CUPRINS

NOTA DE ÎNSOȚIRE A CONTURILOR 2

EXECUȚIA ȘI CONTABILITATEA PENTRU RESURSELE FED 3

PARTEA I – CONTURI ANUALE FED: FONDURI GESTIONATE DE CĂTRE COMISIA EUROPEANĂ 10

1. SITUAȚII FINANCIARE PENTRU CEL DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FOND EUROPEAN DE DEZVOLTARE 11

1.1 AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED: BILANȚ CONSOLIDAT, CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC, SITUAȚIA FLUXURILOR DE NUMERAR ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRII ACTIVELOR NETE 11

1.2 AL 8-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE 15

1.3 AL 9-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE 18

1.4 CEL DE AL 10-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRII ACTIVELOR NETE 21

1.5 NOTE LA SITUAȚIILE FINANCIARE ALE CELUI DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED 24

2. RAPORT PRIVIND EXECUȚIA FINANCIARĂ 53

2.1 ALOCĂRI 59

2.2 CONTURI CONSOLIDATE 62

2.3. ALTE INFORMAȚII PRIVIND GESTIONAREA 67

PARTEA II – CONTURI ANUALE FED: SITUAȚII FINANCIARE PRIVIND FACILITATEA PENTRU INVESTIȚII 68

3. SITUAȚII FINANCIARE PRIVIND FACILITATEA PENTRU INVESTIȚII 69

3.1 SITUAȚIA VENITURILOR ȘI CHELTUIELILOR 69

3.2 BILANȚ 70

3.3 SITUAȚIA MODIFICĂRILOR RESURSELOR DIN CONTRIBUȚII 71

3.4 SITUAȚIA FLUXURILOR DE NUMERAR 72

3.5 NOTE LA SITUAȚIILE FINANCIARE 74

ANEXĂ LA PARTEA I – CAPITOLUL 2 (RAPORT PRIVIND EXECUȚIA FINANCIARĂ): SITUAȚIA PE ȚĂRI ȘI PE INSTRUMENTE 103

NOTA DE ÎNSOȚIRE A CONTURILOR

Prin prezenta declar că întocmirea conturilor anuale aferente celui de al 8-lea, al 9-lea și al 10­lea Fond european de dezvoltare pentru exercițiul 2010 a fost efectuată în conformitate cu titlul VIII din Regulamentul financiar privind cel de al 10-lea Fond european de dezvoltare, precum și în conformitate cu principiile, regulile și metodele contabile descrise în anexa la situațiile financiare.

Am obținut de la ordonatorul de credite și de la BEI, care au atestat fiabilitatea, toate informațiile necesare pentru întocmirea situațiilor financiare care prezintă activele și pasivele Fondului european de dezvoltare și execuția bugetară.

Prin prezenta certific că pe baza acestor informații și pe baza verificărilor pe care le-am considerat necesare pentru a valida conturile, am asigurarea rezonabilă că situațiile financiare prezintă în mod fidel și corect poziția financiară a fondurilor europene de dezvoltare în toate aspectele esențiale.

[semnătură]

Philippe Taverne

Contabil

EXECUȚIA ȘI CONTABILITATEA PENTRU RESURSELE FED

1. CONTEXT

Uniunea Europeană are relații de dezvoltare în materie de cooperare cu un număr important de țări în curs de dezvoltare. Scopul principal este promovarea dezvoltării economice și sociale, cu un accent special pe reducerea și atenuarea sărăciei pe termen lung, acordând țărilor beneficiare ajutor pentru dezvoltare și asistență tehnică. Pentru a realiza aceasta, Uniunea întocmește, în colaborare cu țările partenere, strategii de cooperare și mobilizează resurse financiare pentru a le pune în aplicare. Aceste resurse ale Uniunii alocate pentru dezvoltare provin din trei surse:

- bugetul Uniunii Europene;

- Fondul european de dezvoltare;

- Banca Europeană de Investiții.

Fondul european de dezvoltare (FED) este principalul instrument pentru acordarea ajutorului Uniunii în vederea cooperării pentru dezvoltare în țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și în țările și teritoriile de peste mări (TTPM). Tratatul de la Roma din 1957 prevedea crearea acestui fond în vederea acordării de asistență tehnică și financiară, inițial numai țărilor africane, care, la acea vreme erau colonizate încă și cu care unele state membre aveau legături istorice.

FED nu este finanțat din bugetul Uniunii Europene. Acesta este finanțat de statele membre, dispune de un regulament financiar propriu și este gestionat de un comitet specific. Comisia Europeană răspunde de execuția financiară a operațiunilor efectuate cu resurse FED, iar Banca Europeană de Investiții (BEI) gestionează Facilitatea pentru investiții.

În perioada 2008-2013, ajutorul geografic acordat statelor ACP și TTPM va fi finanțat în continuare, în mare parte, de FED. Fiecare FED se încheie, de obicei, pe o perioadă de aproximativ cinci ani. De la încheierea primei convenții de parteneriat în 1964, ciclurile programării FED le-au urmat, în general, pe cele ale convențiilor/acordurilor de parteneriat. Fiecare FED este reglementat de propriul Regulament financiar, care impune pregătirea situațiilor financiare pentru fiecare FED în parte. Astfel, situațiile financiare sunt întocmite separat pentru fiecare FED pentru partea care este gestionată de Comisia Europeană. De asemenea, situațiile financiare respective sunt prezentate într-un mod consolidat, astfel încât să ofere o imagine de ansamblu a situației financiare a resurselor pentru care este responsabilă Comisia Europeană.

În cadrul Acordului de la Cotonou s-a constituit Facilitatea pentru investiții. Această Facilitate de investiții este gestionată de Banca Europeană de Investiții și este folosită pentru a sprijini dezvoltarea sectorului privat în statele ACP prin finanțarea prioritară – însă nu exclusivă – a investițiilor private. Facilitatea este concepută ca un fond reînnoibil, astfel încât valoarea creditului rambursat să poată fi reinvestită în alte operațiuni, rezultatul fiind o facilitate care se reînnoiește automat și care este independentă din punct de vedere financiar. Întrucât nu este gestionată de către Comisia Europeană, Facilitatea pentru investiții nu este consolidată în prima parte a conturilor anuale – situațiile financiare aferente celui de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea FED și raportul aferent privind execuția financiară. Situațiile financiare ale Facilității pentru investiții constituie o parte separată a conturilor anuale (partea 2) pentru a furniza o imagine completă asupra ajutorului pentru dezvoltare acordat în temeiul FED. Cel de al 10-lea FED vizează perioada 2008-2013 și dispune de un buget total de 22 682 de milioane EUR. Din această sumă, 21 966 de milioane EUR sunt alocate țărilor ACP, 286 de milioane EUR sunt alocate TTPM și 430 de milioane EUR sunt alocate Comisiei cu titlu de cheltuieli de sprijin pentru programarea și execuția FED[1].

