RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 34/110

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Raport privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2015

[COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final]

(2017/C 034/17)

Raportor: Juan MENDOZA CASTRO

Sesizare Comisia Europeană, 17.8.2016 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene [COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final] Secțiunea competentă Secțiunea pentru piața unică, producție și consum Data adoptării în secțiune 4.10.2016 Data adoptării în sesiunea plenară 19.10.2016 Sesiunea plenară nr. 520 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 211/1/4

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE salută Raportul pentru anul 2015, considerând că politica în domeniul concurenței în condiții de egalitate în toate sectoarele este fundamentală pentru economia socială și de piață a UE.

1.2. Importurile bazate pe o concurență neloială implică un pericol pentru întreprinderile europene. Măsurile antidumping sunt indispensabile pentru a salva locurile de muncă și pentru a proteja sectoarele economice afectate.

1.3. CESE împărtășește preocuparea IMM-urilor, a sindicatelor și a asociațiilor patronale din UE în privința posibilității recunoașterii statutului de economie de piață al Chinei.

1.4. IMM-urile, esențiale pentru redresarea economică, sunt cele mai vulnerabile în fața abuzurilor de poziție dominantă.

1.5. Controlul ajutoarelor de stat permite o utilizare mai eficientă a resurselor și consolidează finanțele publice. Totuși, astfel de ajutoare pot fi esențiale pentru a garanta prestarea de servicii economice de interes general.

1.6. CESE recomandă îmbunătățirea informațiilor privind ajutoarele de stat acordate, pentru a obține un nivel mai ridicat de publicitate și de transparență.

1.7. Inovarea digitală este controlată de un număr restrâns de actori globali din țări terțe și este esențial ca Europa să-și asigure o poziție de frunte grație pieței sale unice digitale.

1.8. Marea provocare pentru politica europeană în domeniul concurenței într-un sector dominat de giganți din domeniul tehnologiei o reprezintă asigurarea pentru consumatori a accesului la cele mai bune produse și la cele mai bune prețuri și a faptului că toate întreprinderile, de mari sau mici dimensiuni, concurează pe o piață deschisă și în funcție de calitatea produselor lor. CESE consideră că acțiunile UE sunt, în general, echilibrate și în conformitate cu legislația, în pofida câtorva critici primite.

1.9. Uniunea energetică europeană înregistrează realizări importante în ceea ce privește siguranța aprovizionării (care presupune un succes strategic), reducerea nivelului de gaze cu efect de seră, promovarea energiei din surse regenerabile și creșterea posibilității de alegere pentru consumatori. Totuși, ea se confruntă cu mari provocări legate de costul energiei, de o mai mare interconectare a rețelelor și de poziția de lider în punerea în aplicare a Acordului de la Paris.

1.10. În sectorul energetic, controlul concentrărilor trebuie conciliat cu previziunile în materie de fuziuni și achiziții menite să diminueze costurile de producție, ceea ce va reduce numărul întreprinderilor.

1.11. Regulamentul (CE) nr. 1/2003 a consolidat autoritățile naționale din domeniul concurenței (ANC) și a contribuit la sporirea prestigiului internațional al politicii UE în domeniul concurenței. Coordonarea dintre ANC, precum și cea dintre ANC și Comisie determină creșterea eficienței acțiunilor întreprinse în cazul operațiunilor transfrontaliere.

1.12. Ca urmare a crizei financiare, CESE reafirmă că trebuie redusă expunerea contribuabililor la costurile de salvare a băncilor.

1.13. CESE recomandă ca normele UE care plafonează comisioanele interbancare ale cărților de credit și de debit să se aplice indiferent de țara în care își are sediul emitentul și ca băncile să nu fie împiedicate să ofere comisioane interbancare mai scăzute comercianților cu amănuntul stabiliți într-o altă țară din Spațiul Economic European (SEE).

1.14. CESE dorește să sublinieze necesitatea ca Comisia să-și continue activitatea în ce privește promovarea concurenței, reducând denaturarea concurenței determinată de taxe, care rezultă din necorelarea celor 28 de sisteme fiscale.

