci membri suplimentari ai personalului pentru fiecare ESA, care să compenseze lipsa resurselor umane puse la dispoziție de autoritățile competente pentru astfel de exerciții.

ESA vor avea, în plus, o nouă misiune, având ca obiectiv coordonarea autorităților competente pentru a asigura convergența în materie de supraveghere și aplicarea uniformă a dreptului Uniunii. În acest context, ESA ar urma să stabilească scopuri și obiective comune în materie de supraveghere, sub forma unui Plan strategic multianual al UE. ESA pregătesc deja un program de lucru anual. Cu toate acestea, scopul actualului program de lucru anual al ESA este de a acoperi activitățile de reglementare și de supraveghere care urmează să fie întreprinse de ESA, în timp ce noul Plan strategic al UE ar urma să acopere activitățile de supraveghere care vor trebui să fie desfășurate de autoritățile competente. În plus, noile competențe de coordonare implică, de asemenea, că autoritățile competente (inclusiv mecanismul unic de supraveghere și mecanismul/comitetul unic de rezoluție) ar avea obligația să elaboreze programe de lucru anuale (aliniate la Planul strategic al UE) și să le prezinte ESA, care ar urma să le evalueze în conformitate cu Planul strategic al UE. ESA ar urma să emită apoi o recomandare sau o decizie de aprobare individuală adresată fiecărei autorități competente pentru programul anual respectiv și să examineze punerea în aplicare pe parcurs. Interacțiunile cu autoritățile competente și coordonarea cu echipele relevante din cadrul fiecărei ESA va necesita alocarea de resurse umane suplimentare. Fiecare ESA va avea nevoie de trei membri suplimentari ai personalului.

ESA ar urma să fie îndeplinească, de asemenea, noi misiuni legate de tehnologiile financiare (FinTech). În conformitate cu propunerea legislativă, ESA ar trebui: (i) să urmărească convergența cerințelor de acordare a licențelor pentru societățile din domeniul tehnologiei financiare, (ii) să clarifice și să actualizeze cadrele de supraveghere privind externalizarea, în special în ceea ce privește externalizarea către servicii de cloud, (iii) să coordoneze centrele de inovare tehnologică naționale și, eventual, să emită ghiduri cu privire la centrele de inovare tehnologică/spațiile de testare în materie de reglementare instituite de statele membre și (iv) cu privire la securitatea cibernetică, să urmărească convergența în materie de gestionare a riscurilor informatice și să contribuie la dezvoltarea, împreună cu Comisia și Banca Centrală Europeană, a unor modalități de simulare a crizelor cibernetice. Pentru îndeplinirea acestor sarcini suplimentare vor fi necesare resurse specifice pentru domeniul tehnologiei financiare, estimate la 3 membri suplimentari ai personalului.

ii. Sarcini care necesită resurse diferite pentru fiecare ESA

ESA ar trebui să aibă responsabilități definite mai clar în ceea ce privește monitorizarea deciziilor de echivalență ale Comisiei aplicabile cadrelor de reglementare și de supraveghere ale țărilor terțe. În trecut, în absența unui temei juridic clar pe baza căruia ESA să acorde asistență Comisiei în ceea ce privește monitorizarea post-echivalență, unele ESA nu au fost în măsură să acorde asistență din cauza constrângerilor în materie de resurse. În prezent, ESA oferă o analiză inițială care este luată în considerare la evaluarea echivalenței de către Comisie într-unul din următoarele două scenarii: Comisia a solicitat în mod expres ABE să acorde consultanță tehnică sau ABE are sarcina specifică de a face acest lucru în temeiul legislației primare. Propunerea legislativă privind ESA va preciza în mod mai clar că ESA pot acorda asistență Comisiei în ceea ce privește monitorizarea evoluțiilor din țări terțe (de exemplu, evoluțiile în materie de reglementare, de supraveghere și evoluțiile pieței din țările terțe, precum și istoricul activității de supraveghere al autorităților din țările terțe) în jurisdicțiile care fac obiectul unei decizii de echivalență pozitive emise de Comisie. Scopul monitorizării este acela de a garanta îndeplinirea în permanență a condițiilor pe care se bazează decizia de echivalență, cu un accent deosebit pe evoluțiile din țările terțe care ar putea avea un impact asupra stabilității financiare a Uniunii sau a unuia ori mai multor state membre. ESA ar urma, în special, să prezinte Comisiei un raport anual care să conțină constatările sale. Acest rol mai clar ar presupune analiza continuă a evoluțiilor din țările terțe și coordonarea activităților desfășurate împreună cu interlocutori din cadrul organizației sau din afara acesteia.