2. CUM ESTE FINANȚAT FED?

Consiliul European din 15-16 decembrie 2005 a adoptat perspectivele financiare pentru perioada 2007-2013. În acest context, s-a decis că relațiile de cooperare geografică cu statele ACP nu vor fi incluse în bugetul Uniunii Europene (bugetate), ci vor fi finanțate în continuare prin intermediul actualului FED interguvernamental în perioada 2008-2013.

Bugetul Uniunii Europene este anual și, potrivit principiului bugetar al anualității, cheltuielile și veniturile sunt planificate și autorizate pentru un an. Spre deosebire de Uniunea Europeană, FED este un fond care funcționează după un model multianual. Fiecare FED se încheie în baza unui acord de parteneriat între statele membre și este asociat unui fond general de punere în aplicare a cooperării pentru dezvoltare, în general pe o perioadă de cinci ani. Întrucât resursele sunt alocate multianual, fondurile alocate pot fi folosite în perioada corespunzătoare FED. Lipsa anualității bugetare este evidențiată în raportările bugetare, execuția bugetară a FED fiind măsurată în raport cu fondurile totale.

Resursele FED sunt contribuții ad-hoc din partea statelor membre UE. La intervale de aproximativ cinci ani, reprezentanții statelor membre se reunesc la nivel interguvernamental pentru a hotărî suma totală care va fi alocată fondului și pentru a supraveghea execuția acesteia. Apoi Comisia gestionează fondul. Întrucât statele membre au, pe lângă politicile mai ample ale Uniunii, propriile politici de dezvoltare și de ajutor, acestea trebuie să își coordoneze politicile cu cele ale Uniunii Europene pentru a se asigura că sunt complementare. În 2010, contribuțiile aferente celui de al 9-lea FED au fost solicitate de la cele 15 state membre participante. În 2011, vor fi solicitate primele contribuții pentru cel de al 10-lea FED, la care vor participa cele 27 de state membre.

În timp ce o parte a fondurilor aferente celui de al 10-lea FED a fost pusă deoparte pentru nevoi neprevăzute, majoritatea fondurilor sunt programate în contextul cadrelor indicative multianuale, în principal geografice, însă și tematice prevăzute în prezent pentru perioada 2008-2013. Documentele de strategie naționale, regionale și intra-ACP au fost adoptate de către Comisie în consecință. Aplicarea acestora este monitorizată anual, iar strategiile sunt revizuite la mijlocul perioadei (2010, în curs) și la încheierea perioadei (2012). În urma acestor revizuiri intermediare sau finale, Comisia, în numele Uniunii Europene, poate revizui strategiile și alocarea resurselor în lumina nevoilor curente și a rezultatelor statelor sau ale regiunilor ACP vizate.

Pe lângă contribuțiile menționate anterior, este, de asemenea, posibil ca statele membre să încheie acorduri de cofinanțare sau să participe cu contribuții financiare voluntare la FED.

3. CUM SUNT GESTIONATE ȘI CHELTUITE RESURSELE FED?

3.1 Cheltuieli operaționale

Cheltuielile operaționale FED îmbracă diferite forme, în funcție de modul în care banii sunt plătiți și gestionați. În conformitate cu Regulamentul financiar, Comisia asigură execuția resurselor FED, prin metodele descrise în cele ce urmează.

Gestiune descentralizată : este vorba de cazurile în care Comisia deleagă țărilor terțe, într-o măsură mai mare sau mai mică, în funcție de situația locală a beneficiarului vizat, anumite sarcini legate de execuția bugetului.

Gestionare centralizată : în acest caz, bugetul este executat fie direct de către serviciile Comisiei, fie indirect în situația în care Comisia încredințează sarcini de execuție a bugetului organismelor de drept al Uniunii Europene sau organismelor de drept intern, ca de exemplu agențiile Uniunii Europene de drept public sau cu misiuni de serviciu public.

Gestiune în comun cu organizații internaționale : în cadrul acestei metode, Comisia încredințează anumite sarcini de execuție unei organizații internaționale.

3.2 Diverșii actori financiari

Responsabilitatea ordonatorului de credite delegat se referă la întregul proces de gestionare, de la stabilirea a ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor de politică fixate, la gestionarea activităților lansate, atât din punct de vedere operațional, cât și bugetar, inclusiv semnarea angajamentelor juridice, monitorizarea performanței, efectuarea plăților și chiar recuperarea fondurilor, dacă este necesar.

Șeful delegației Uniunii Europene este punctul de contact local între Comisie și autoritățile ACP/TTPM naționale sau regionale de pe teren. Acesta lucrează în strânsă legătură cu ordonatorii de credite naționali sau regionali în definirea strategiei de execuție și a politicilor sectoriale, în pregătirea, studierea și revizuirea programelor și a proiectelor FED.

Ordonatorul de credite național din țara beneficiară este un înalt funcționar numit de către guvernul fiecărui stat ACP/TTPM. Acesta reprezintă autoritățile din țara sa pentru toate activitățile finanțate de fond și gestionate de către Comisie și de către BEI. În majoritatea cazurilor, aceste funcții sunt exercitate de către un membru al guvernului, în general ministrul de stat al planificării sau al finanțelor. Ordonatorul de credite național îndeplinește atribuțiile administrative, tehnice și financiare legate de gestionarea programelor și a proiectelor FED.

Contabilul execută plățile și ordinele de recuperare întocmite de ordonatorii de credite și răspunde de gestionarea trezoreriei, de stabilirea normelor și a metodelor contabile, de validarea sistemelor contabile, de ținerea contabilității și de întocmirea conturilor anuale corespunzătoare. În plus, contabilul trebuie să semneze conturile, declarând astfel că acestea oferă o imagine fidelă și corectă a situației financiare.

3.3 Execuția resurselor FED

Marea majoritate a resurselor financiare acordate statelor ACP și TTPM prin intermediul FED sunt granturi. La inițierea fiecărui FED, Uniunea Europeană informează statele ACP și TTPM cu privire la nivelul granturilor care ar trebui să le fie puse la dispoziție în perioada aferentă fondului. Resursele sunt alocate în funcție de nevoile specifice ale unei țări, luând în considerare politicile și eforturile de dezvoltare proprii fiecărei țări beneficiare.

Țara beneficiară elaborează o strategie de cooperare, în perioada consultărilor sau după organizarea de consultări cu partenerii pentru dezvoltare (donatorii). Strategiile de cooperare definite cu Uniunea Europeană includ, de obicei, atât strategiile de dezvoltare pe termen mediu proprii țării respective, o analiză a contextului politic și socioeconomic, cât și evaluarea efectuată de Uniunea Europeană. Personalul Comisiei Europene furnizează sprijin tehnic autorităților naționale pentru pregătirea documentului privind strategia de cooperare.