1.15. Generalizarea sistemelor de concurență ca urmare a globalizării obligă la cooperare pe plan internațional. Având în vedere exigențele sporite și participarea în diferite foruri (OCDE, UNCTAD, Rețeaua Internațională a Concurenței), CESE atrage atenția asupra necesității ca UE să dispună de resurse adecvate pentru a se asigura că poziția UE, în prezent ascultată și respectată, continuă să fie luată în considerare.

2. Raportul privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2015

2.1. Comisia afirmă că „o politică a UE în domeniul concurenței puternică și eficace a fost dintotdeauna un element fundamental al proiectului european”.

2.2. Aspectele esențiale ale raportului sunt grupate în trei capitole: — politica în domeniul concurenței stimulează inovarea și investițiile în întreaga UE, — valorificarea oportunităților oferite de piața unică digitală; și — construirea unei uniuni energetice europene integrate și favorabile protecției mediului.

2.3. Comisia informează cu privire la acțiunile sale specifice în aceste domenii, subliniind faptul că, în aplicarea legislației, a avut drept principii directoare garantarea imparțialității, respectarea statului de drept și servirea interesului comun european.

2.4. În ultimii 25 de ani, numărul regimurilor de concurență din întreaga lume a crescut în mod semnificativ, trecând de la aproximativ 20 la începutul anilor 1990, la aproximativ 130 în 2015, acoperind 85 % din populația mondială.

3. Considerații generale

3.1. Politica UE în domeniul concurenței

3.1.1. CESE salută Raportul privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2015, care se referă la domenii fundamentale pentru dezvoltarea economiei și a bunăstării cetățenilor UE.

3.1.2. O politică în domeniul concurenței bazată pe condiții de concurență echitabile în toate sectoarele este un element fundamental al economiei sociale de piață în Europa. De asemenea, ea este un instrument esențial pentru garantarea bunei funcționări a unei piețe interne dinamice, eficiente, durabile și inovatoare și pentru stimularea creșterii economice, a creării de locuri de muncă și a competitivității la nivel mondial.

3.1.3. Politica în domeniul concurenței nu trebuie să împiedice apariția unor lideri industriali în economia europeană. Pentru a fi eficace și credibilă, această politică nu trebuie să se orienteze exclusiv spre reducerea prețurilor de consum, ci trebuie, de asemenea, să favorizeze dezvoltarea și competitivitatea întreprinderilor europene pe piețele mondiale.

3.1.4. O bază industrială puternică este de o importanță vitală pentru prosperitate și dezvoltare. Având în vedere amenințările pe care le implică concurența neloială pentru întreprinderile europene, CESE reamintește că măsurile antidumping sprijină zeci de mii de locuri de muncă directe și indirecte și protejează sectoarele economice de politicile neloiale de import.

3.1.5. Constituie concurență neloială importurile în condiții de dumping, care pun în pericol mii de locuri de muncă în UE. În opinia CESE, este greu de acceptat ideea că China funcționează în condițiile economiei de piață, dat fiind că această țară nu satisface patru dintre cele cinci criterii stabilite prin practica Comisiei și prin Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (1).

3.1.6. Fondurile structurale ale UE nu trebuie să fie utilizate pentru a sprijini în mod direct sau indirect delocalizarea serviciilor sau a producției în alte state membre.

3.1.7. IMM-urile reprezintă pilonul redresării economice în Europa. Din cauza dimensiunii lor, însă, tot ele sunt și cele mai vulnerabile în fața practicilor de abuz de poziție dominantă care, în multe cazuri, le condamnă la dispariție. Acestui aspect trebuie să i se acorde o atenție deosebită în politica în domeniul concurenței, mai ales în cazul practicilor marilor grupuri de întreprinderi.

3.1.8. CESE subliniază din nou lipsa unui veritabil mecanism juridic pentru acțiuni colective, menit să asigure aplicarea efectivă a dreptului la despăgubiri pentru victimele practicilor antitrust, și continuă să susțină faptul că Directiva 2014/104/UE din 26 noiembrie 2014 și Recomandarea privind principiile comune pentru mecanismele de soluționare colectivă a litigiilor privind încălcări ale legislației în materie de concurență nu permit succesul acțiunilor colective pentru apărarea drepturilor victimelor unor astfel de încălcări.