Cu toate acestea, cele trei ESA nu au același volum de muncă în ceea ce privește deciziile de echivalență. ESMA este responsabilă pentru 11 din cele 13 regulamente ale celor trei ESA care permit adoptarea de decizii de echivalență pentru țările terțe. EIOPA și ABE sunt responsabile fiecare pentru un text legislativ care permite adoptarea de decizii de echivalență pentru țările terțe (și anume, Solvabilitate II și, respectiv, CRD IV/CRR). În consecință, ar trebui ca ESMA să aibă nevoie de mai multe resurse suplimentare decât EIOPA și ABE.

Resursele suplimentare pentru ESMA pot fi estimate la 9 ENI, iar costurile de tranzacție aferente pot fi estimate la 1 milion EUR pe an. Resursele umane suplimentare pentru EIOPA și ABE pot fi estimate la 2 ENI, iar costurile de tranzacție aferente pot fi estimate la 200 000 EUR pe an.

iii. Sarcină specifică pentru ESMA

Propunerea ar urma să confere un mandat mai cuprinzător ESMA în vederea promovării cooperării între autoritățile naționale competente cu privire la eventualele cazuri transfrontaliere de abuz de piață, în timp ce competențele de investigare, de asigurare a respectării legislației și de urmărire penală ar rămâne la nivel național. În temeiul prezentei propuneri legislative, ESMA ar urma să joace un rol de „centru de informații”, care să colecteze și să difuzeze, la cererea autorităților de reglementare, date de tranzacționare care implică mai multe jurisdicții din UE. În plus, în cazul în care și atunci când o autoritate competentă identifică o tranzacție transfrontalieră suspectă în cursul procesului de control, aceasta ar urma să fie obligată să o raporteze ESMA, care, la rândul său, ar fi însărcinată cu coordonarea activă a demersurilor de investigare la nivelul UE. O astfel de structură ar depăși mandatele actualelor Regulamente privind abuzul de piață și, respectiv, privind piața instrumentelor financiare, deoarece ar conferi ESMA competențe de coordonare consolidate și ar facilita activitatea autorităților de reglementare implicate în investigații transfrontaliere. Aceste noi sarcini ar necesita 2 ENI suplimentare (una pentru coordonare, una pentru servicii IT), pe lângă costurile IT necesare pentru instituirea unui „drop box” cu ajutorul căruia autoritățile competente să poată descărca și încărca documente furnizate de omologii lor, legate de supravegherea abuzurilor de piață și de investigații. Aceste costuri IT recurente sunt estimate la 100 000 EUR pe an, iar costurile IT punctuale sunt estimate la 500 000 EUR.

Printre cerințele de raportare prevăzute în MiFID II/MiFIR, există și obligația ca autoritățile naționale competente să colecteze date de la locurile de tranzacționare cu privire la un număr mare de instrumente financiare și de rapoarte de tranzacție (aproximativ 15 milioane la nivelul UE) prezentate de către firmele de investiții. Conform propunerii, ESMA ar urma să aibă sarcina de a centraliza colectarea datelor de referință în conformitate cu MiFID II/MiFIR și de a le colecta direct de la locurile de tranzacționare. Existența unor infrastructuri IT comune în cadrul ESMA este o modalitate de a spori convergența practicilor de supraveghere în ceea ce privește punerea în aplicare a MiFID II/MiFIR. Având în vedere creșterea volumului de date care trebuie raportate, ESMA va avea nevoie de resurse suplimentare, inclusiv de resurse IT. Centralizarea raportării tranzacțiilor ar necesita 8 ENI și ar antrena costuri IT (3 milioane EUR în primul an și costuri de întreținere în valoare de 2 milioane EUR pentru anii următori).