Ulterior se întocmește un program indicativ național (PIN) pentru aplicarea strategiei de cooperare. Programul indicativ național vizează sectoarele și domeniile care vor beneficia de ajutor, explică modul în care ajutorul își va îndeplini obiectivele, prezintă termenele de execuție și specifică modul în care alți actori, ca de exemplu organizațiile internaționale sau ONG-urile, vor fi implicate în program (dacă este relevant). Acest program indicativ global face obiectul unei revizuiri anuale, intermediare și finale pe perioada FED, iar îmbunătățirile și modificările se aduc atunci când este necesar în perioada de funcționare a fondului.

3.4 Angajamentul de a cheltui resursele FED

Nu se pot cheltui resurse FED decât după încheierea unui angajament juridic scris între Comisie și potențialul beneficiar al finanțării FED.

Înainte de încheierea unui angajament juridic (de exemplu un contract sau un acord de grant) cu o parte terță, trebuie să existe o linie bugetară cu suficiente fonduri care să autorizeze activitatea în cauză. Dacă se întrunește această condiție, fondurile necesare trebuie rezervate în buget prin intermediul unui angajament bugetar efectuat în sistemul de contabilitate. Totuși, acest lucru nu influențează conturile generale (sau cartea mare), deoarece nu s-a înregistrat încă nicio cheltuială. Aceasta se explică prin faptul că sistemul de contabilitate al FED cuprinde două elemente separate, dar interconectate:

1. conturile bugetare, care oferă un istoric detaliat al execuției bugetare și

2. conturile generale, care sunt utilizate pentru a pregăti bilanțul și rezultatele economice.

Contabilitatea bugetară prezintă angajamentele și plățile efectuate. Contabilitatea bugetară se bazează pe principiul contabilității de casă, potrivit căruia un element de cheltuială sau de venit este înregistrat în contabilitate numai atunci când lichiditățile sunt angajate, plătite sau primite. Acest tip de contabilitate este caracteristic sectorului public, unde accentul cade, în mod tradițional, pe buget și execuția acestuia.

Contabilitatea generală (bazată pe principiul contabilității de angajamente) prezintă toate veniturile și cheltuielile de pe durata exercițiului financiar (și astfel rezultatul economic) și stabilește situația financiară a FED sub forma unui bilanț de active și pasive la data de 31 decembrie a unui an dat.

3.5 Efectuarea unei plăți

Nu se poate efectua nicio plată decât după ce ordonatorul de credite aprobă un angajament bugetar.

Prefinanțarea reprezintă plata unei sume destinate să ofere beneficiarului un avans de numerar, de exemplu un fond de trezorerie. Acesta poate fi divizat în mai multe plăți pe o perioadă definită în acordul de prefinanțare în cauză. Fondul de trezorerie sau avansul fie este folosit în scopul pentru care a fost acordat pe perioada definită în acord, fie este rambursat - dacă beneficiarul nu are cheltuieli eligibile, acesta este obligat să restituie FED avansul de prefinanțare. Astfel, prefinanțarea plătită nu este o cheltuială definitivă până când nu sunt întrunite condițiile contractuale relevante și este astfel înregistrată ca activ în bilanț în momentul în care este făcută plata inițială. Suma activului de prefinanțare este redusă (integral sau parțial) prin acceptarea costurilor eligibile (care sunt considerate cheltuieli în contul rezultatului economic) și a sumelor restituite.

La încheierea exercițiului, trebuie făcută o evaluare cu privire la cheltuielile eligibile suportate de beneficiarii fondurilor FED, dar care deocamdată nu au fost raportate. Ca urmare a acestor calcule de încheiere a exercițiului, sumele considerate eligibile sunt contabilizate drept cheltuieli înregistrate în avans, în vreme ce părțile considerate neeligibile rămân deschise în conturile de tip „eligibilitate de verificat”. Aceste sume apar la rubrica pasive curente pentru a nu supraestima activele și pasivele.

3.6 Recuperarea plăților necuvenite

Eligibilitatea cheltuielilor debitate din FED este verificată pe baza documentelor justificative prevăzute în normele aplicabile sau în condițiile aferente fiecărui grant. În vederea optimizării relației dintre costuri și beneficii în cazul sistemelor de control, verificările documentelor justificative pentru cererile finale tind să fie mai detaliate decât cele pentru cererile intermediare și astfel se pot detecta erori în plățile interimare care sunt corectate prin ajustarea plății finale. Mai mult, Comisia are dreptul de a verifica probitatea documentelor justificative prin efectuarea de verificări la sediul autorului cererii, în timpul execuției acțiunii finanțate și/sau ulterior (ex-post). Erorile identificate în perioada de execuție pot fi corectate prin rectificarea cererilor ulterioare. Erorile identificate ex-post vor face obiectul unui ordin de recuperare.

4. RAPORTARE LA ÎNCHEIEREA EXERCIȚIULUI

4.1 Conturi anuale

Este responsabilitatea contabilului să întocmească conturile anuale și să se asigure că acestea oferă o imagine fidelă și corectă a situației financiare a FED.

Conturile anuale sunt prezentate după cum urmează:

Partea I: Fonduri gestionate de către Comisia Europeană

- Situații financiare pentru cel de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea Fond european de dezvoltare

- Raport privind execuția financiară a celui de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea Fond european de dezvoltare

Partea II: Fonduri gestionate de Banca Europeană de Investiții

- Situații financiare privind Facilitatea pentru investiții

Situațiile financiare ale Facilității pentru investiții sunt incluse ca parte distinctă a conturilor anuale pentru a furniza astfel o imagine completă asupra ajutorului pentru dezvoltare acordat în temeiul FED.

Conturile anuale sunt adoptate de Comisie până la data de 31 iulie a exercițiului următor și sunt prezentate Curții de Conturi spre auditare și, în cele din urmă, Consiliului și Parlamentului pentru acordarea descărcării de gestiune.

4.2 Raportul anual de activitate

Ordonatorul de credite trebuie să pregătească un raport anual de activitate (RAA) privind activitățile pentru care este responsabil. În RAA, ordonatorul de credite raportează cu privire la rezultatele politicii și cu privire la asigurarea rezonabilă pe care o poate avea că resursele alocate activităților descrise în raportul său au fost folosite în scopul prevăzut și în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare și că procedurile de control puse în aplicare oferă garanțiile necesare cu privire la legalitatea și regularitatea tranzacțiilor subiacente.

5. AUDIT ȘI DESCĂRCARE DE GESTIUNE

5.1 Audit

Conturile anuale FED și gestiunea resurselor sunt supravegheate de auditorul extern, Curtea de Conturi Europeană, care întocmește un raport anual pentru Consiliu și Parlamentul European. Sarcina principală a Curții este de a efectua un audit extern, independent, al conturilor anuale ale FED. Ca parte a activităților sale, Curtea de Conturi întocmește:

3. un raport anual, în care prezintă în detaliu observațiile cu privire la conturile anuale și tranzacțiile subiacente;

4. un aviz, în baza auditurilor, care este prezentat în raportul anual sub forma unei declarații de asigurare privind (i) fiabilitatea conturilor și (ii) legalitatea și regularitatea tranzacțiilor subiacente;

5. rapoarte speciale care prezintă rezultatele auditului privind domenii specifice de gestionare.