3.2. Ajutoarele de stat

3.2.1. Modernizarea ajutoarelor de stat permite UE să utilizeze mai eficient resursele și să consolideze calitatea finanțelor publice. În plus, ea contribuie la atingerea de către statele membre a obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru creștere, precum și la consolidarea fiscală.

3.2.2. Totuși, ajutoarele de stat pot fi esențiale pentru garantarea prestării de servicii de interes economic general, printre altele în domeniul energiei, al transportului și al telecomunicațiilor. Adesea, ele reprezintă, totodată, instrumentul politic cel mai eficient pentru garantarea prestării de servicii vitale pentru a menține condițiile economice și sociale în regiuni izolate, îndepărtate sau periferice și în regiunile insulare ale Uniunii.

3.2.3. CESE consideră că este necesară păstrarea coerenței între politica în domeniul concurenței și celelalte politici ale Uniunii, în special în cazurile investițiilor menite să stimuleze inovarea și cercetarea, precum cele destinate cercetării, dezvoltării și inovării, finanțării de risc și generalizării conexiunilor în bandă largă.

3.2.4. Cetățenii UE nu se consideră suficient de informați în privința sistemului complex de ajutoare de stat și subliniază dificultatea accesului la informații despre companiile care primesc astfel de ajutoare (2). Pentru a obține un nivel mai ridicat de publicitate și transparență, CESE recomandă ca în statele membre să se publice în fiecare caz lista destinatarilor, a sumelor și a obiectivelor urmărite de ajutoare.

3.3. Concurența pe piața unică digitală

3.3.1. Piața unică digitală este o strategie fundamentală a UE pentru a elimina fragmentarea multiplelor piețe naționale și pentru a le uni într-o abordare europeană (3). Inovarea digitală este controlată de un număr restrâns de actori globali din țări terțe și este esențial ca Europa să-și asigure o poziție de frunte grație pieței sale unice digitale.

3.3.2. Marea provocare pentru politica europeană în domeniul concurenței într-un sector dominat de giganți din domeniul tehnologiei o reprezintă asigurarea pentru consumatori a accesului la cele mai bune produse la cele mai bune prețuri și a faptului că toate întreprinderile, de mari sau mici dimensiuni, concurează pe o piață deschisă și în funcție de calitatea produselor lor.

3.3.3. Cazuri investigate de Comisie: — Servicii de căutare pe internet. Comunicarea Comisiei privind obiecțiunile se referă la faptul că Google își favorizează în mod sistematic propriul serviciu de comparare a prețurilor. În plus, se investighează alte trei subiecte care ridică preocupări. — Cărțile electronice. Amazon impune clauze care pot împiedica concurența, de exemplu, dreptul de a fi informat cu privire la condiții mai avantajoase sau alternative oferite de concurenții săi. — Furnizarea transfrontalieră de servicii de televiziune cu plată în Regatul Unit și Irlanda. Acordurile de licență între Sky UK și șase studiouri importante de film din Statele Unite solicită Sky UK să blocheze accesul în afara teritoriului pentru care se aplică licența. — Dispozitivele mobile, cum ar fi telefoanele inteligente și tabletele electronice. Printre alte practici, Android impune fabricanților să instaleze în prealabil Google Search și browserul Chrome de la Google și îi obligă pe aceștia să selecteze la dispozitivele lor Google Search ca serviciu de căutare implicit, drept condiție pentru a le acorda licențele pentru anumite aplicații exclusive ale Google. — Chipseturi de bandă de bază, care sunt utilizate în echipamente electronice. Se investighează dacă întreprinderea Qualcomm, cel mai mare furnizor de la nivel mondial, a oferit stimulente financiare unui important producător de telefoane inteligente și tablete electronice, cu condiția ca acestea să utilizeze exclusiv produsele Qualcomm.