iv. Sarcină specifică pentru EIOPA

În conformitate cu prezenta propunere legislativă, ar urma să îi fie conferite EIOPA noi competențe în ceea ce privește modelele interne ale întreprinderilor de asigurare. EIOPA ar avea, în special, competența de a efectua o evaluare independentă a cererilor de utilizare sau de modificare a unui model intern și de a emite un aviz adresat autorităților competente în cauză. În cazul unui litigiu între autoritățile competente cu privire la un model intern, va fi consolidată posibilitatea ca EIOPA să acorde asistență la soluționarea acestuia, prin realizarea unei medieri cu efecte obligatorii. EIOPA are în prezent o „echipă pentru modele interne” care cuprinde 4 angajați cu normă întreagă (și în viitorul apropiat, 5 angajați). Această nouă sarcină conferită EIOPA ar spori în mod considerabil volumul de muncă al unei astfel de echipe și ar necesita personal suplimentar specializat în modele interne. Aceste nevoi în materie de resurse umane pot fi estimate la 5 ENI suplimentare, având în vedere natura tehnică a activității.

Pe scurt, prezenta fișă financiară legislativă pleacă de la ipoteza că asumarea de către ESA a unor competențe de supraveghere indirectă noi și mai cuprinzătoare poate implica: ·în cazul EIOPA: ar fi necesare 18 ENI (15 AT și 3 END); 200 000 EUR pe an reprezentând costuri de traducere; ·în cazul ESMA: ar fi necesare 30 de ENI (24 de AT și 6 END); 3,5 milioane EUR reprezentând costuri IT punctuale; 2,1 milioane EUR pe an reprezentând costuri de întreținere a sistemelor IT; 1 milion EUR pe an reprezentând costuri de traducere; ·în cazul ABE: ar fi necesare 13 ENI (11 AT și 2 END); 200 000 EUR pe an reprezentând costuri de traducere.

III. Finanțare

i. Resurse pentru calcularea contribuțiilor anuale

Prezenta propunere legislativă vizează modificarea modului de finanțare a ESA. Acesta se va baza în principal pe o subvenție de la bugetul general al UE, precum și pe contribuții anuale din partea entităților care intră în domeniul de competență al autorității. Conform propunerii legislative, contribuțiile anuale din partea sectorului privat ar trebui să fie colectate în mod indirect de către ESA, prin autoritățile desemnate de fiecare stat membru. Inclusiv în acest scenariu, ESA ar trebui: (i) să solicite informații din partea autorităților naționale competente, (ii) să calculeze contribuțiile anuale și (iii) să trimită aceste informații statelor membre/autorităților naționale competente. Apoi, autoritățile naționale competente sau statele membre ar urma: (i) să pregătească facturile și (ii) să colecteze contribuțiile anuale din partea sectorului privat. În sfârșit, ESA ar urma să verifice cuantumurile contribuțiilor anuale primite de la statele membre/autoritățile naționale competente. Statele membre/autoritățile naționale competente ar urma să fie responsabile pentru luarea măsurilor de executare în caz de neplată. Numărul de entități care intră în domeniul de competență al ESA este foarte important. Există peste 11 600 de instituții de credit și firme de investiții care intră în domeniul de competență al ABE, 20 000 de entități care intră în domeniul de competență al ESMA și 20 000 de întreprinderi de asigurare și de pensii care intră în domeniul de competență al EIOPA. În consecință, personalul suplimentar necesar pentru această nouă sarcină poate fi estimat la 4 ENI suplimentare (dintre care 3 pentru colectarea datelor și calcularea taxelor și 1 pentru întreținerea sistemului IT).

În plus, acest nou sistem de finanțare va necesita dezvoltarea unui nou sistem informatic. Cele trei ESA ar putea ca, în loc să își dezvolte fiecare propriul sistem IT, să dezvolte o infrastructură IT comună, ceea ce ar permite crearea de sinergii. O interfață IT comună ar fi, în același timp, mai practică pentru participanții la piața financiară care pot datora taxe către mai multe ESA (de exemplu, firmele de investiții).