Curtea de Conturi are dreptul de a accesa toate documentele necesare pe parcursul efectuării unui audit. Curtea auditează toate domeniile de activitate ale FED, examinând inclusiv legalitatea și regularitatea plăților și a tranzacțiilor individuale. De asemenea, Curtea auditează conturile anuale, examinând bilanțurile individuale și conturile rezultatului economic, precum și prezentarea generală a situațiilor financiare. Curtea poate astfel să se pronunțe nu numai asupra cifrelor prezentate, dar și asupra sistemului și a controalelor existente.

5.2 Descărcarea de gestiune

Controlul final este descărcarea de gestiune privind execuția financiară a resurselor FED pentru un exercițiu financiar dat. Parlamentul European este autoritatea care acordă descărcarea de gestiune a FED. Aceasta înseamnă că, în urma auditului și a finalizării conturilor anuale, este sarcina Consiliului să recomande și apoi a Parlamentului să hotărască dacă acordă Comisiei descărcarea de gestiune pentru execuția financiară a resurselor FED pentru exercițiul financiar precedent. Această decizie se bazează pe examinarea conturilor și pe raportul anual al Curții de Conturi (care include o declarație oficială de asigurare) și pe răspunsurile Comisiei, precum și pe întrebările și cererile de informații suplimentare adresate Comisiei.

Descărcarea de gestiune constituie aspectul politic al controlului extern al execuției financiare și reprezintă decizia prin care Parlamentul European, acționând în baza recomandării Consiliului, „eliberează” Comisia de răspunderea pentru gestionarea execuției financiare pentru un exercițiu financiar dat. Procedura descărcării de gestiune poate avea două rezultate: acordarea sau amânarea acordării descărcării de gestiune. În cazul acordării descărcării de gestiune, Parlamentul poate atrage atenția asupra unor observații pe care le consideră importante, adesea recomandând acțiuni pe care Comisia ar trebui să le întreprindă în aceste privințe. Comisia prezintă măsurile luate într-un raport complementar și într-un plan de acțiune, pe care le trimite Parlamentului și Consiliului.

PARTEA I – CONTURI ANUALE FED: FONDURI GESTIONATE DE CĂTRE COMISIA EUROPEANĂ[2]

1. SITUAȚII FINANCIARE PENTRU CEL DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10­LEA FOND EUROPEAN DE DEZVOLTARE

1.1 AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED: BILANȚ CONSOLIDAT, CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC, SITUAȚIA FLUXURILOR DE NUMERAR ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRII ACTIVELOR NETE

BILANȚ CONSOLIDAT pentru cel de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea FED

milioane EUR |

Notă | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

ACTIVE IMOBILIZATE |

Prefinanțare pe termen lung | 2.1 | 353 | 196 |

ACTIVE CIRCULANTE |

Prefinanțare pe termen scurt | 2.2 | 1 096 | 800 |

Creanțe pe termen scurt | 2.3 | 247 | 66 |

Numerar și echivalente de numerar | 2.5 | 808 | 523 |

TOTAL ACTIVE | 2 503 | 1 585 |

PASIVE CURENTE |

Obligațiile de plată pe termen scurt | 2.6 | (1 045) | (860) |

TOTAL PASIVE | (1 045) | (860) |

ACTIVE NETE | 1 458 | 724 |

FONDURI ȘI REZERVE |

Capitalul fondului solicitat | 2.7 | 23 879 | 20 381 |

Alte rezerve | 2.8 | 2 252 | 2 252 |

Rezultate economice reportate din exercițiile anterioare | (21 909) | (18 814) |

Rezultatul economic al exercițiului | (2 765) | (3 094) |

ACTIVE NETE | 1 458 | 724 |

CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC CONSOLIDAT pentru cel de al 8-lea, al 9­lea și al 10-lea FED

Milioane EUR |

Notă | 2010 | 2009 |

VENITURI DIN EXPLOATARE | 3.1 | 140 | 49 |

CHELTUIELI DE EXPLOATARE |

Cheltuieli de exploatare | 3.2 | (2 914) | (3 103) |

Cheltuieli administrative | 3.3 | (86) | (90) |

EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE | (2 860) | (3 144) |

Venituri financiare | 3.4 | 95 | 49 |

EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI FINANCIARE | 95 | 49 |

REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI | (2 765) | (3 094) |

SITUAȚIA CONSOLIDATĂ A FLUXURILOR DE NUMERAR pentru cel de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea FED

milioane EUR |

Notă | 2010 | 2009 |

Rezultatul economic al exercițiului | (2 765) | (3 094) |

ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE | 4.2 |

Contribuții ordinare de la statele membre | 3 420 | 3 294 |

Contribuții din cofinanțare de la statele membre | 65 | 2 |

Pierderi (sau reluarea pierderilor) din depreciere privind creanțele | 2 | 0 |

(Creșterea)/scăderea prefinanțării pe termen lung | (157) | 72 |

(Creșterea)/scăderea prefinanțării pe termen scurt | (296) | (150) |

(Creșterea)/scăderea creanțelor pe termen scurt | (62) | (45) |

Creșterea/(scăderea) obligațiilor de plată pe termen scurt | 78 | 152 |

FLUXUL DE NUMERAR NET | 285 | 230 |

CREȘTEREA/(SCĂDEREA) NETĂ A NUMERARULUI ȘI A ECHIVALENTELOR DE NUMERAR | 285 | 230 |

Numerar și echivalente de numerar la începutul exercițiului | 2.5 & 4.3 | 523 | 293 |

Numerar și echivalente de numerar la sfârșitul exercițiului | 2.5 | 808 | 523 |

SITUAȚIA CONSOLIDATĂ A MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE pentru cel de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea FED

milioane EUR |

Majorarea capitalului – contribuții ordinare | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 |

Majorarea capitalului – contribuții din cofinanțare | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 |

Rezultatul economic al exercițiului | - | - | - | (3 094) | - | (3 094) |

SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2009 | 45 761 | 25 381 | 20 381 | (21 909) | 2 252 | 724 |

Majorarea capitalului – contribuții ordinare | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 |

Reclasificarea contribuțiilor de cofinanțare[3] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) |

Rezultatul economic al exercițiului | - | - | - | (2 765) | - | (2 765) |

SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2010 | 45 691 | 21 812 | 23 879 | (24 674) | 2 252 | 1 458 |