3.3.4. În general, sunt vizate eventuale practici monopoliste și abuzul de poziție dominantă. Complexitatea tehnică și consecințele majore ale cazurilor investigate atrag critici, printre care cea conform căreia UE „a declarat război zonei Silicon Valley”. CESE nu este de acord cu aceste critici și sprijină acțiunile Comisiei, pe care le consideră echilibrate și în conformitate cu legislația.

3.3.5. Google – care a obținut în 2015 venituri de 74,5 miliarde USD – deține în SEE o poziție dominantă, de peste 90 %, pe piețele de servicii de căutare generală pe internet, sisteme de operare cu licență pentru telefoane mobile inteligente și magazine de aplicații pentru sistemul de operare mobil Android. Se afirmă că investigația Comisiei subminează posibilitatea ca UE să devină un centru de idei inovatoare, invocându-se și utilizarea unor date tehnice incorecte. Totuși, serviciile tehnice ale Comisiei Federale pentru Comerț a SUA au concluzionat, în 2012, că Google, care controlează două treimi din piața nord-americană, utiliza tactici anticoncurențiale și exercita un abuz de poziție dominantă, aducând prejudicii utilizatorilor și concurenților (4). La aceeași concluzie a ajuns și o investigație realizată în țara respectivă (5).

3.4. O uniune energetică europeană integrată și favorabilă protecției mediului

3.4.1. Uniunea energetică europeană înregistrează succese importante: — Siguranța aprovizionării: UE a obținut un succes strategic, iar în prezent este mult mai bine pregătită pentru a face față unei crize precum cea din anul 2009. Dependența europeană față de gazul provenit din Rusia s-a redus la o treime și au fost consolidate substanțial infrastructurile pentru circulația internă a gazelor, posibilitățile de aprovizionare externă și capacitatea de depozitare. — Obiectivele stabilite pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru creșterea nivelului de utilizare a surselor regenerabile de energie (20-20-20 până în 2020) ar putea fi realizate înainte de expirarea termenului stabilit, iar eficiența energetică pare să evolueze aproape în conformitate cu obiectivul stabilit, deși acest fapt este, parțial, urmarea recesiunii economice. — Au fost deschise piețele și s-au înmulțit posibilitățile de alegere pentru consumatori.

3.4.2. Totuși, CESE – care și-a exprimat deja sprijinul pentru strategia-cadru din 2015 (6) – consideră că trebuie să evidențieze în mod special marile provocări cu care se confruntă UE pentru următorii ani: — reducerea costului energiei, care este încă foarte ridicat pentru consumatorii europeni, din cauza consecințelor sociale (riscul de sărăcie energetică), economice (afectează grav IMM – urile) și a consecințelor privind competitivitatea externă a întreprinderilor (energia este considerabil mai ieftină pe alte piețe, precum cea din SUA); — consolidarea integrării piețelor, prin creșterea nivelului de interconexiune a rețelelor; și — asumarea rolului de lider în punerea în aplicare a obiectivelor COP 21 de la Paris, pentru a realiza cu succes schimbarea radicală pe care o presupune trecerea treptată rentabilă către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

3.4.3. CESE susține Comisia în aplicarea fermă a normelor antitrust, care sunt esențiale pentru abordarea comportamentelor abuzive ale operatorilor dominanți pe piață. Trebuie menționat acordul cu forță juridică obligatorie încheiat între Comisie și Bulgarian Energy Holding.

3.4.4. În 2012, sectorul energetic a primit ajutoare publice de 122 000 de milioane EUR (UE-28) (7). Fără astfel de ajutoare, prețul deja ridicat al energiei pentru consumatori ar deveni imposibil de suportat. Atunci când aplică politicile privind ajutoarele publice (8), Comisia trebuie să aibă în vedere faptul că producția anumitor tipuri de energie din surse regenerabile – cele mai mari beneficiare ale ajutoarelor (44 000 de milioane EUR) – au costuri de producție ridicate, fapt care împiedică întreprinderile furnizoare să fie competitive pe piață.

3.4.5. CESE remarcă faptul că achiziționarea activităților din domeniul energiei ale Alstom de către întreprinderea General Electric (GE), cu sediul în SUA, a fost aprobată de Comisie (9).