1.2 AL 8-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE

BILANȚUL celui de al 8-lea FED

milioane EUR |

Notă | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

ACTIVE CIRCULANTE |

Prefinanțare pe termen scurt | 2.2 | 100 | 54 |

Creanțe pe termen scurt | 2.3 | 9 | 6 |

Conturi de legătură | 2.4 | 497 | 708 |

TOTAL ACTIVE | 605 | 768 |

PASIVE CURENTE |

Obligațiile de plată pe termen scurt | 2.6 | (45) | (65) |

TOTAL PASIVE | (45) | (65) |

ACTIVE NETE | 560 | 703 |

FONDURI ȘI REZERVE |

Capitalul fondului solicitat | 2.7 | 12 840 | 12 840 |

Alte rezerve | 2.8 | (2 237) | (2 153) |

Rezultate economice reportate din exercițiile anterioare | (9 985) | (9 825) |

Rezultatul economic al exercițiului | (58) | (159) |

ACTIVE NETE | 560 | 703 |

CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC pentru cel de al 8-lea FED

milioane EUR |

Notă | 2010 | 2009 |

VENITURI DIN EXPLOATARE | 3.1 | 54 | 20 |

CHELTUIELI DE EXPLOATARE | 3.2 | (116) | (180) |

EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE | (61) | (160) |

Venituri financiare | 3.4 | 4 | 1 |

EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI FINANCIARE | 4 | 1 |

REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI | (58) | (159) |

SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE pentru cel de al 8-lea FED

milioane EUR |

Majorarea capitalului – contribuții ordinare | - | - | - | - | - | - |

Rezultatul economic al exercițiului | - | - | - | (159) | - | (159) |

SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2009 | 12 840 | - | 12 840 | (9 985) | (2 153) | 703 |

Majorarea capitalului – contribuții ordinare | - | - | - | - | - | - |

Transferuri la cel de al 10-lea FED | - | - | - | - | (85) | (85) |

Rezultatul economic al exercițiului | - | - | - | (58) | - | (58) |

SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2010 | 12 840 | - | 12 840 | (10 042) | (2 237) | 560 |

1.3 AL 9-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE

BILANȚUL celui de al 9-lea FED

milioane EUR |

Notă | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

ACTIVE IMOBILIZATE |

Prefinanțare pe termen lung | 2.1 | 158 | 129 |

ACTIVE CIRCULANTE |

Prefinanțare pe termen scurt | 2.2 | 742 | 507 |

Creanțe pe termen scurt | 2.3 | 233 | 59 |

Conturi de legătură | 2.4 | 2 516 | 653 |

Numerar și echivalente de numerar | 2.5 | 7 | 11 |

TOTAL ACTIVE | 3 655 | 1 359 |

PASIVE CURENTE |

Obligațiile de plată pe termen scurt | 2.6 | (392) | (366) |

TOTAL PASIVE | (392) | (366) |

ACTIVE NETE | 3 263 | 993 |

FONDURI ȘI REZERVE |

Capitalul fondului solicitat | 2.7 | 11 039 | 7 539 |

Alte rezerve | 2.8 | 4 157 | 4 308 |

Rezultate economice reportate din exercițiile anterioare | (10 854) | (8 970) |

Rezultatul economic al exercițiului | (1 078) | (1 884) |

ACTIVE NETE | 3 263 | 993 |

CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC pentru cel de al 9-lea FED

milioane EUR |

Notă | 2010 | 2009 |

VENITURI DIN EXPLOATARE | 3.1 | 82 | 26 |

CHELTUIELI DE EXPLOATARE |

Cheltuieli de exploatare | 3.2 | (1 230) | (1 880) |

Cheltuieli administrative | 3.3 | (6) | (77) |

EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE | (1 155) | (1 931) |

Venituri financiare | 3.4 | 77 | 47 |

EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI FINANCIARE | 77 | 47 |

REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI | (1 078) | (1 884) |

SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE pentru cel de al 9-lea FED

milioane EUR |

Majorarea capitalului – contribuții ordinare | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 |

Rezultatul economic al exercițiului | - | - | - | (1 884) | - | (1 884) |

SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2009 | 11 699 | 4 160 | 7 539 | (10 854) | 4 308 | 993 |

Majorarea capitalului – contribuții ordinare | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 |

Transferuri la cel de al 10-lea FED | - | - | - | - | (151) | (151) |

Rezultatul economic al exercițiului | - | - | - | (1 078) | - | (1 078) |

SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2010 | 11 699 | 660 | 11 039 | (11 932) | 4 157 | 3 263 |

1.4 CEL DE AL 10-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRII ACTIVELOR NETE

BILANȚUL CELUI DE AL 10-LEA FED

milioane EUR |

Notă | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

ACTIVE IMOBILIZATE |

Prefinanțare pe termen lung | 2.1 | 195 | 67 |

ACTIVE CIRCULANTE |

Prefinanțare pe termen scurt | 2.2 | 255 | 239 |

Creanțe pe termen scurt | 2.3 | 5 | 1 |

Numerar și echivalente de numerar | 2.5 | 801 | 512 |

TOTAL ACTIVE | 1 255 | 819 |

PASIVE CURENTE |

Obligațiile de plată pe termen scurt | 2.6 | (608) | (430) |

Conturi de legătură | 2.4 | (3 013) | (1 361) |

TOTAL PASIVE | (3 621) | (1 791) |

ACTIVE NETE | (2 366) | (971) |

FONDURI ȘI REZERVE |

Capitalul fondului solicitat | 2.7 | - | 2 |

Alte rezerve | 2.8 | 333 | 97 |

Rezultate economice reportate din exercițiile anterioare | (1 070) | (19) |

Rezultatul economic al exercițiului | (1 629) | (1 051) |

ACTIVE NETE[4] | (2 366) | (971) |

CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC PENTRU CEL DE AL 10-LEA FED

milioane EUR |

Notă | 2010 | 2009 |

VENITURI DIN EXPLOATARE | 3.1 | 4 | 2 |

CHELTUIELI DE EXPLOATARE |

Cheltuieli de exploatare | 3.2 | (1 567) | (1 042) |

Cheltuieli administrative | 3.3 | (80) | (13) |

EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE | (1 643) | (1 053) |

Venituri financiare | 3.4 | 14 | 2 |

EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI FINANCIARE | 14 | 2 |

REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI | (1 629) | (1 051) |

SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE pentru cel de al 10-lea FED

milioane EUR |

Majorarea capitalului – contribuții ordinare | - | - | - | - | - | - |

Majorarea capitalului – contribuții din cofinanțare | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 |

Rezultatul economic al exercițiului | - | - | - | (1 051) | - | (1 051) |

SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2009 | 21 222 | 21 221 | 2 | (1 070) | 97 | (971) |

Majorarea capitalului – contribuții ordinare | - | - | - | - | - | - |

Reclasificarea contribuțiilor de cofinanțare[5] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) |

Transferuri din cel de al 8-lea și al 9-lea FED | - | - | - | - | 236 | 236 |

Rezultatul economic al exercițiului | - | - | - | (1 629) | - | (1 629) |

SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2010 | 21 152 | 21 152 | - | (2 699) | 333 | (2 366) |

1.5 NOTE LA SITUAȚIILE FINANCIARE ALE CELUI DE AL 8-LEA, AL 9­LEA ȘI AL 10-LEA FED

1. POLITICI CONTABILE SEMNIFICATIVE

1.1. DISPOZIȚII LEGALE ȘI REGULAMENTUL FINANCIAR

Situațiile financiare sunt întocmite în conformitate cu Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED. În conformitate cu dispozițiile articolului 121 din acest regulament, situațiile financiare sunt întocmite cu respectarea principiilor contabilității de angajamente.

Aceste situații financiare au fost redactate în conformitate cu normele și metodele contabile ale FED, care derivă din Standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public (IPSAS) sau, implicit, din Standardele internaționale de raportare financiară (IFRS), emise de Consiliul pentru standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public (IPSASB) și, respectiv, de Consiliul pentru standardele internaționale de contabilitate (IASB). Regulile privind evaluarea și metodele contabile adoptate de către contabilul FED au fost aplicate pentru partea de resurse FED de a cărei gestiune financiară este responsabilă Comisia.

Contabilul FED trebuie să prezinte conturile provizorii Curții de Conturi, în vederea auditului, până la data de 31 martie a exercițiului următor. La rândul său, Curtea de Conturi face observații cu privire la conturi, pe care le trimite Comisiei până la 15 iunie (articolul 125). Pe baza acestor observații, Comisia aprobă conturile finale până la data de 31 iulie și le trimite Parlamentului European, Consiliului și Curții de Conturi. Conturile sunt apoi publicate în Jurnalul Oficial până la data de 15 noiembrie, împreună cu declarația de asigurare emisă de Curtea de Conturi pentru partea de resurse FED de a cărei gestiune financiară este responsabilă Comisia.

1.2. PRINCIPII CONTABILE

Situațiile financiare au ca obiectiv oferirea de informații cu privire la situația financiară, performanța și fluxurile de numerar ale unei entități, care sunt utile unei game largi de utilizatori. Pentru o entitate din sectorul public, precum FED, obiectivele sunt, în special, acelea de a oferi informații utile pentru procesul decizional și de a demonstra răspunderea entității în ceea ce privește resursele care îi sunt încredințate.

Pentru a oferi o imagine fidelă și corectă, situațiile financiare trebuie nu numai să ofere informații relevante pentru a descrie natura și amploarea activităților unei organizații, pentru a explica modul de finanțare și pentru a oferi informații definitive asupra operațiunilor sale, ci trebuie să facă aceasta în mod clar și inteligibil, permițând comparații între exercițiile financiare. Prezentul document a fost elaborat ținându-se cont de aceste obiective.

Sistemul de contabilitate al FED cuprinde contabilitatea generală și contabilitatea bugetară. Contabilitatea bugetară oferă o imagine detaliată a execuției bugetare. Aceasta se bazează pe principiul contabilității de casă. Contabilitatea generală permite elaborarea situațiilor financiare întrucât prezintă toate cheltuielile și veniturile aferente exercițiului financiar, pe baza regulilor contabilității de angajamente și este concepută pentru a stabili situația financiară sub forma unui bilanț la 31 decembrie.

Articolul 120 din Regulamentul financiar pentru cel de al 10-lea FED prevede principiile contabile care trebuie aplicate la întocmirea situațiilor financiare:

- continuitatea activităților;

- prudența;

- consecvența metodelor contabile;

- comparabilitatea informațiilor;

- materialitatea;

- necompensarea;

- realitatea are întâietate asupra aparenței;

- contabilitatea de angajamente.

1.3. BAZA DE ÎNTOCMIRE

1.3.1. Moneda funcțională și de raportare

Situațiile financiare sunt prezentate în milioane de euro, moneda euro fiind moneda funcțională și de raportare a FED.

1.3.2. Monedă și baza conversiei

Tranzacțiile valutare sunt convertite în euro folosind cursurile de schimb în vigoare la data efectuării tranzacțiilor. Câștigurile și pierderile din diferențele de curs valutar ca urmare a decontării tranzacțiilor în valută și a conversiei la cursurile de schimb de la sfârșitul exercițiului a elementelor monetare de activ și pasiv denominate în valută sunt înregistrate în contul rezultatului economic.

Soldurile de la încheierea exercițiului ale elementelor monetare de activ și pasiv denominate în valută sunt convertite în euro pe baza cursurilor de schimb de mai jos în vigoare la 31 decembrie:

CZK | 25,0610 | 26,4730 | PLN | 3,9750 | 4,1045 |

DKK | 7,4535 | 7,4418 | RON | 4,2620 | 4,2363 |

EEK | 15,6466 | 15,6466 | SEK | 8,9655 | 10,2520 |

GBP | 0,8607 | 0,8881 | CHF | 1,2504 | 1,4836 |

HUF | 277,9500 | 270,4200 | JPY | 108,6500 | 133,1600 |

LVL | 0,7094 | 0,7093 | USD | 1,3362 | 1,4406 |

1.3.3. Utilizarea estimărilor

În conformitate cu IPSAS și cu principiile contabile general acceptate, situațiile financiare includ neapărat sume bazate pe estimări și ipoteze ale conducerii pe baza celor mai fiabile informații disponibile. Printre estimările esențiale figurează sumele aferente provizioanelor, pierderile cu deprecierea creanțelor și cheltuielile înregistrate în avans. Rezultatele reale pot fi diferite față de estimări. Schimbările de estimări sunt reflectate în perioada în care devin cunoscute.

1.4. BILANȚUL

1.4.1 Sume de prefinanțare

Prefinanțarea reprezintă plata unei sume destinate să ofere beneficiarului un avans de numerar, de exemplu un fond de trezorerie. Acesta poate fi divizat în mai multe plăți pe o perioadă definită în acordul de prefinanțare în cauză. Fondul de trezorerie sau avansul este rambursat sau utilizat în scopul pentru care a fost acordat pe perioada definită în acord. Dacă beneficiarul nu are cheltuieli eligibile, acesta trebuie să restituie FED avansul de prefinanțare. Suma de prefinanțare este redusă (integral sau parțial) prin acceptarea costurilor eligibile și a sumelor restituite.

La încheierea exercițiului, sumele de prefinanțare restante sunt evaluate la suma (sumele) originală (originale) plătită (plătite) minus: sume restituite, sume eligibile compensate, sume eligibile estimate și încă necompensate la încheierea exercițiului și reducerile de valoare.

Dobânda la prefinanțare este înregistrată întrucât este dobândită în conformitate cu dispozițiile acordului relevant. La încheierea exercițiului, pe baza celor mai fiabile informații, se realizează o estimare a veniturilor obținute din dobânzi înregistrate în avans.