3.4.6. Comisia afirmă că „controlul concentrărilor economice în UE a continuat să fie un instrument eficace pentru menținerea deschiderii pieței energetice a UE”. Acest lucru trebuie conciliat cu faptul că prețurile reduse ale petrolului pot face ca fuziunile de întreprinderi, pentru reducerea costurilor de producție, să devină inevitabile. Conform unor previziuni, numărul întreprinderilor producătoare de gaze și de petrol se va reduce cu o treime.

4. Consolidarea pieței unice a UE

4.1. Impozitarea

4.1.1. CESE este de acord cu faptul că transparența și distribuirea echitabilă a sarcinii fiscale sunt indispensabile pentru existența pieței unice. Evaziunea, frauda și paradisurile fiscale implică un cost ridicat pentru contribuabilii europeni și, în același timp, denaturează concurența. Se estimează că UE pierde anual între 50 și 70 de mii de milioane EUR din veniturile publice, din cauza evaziunii fiscale, sumă care reprezintă puțin peste 16 % din totalul investițiilor publice în UE. Dacă se adaugă pierderile de venituri derivate din practicile de inginerie fiscală legale – sau așa-zis legale – prejudiciile cresc semnificativ (10).

4.1.2. Planul de acțiune pentru aplicarea unei impozitări corecte și eficiente societăților comerciale este un pas important pentru reducerea planificării fiscale agresive, un fenomen care erodează bazele de impozitare ale statelor membre și încurajează concurența neloială (11).

4.1.3. CESE dorește să sublinieze necesitatea ca Comisia să-și continue activitatea în ce privește promovarea concurenței, reducând denaturarea concurenței determinată de taxe, care rezultă din necorelarea celor 28 de sisteme fiscale. Sistemul complex de prețuri de transfer aflat în prezent în vigoare pentru tranzacțiile din interiorul grupurilor este deosebit de costisitor și împovărător pentru întreprinderile care operează în interiorul UE, duce la controverse între administrațiile statelor membre și are drept consecință dubla impunere a întreprinderilor. Este oportun să se introducă o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) pentru întreprinderile care desfășoară activități transfrontaliere.

4.1.4. Comisia investighează acordurile fiscale dintre anumite state membre și o serie de mari întreprinderi multinaționale: Luxemburg (Fiat, Starbucks, McDonald’s, Amazon); Țările de Jos (Starbucks). În cazul Apple, Comisia consideră că, grație tratamentului fiscal de care a beneficiat, această societate a putut evita impozitarea pentru practic toate vânzările efectuate în SEE și că, în consecință, ar trebui să restituie Irlandei o sumă estimată la 13 miliarde EUR. Indiferent de decizia care va fi adoptată în final, Comitetul sprijină Comisia în ce privește investigarea acordurilor fiscale care pot aduce prejudicii concurenței.

4.2. Autoritățile naționale din domeniul concurenței

4.2.1. Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (12) a consolidat autoritățile naționale din domeniul concurenței (ANC) și a contribuit la prestigiul internațional al politicii UE în domeniul concurenței. Comisia a supus consultării publice consolidarea autorităților naționale din domeniul concurenței, în competența cărora intră în prezent majoritatea cazurilor. Coordonarea dintre ANC, precum și cea dintre ANC și Comisie determină creșterea eficienței acțiunilor întreprinse în cazul operațiunilor transfrontaliere.

4.3. Plățile cu cardul

4.3.1. Deși diversele sisteme electronice de plată s-au generalizat, la nivel global, consumatorii plătesc 85 % din cumpărături în numerar. În UE, situația este similară în mai multe state membre, deși în țările scandinave, plățile în numerar reprezintă numai 10 %. În orice caz, plățile cu cardul sunt esențiale pentru funcționarea comerțului și au o importanță semnificativă pentru consumatori. Regulamentul (UE) 2015/751 impune plafoane pentru cuantumul comisioanelor interbancare (13).