1.4.2 Creanțe

Creanțele sunt contabilizate la valoarea inițială, din care se scade diferența corespunzătoare reducerii valorii contabile. Reducerea valorii contabile a creanțelor se stabilește atunci când există dovezi obiective potrivit cărora nu se poate încasa întreaga sumă datorată în condițiile inițiale ale creanței. Cuantumul reducerii valorii contabile reprezintă diferența dintre valoarea contabilă a activului și valoarea recuperabilă, respectiv valoarea curentă a fluxurilor viitoare de numerar estimate, actualizate la rata dobânzii de pe piață pentru debitori similari. Se contabilizează, de asemenea, o reducere a valorii contabile generale pentru ordinele de recuperare în curs care nu fac încă obiectul unei reduceri a valorii contabile specifice. Această reducere generală a valorii contabile se bazează pe ratele istorice ale pierderii. Cuantumul reducerii valorii contabile este înregistrat în contul rezultatului economic.

1.4.3 Numerar și echivalente de numerar

Numerarul și echivalentele de numerar sunt instrumente financiare și sunt definite drept active pe termen scurt. Acestea includ lichidități, depozite la vedere la bănci, alte investiții foarte lichide pe termen scurt cu date inițiale de scadență de trei luni sau mai puțin de trei luni.

1.4.4 Obligații de plată

O parte semnificativă a obligațiilor de plată ale FED nu este legată de achiziționarea de produse sau servicii; în schimb, acestea reprezintă cererile de decont neplătite ale beneficiarilor de granturi sau de alte finanțări. Acestea sunt înregistrate drept obligații de plată pentru suma cerută în momentul primirii cererii de decont și, după verificare, acceptate drept eligibile de către agenții financiari relevanți. În acest stadiu, ele sunt evaluate la suma acceptată și eligibilă.

Obligațiile de plată care provin din achiziționarea de bunuri și servicii sunt înregistrate la primirea facturii la valoarea inițială, iar cheltuielile aferente sunt introduse în contabilitate atunci când produsele sau serviciile sunt livrate și acceptate.

1.4.5 Provizioane

Provizioanele sunt înregistrate atunci când FED are o obligație curentă (juridică sau implicită) față de terți ca urmare a unor evenimente trecute; este foarte probabil să fie necesară o ieșire de resurse pentru stingerea obligației, iar valoarea poate fi estimată în mod fiabil. Valoarea provizionului reprezintă cea mai bună estimare a cheltuielilor preconizate pentru stingerea obligației actuale la data de raportare.

1.4.6 Venituri și cheltuieli înregistrate în avans, venituri de încasat și cheltuieli reportate

Un element esențial în contabilitatea de angajamente îl reprezintă asigurarea faptului că tranzacțiile sunt înregistrate în anul contabil la care se referă. Aceasta se numește separarea exercițiilor. În special, trebuie făcută o evaluare cu privire la cheltuielile eligibile care sunt suportate de beneficiarii fondurilor FED, dar care nu sunt încă raportate FED (cheltuieli înregistrate în avans). În schimb, anumite plăți efectuate în exercițiul curent sunt aferente unor perioade ulterioare (cheltuieli reportate) și acestea trebuie identificate și incluse în perioada (perioadele) ulterioară (ulterioare).

Conform regulilor contabile ale FED, tranzacțiile și evenimentele sunt înregistrate în situațiile financiare în perioada la care acestea se referă. La sfârșitul perioadei contabile, cheltuielile înregistrate în avans sunt contabilizate pe baza valorilor estimate ale obligațiilor de transfer datorate pentru perioada respectivă. Calculul cheltuielilor înregistrate în avans se face în conformitate cu orientările practice și operaționale detaliate emise de Comisie, care au ca obiectiv asigurarea faptului că situațiile financiare redau o imagine fidelă.

Veniturile sunt, de asemenea, contabilizate în perioada la care se referă. La încheierea exercițiului, dacă o factură nu a fost încă emisă, dar serviciul a fost prestat sau produsele au fost livrate de către FED ori există un acord contractual (de exemplu, prin trimitere la un tratat), în situațiile financiare suma respectivă se va înregistra ca venit angajat.

În plus, la încheierea exercițiului, dacă o factură este emisă, dar serviciul nu a fost prestat sau produsele nu au fost încă livrate, venitul va fi reportat și înregistrat în perioada contabilă ulterioară.

1.5. CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC

1.5.1 Venituri

Nu există un buget de venituri al Fondului european de dezvoltare. Contribuțiile obișnuite din partea statelor membre sunt considerate drept capital al fondului. Veniturile cuprind recuperarea cheltuielilor și venituri din dobânzi.

Recuperarea cheltuielilor

Pentru operațiunile care duc la rambursarea cheltuielilor plătite anterior de FED către un beneficiar final sau o țară terță, ordinele de recuperare și deducerile din plăți ulterioare se stabilesc și se contabilizează după cum urmează:

- recuperarea cheltuielilor: ordinul de recuperare emis generează o creanță, încasarea corespunzătoare reprezentând venit în contul rezultatului economic aferent exercițiului respectiv; sau

- recuperarea sumelor de prefinanțare: în acest caz, suma este inclusă la rubrica prefinanțare din bilanț.

Venituri din dobânzi

Veniturile din dobânzi sunt înregistrate în contul rezultatului economic folosind metoda dobânzii efective. Veniturile din dobânzi cuprind dobânda încasată sau de încasat pentru soldurile disponibile și depozitele la vedere deținute la băncile comerciale și pentru plata cu întârziere a creanțelor către FED. Veniturile din dobânzi sunt înregistrate pe măsură ce se acumulează.

1.5.2 Cheltuieli

Cheltuielile cu diferențele de curs valutar generate de achiziționarea de produse și servicii sunt înregistrate atunci când bunurile sunt livrate și acceptate. Acestea sunt evaluate la costul inițial din factură.

Cheltuielile de altă natură decât cele legate de diferențele de curs valutar reprezintă cea mai mare parte a cheltuielilor FED. Acestea sunt aferente transferurilor către beneficiari și pot fi de trei tipuri: creanțe, transferuri conform acordului și granturi, contribuții și donații discreționare.

Transferurile sunt înregistrate drept cheltuieli în perioada în care au loc evenimentele care au generat transferul, atâta vreme cât tipul de transfer este permis de regulament (Regulamentul financiar sau alt regulament) sau a fost semnat un contract care autorizează transferul; toate criteriile de eligibilitate au fost întrunite de beneficiar și se poate face o estimare rezonabilă a sumei respective.

Când se primește o cerere de plată sau de decont care întrunește criteriile de înregistrare, aceasta este înregistrată drept cheltuială pentru suma eligibilă. La încheierea exercițiului, cheltuielile eligibile datorate deja beneficiarilor, dar nedeclarate încă, sunt estimate și înscrise drept cheltuieli înregistrate în avans.

Cheltuieli privind dobânzile

Cheltuielile privind dobânzile sunt înregistrate în contul rezultatului economic folosind metoda dobânzii efective. Cheltuielile privind dobânzile cuprind dobânzile plătite sau de plătit și sunt înregistrate pe măsură ce se acumulează.