4.3.2. Comunicarea obiecțiunilor împotriva MasterCard se bazează pe faptul că băncile sunt împiedicate să ofere comisioane interbancare mai scăzute comercianților cu amănuntul stabiliți într-o altă țară din Spațiul Economic European (SEE) și că, pentru cardurile emise în alte părți ale lumii, se aplică comisioane interbancare mai ridicate. Asociațiile europene ale consumatorilor au denunțat în repetate rânduri practici abuzive ale întreprinderilor emitente, precum Visa și MasterCard, favorizate de poziția lor dominantă pe piață. CESE își exprimă dorința ca rezultatul investigațiilor să ducă la eliminarea acestui obstacol și ca plafoanele comisioanelor interbancare stabilite în UE să se aplice indiferent de țara în care se emite cardul.

4.4. Ajutoarele de stat pentru bănci

4.4.1. Comisia prezintă cazuri de ajutoare de stat aprobate pentru o serie de bănci din mai multe țări. Până în prezent, criza are un cost ridicat pentru contribuabilii europeni. Pentru a evita colapsul total al sistemului bancar, guvernele au întreprins acțiuni pentru salvarea băncilor lor prin acordarea unui ajutor de urgență, la un nivel fără precedent. În zona euro, în perioada 2008-2014, asistența publică pentru instituțiile financiare a ajuns la 8 % din PIB, sumă din care s-a recuperat 3,3 % (14).

4.4.2. Pe lângă costurile ridicate pentru bugetul public, salvarea băncilor, care ar trebui realizată în conformitate cu legislația în vigoare începând cu 1 ianuarie 2015 (15), poate implica denaturarea concurenței. CESE susține că este necesar: — să se reducă expunerea contribuabililor la costurile salvării băncilor; — să se acorde autorităților publice competențele necesare pentru luarea unor măsuri prevenire; și — să se confere autorităților de rezoluție competența de a lichida creanțele creditorilor chirografari ai unei instituții aflate în criză și de a converti titlurile de creanță în capitaluri proprii (16).

5. Concurența în era globalizării

5.1. Generalizarea sistemelor de concurență ca urmare a globalizării obligă la cooperare pe plan internațional. CESE susține cu căldură participarea activă a Comisiei în cadrul unor foruri cum ar fi Comisia pentru concurență a OCDE, Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) și Rețeaua Internațională a Concurenței (RIC).

5.2. În prezent, poziția Uniunii Europene este ascultată și respectată în aceste foruri. Comitetul subliniază necesitatea de a se menține resurse umane și materiale proporționale cu această responsabilitate.

Bruxelles, 19 octombrie 2016. Președintele Comitetului Economic și Social European Georges DASSIS

(1) JO C 389, 21.10.2016, p. 13. A se vedea, de asemenea, „CES – Declarația comună a BusinessEurope cu privire la statutul de economie de piață al Chinei” („ETUC – BusinessEurope joint declaration on China’s Market Economy Status”) (19.7.2016) și „Acordarea statutului de economie de piață Chinei” („Granting of Market Economy Status to China”), Parlamentul European, decembrie 2015.

(2) Percepția și conștientizarea privind transparența ajutoarelor de stat, Eurobarometru, iulie 2016.

(3) JO C 71, 24.2.2016, p. 65.

(4) http://www.wsj.com/articles/inside-the-u-s-antitrust-probe-of-google-1426793274.

(5) „Does Google content degrade Google search? Experimental evidence”, Harvard Business School 2015.

(6) JO C 383, 17.11.2015, p. 84.

(7) Subvențiile și costurile energiei UE, 11 noiembrie 2014. http://ec.europa.eu/energy/en/content/final-report-ecofys.

(8) JO C 200, 28.6.2014, p. 1.

(9) GE a anunțat că, în perioada 2016-2017, va elimina 6 500 de locuri de muncă în Europa, dintre care 765 în Franța. Le Monde14.1.2016.

(10) A se vedea: Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union, septembrie 2015.

(11) JO C 71, 24.2.2016, p. 42.

(12) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Zece ani de asigurare a respectării normelor antitrust în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1/2003: realizări și perspective. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3A52014DC0453.

(13) JO L 123, 19.5.2015, p. 1.

(14) Buletinul BCE.

(15) JO L 173, 12.6.2014, p. 190.

(16) JO C 44, 15.2.2013, p. 68.