1.6. ACTIVE ȘI PASIVE CONTINGENTE

1.6.1 Active contingente

Un activ contingent este un activ potențial care apare ca urmare a unor evenimente anterioare și a cărui existență va fi confirmată doar de apariția sau neapariția unuia sau a mai multor evenimente viitoare incerte, care nu sunt în totalitate controlate de FED. Un activ contingent este prezentat în cazul în care este probabilă o intrare de beneficii economice sau de servicii potențiale.

Activele contingente sunt evaluate la fiecare dată de întocmire a bilanțului pentru a asigura reflectarea corespunzătoare în situațiile financiare a modificărilor survenite. Dacă o intrare de beneficii economice sau de servicii potențiale a devenit aproape certitudine și valoarea activului poate fi evaluată în mod fiabil, activul și venitul aferent sunt înregistrate în situațiile financiare aferente perioadei în care a survenit modificarea.

Garanțiile sunt active potențiale care apar ca urmare a unor evenimente anterioare și a căror existență va fi confirmată de apariția sau neapariția obiectului garanției. Astfel, garanțiile pot fi calificate drept active contingente. O garanție este stinsă atunci când nu mai există obiectul garanției. Garanția se materializează atunci când sunt îndeplinite condițiile pentru solicitarea unei plăți din partea garantului.

1.6.2 Pasive contingente

Un pasiv contingent este o obligație potențială care apare ca urmare a unor evenimente anterioare și a cărui existență va fi confirmată doar de apariția sau neapariția unuia sau a mai multor evenimente viitoare incerte, care nu sunt în totalitate controlate de FED sau o obligație prezentă care apare ca urmare a unor evenimente anterioare, dar nu este înregistrată deoarece: nu este probabil ca pentru stingerea obligației să fie necesară o ieșire de resurse încorporând beneficii economice sau servicii potențiale sau în cazuri rare în care nu poate fi făcută o estimare suficient de fiabilă a valorii obligației. Un pasiv contingent este prezentat cu excepția cazului în care posibilitatea unei ieșiri de resurse încorporând beneficii economice sau servicii potențiale este redusă.

Pasivele contingente sunt evaluate la fiecare dată de întocmire a bilanțului pentru a determina dacă a devenit probabilă o ieșire de resurse care încorporează beneficii economice sau servicii potențiale. Dacă devine probabil că va fi necesară o ieșire de resurse care încorporează beneficii economice sau servicii potențiale pentru un element care a fost tratat ca pasiv contingent, este înregistrat un provizion în situațiile financiare ale perioadei în care are loc modificarea probabilității.

2. NOTE PRIVIND BILANȚUL

ACTIVE IMOBILIZATE

2.1 PREFINANȚARE PE TERMEN LUNG

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL LA 31.12.2010 | TOTAL LA 31.12.2009 |

Prefinanțare pe termen lung | - | 158 | 195 | 353 | 196 |

TOTAL | - | 158 | 195 | 353 | 196 |

Multe contracte prevăd efectuarea de plăți în avans înainte de începerea lucrărilor, livrarea bunurilor sau furnizarea serviciilor. Uneori, graficul de plată al contractului prevede plata în funcție de situațiile privind evoluția lucrărilor. În mod normal, prefinanțarea este plătită în moneda țării sau a teritoriului unde este pus în aplicare proiectul.

În conformitate cu principiile contabilității de angajamente, plățile în avans efectuate de FED se înregistrează ca active. Prefinanțarea este raportată după deducerea ordinelor de recuperare deschise privind avansurile și a sumelor estimate încă necompensate la încheierea exercițiului.

În funcție de termenul de recuperare sau de utilizare a prefinanțării se stabilește dacă aceasta este prezentată ca activ de prefinanțare pe termen scurt sau pe termen lung. Utilizarea este definită prin acordul subiacent al proiectului. Toate rambursările sau utilizările datorate în termen de douăsprezece luni de la data de raportare sunt prezentate drept prefinanțări pe termen scurt și, prin urmare, drept active circulante.

Deoarece multe dintre proiectele FED sunt pe termen lung, este necesar ca avansurile aferente să fie disponibile pentru perioade mai mari de un an. Astfel, aceste sume de prefinanțare sunt prezentate ca active pe termen lung.

Creșterea cu 157 de milioane EUR a prefinanțărilor pe termen lung comparativ cu 31.12.2009 se explică, în principal, printr-o creștere a prefinanțărilor pe termen lung aferente proiectelor intra-ACP (118 milioane EUR) și ajutoarelor programabile (58 de milioane EUR), compensată de o scădere pe termen lung a prefinanțărilor aferente politicilor sectoriale (13 milioane EUR).

ACTIVE CIRCULANTE

2.2 PREFINANȚARE PE TERMEN SCURT

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL LA 31.12.2010 | TOTAL LA 31.12.2009 |

Prefinanțare pe termen scurt (brut) | 172 | 2 211 | 732 | 3 115 | 2 957 |

Fără compensarea estimată a prefinanțării | (72) | (1 469) | (477) | (2 019) | (2 158) |

TOTAL | 100 | 742 | 255 | 1 096 | 800 |

Compensarea estimată a prefinanțării reprezintă suma costurilor eligibile care au fost preconizate ca fiind suportate de beneficiarii sumelor de prefinanțare nesoldate la încheierea exercițiului, dar care nu au fost încă raportate. Aceste sume sunt înscrise, de asemenea, drept cheltuieli în contul rezultatului economic al perioadei de raportare.

Creșterea cu 296 de milioane EUR a prefinanțărilor nete pe termen scurt se datorează, în principal, creșterii prefinanțărilor nete aferente celui de al 9-lea FED (235 de milioane EUR), care cuprinde o creștere a prefinanțărilor legate de proiectele intra-ACP (191 de milioane EUR), politicile sectoriale (76 de milioane EUR), alte programe de ajutor din cadrul FED-urilor anterioare (19 milioane EUR) și ajutoare de urgență (14 milioane EUR). Această creștere a fost parțial compensată de o scădere a prefinanțărilor nete legate de ajutoarele programabile (76 de milioane EUR).

Garanții primite cu privire la prefinanțare

Garanțiile se rețin pentru a asigura prefinanțarea și se eliberează în momentul în care se efectuează plata aferentă ultimei cereri în cadrul unui proiect. O garanție are două valori diferite denumite valoare „nominală” și valoare „curentă”. Pentru valoarea „nominală”, evenimentul generator este legat de existența garanției. Pentru valoarea „curentă”, evenimentul generator al garanției îl reprezintă plata prefinanțării și/sau compensările ulterioare.

La 31 decembrie 2010, valoarea „nominală” a garanțiilor primite de FED în ceea ce privește prefinanțările este de 674 de milioane EUR. Valoarea „curentă” a acestor garanții este de 363 de milioane EUR. La 31 decembrie 2009, aceste valori erau de 684 de milioane EUR și, respectiv, de 414 milioane EUR.

2.3 CREANȚE PE TERMEN SCURT

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL LA 31.12.2010 | TOTAL LA 31.12.2009 |

Creanțe de la clienți | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 |

Creanțe de la statele membre | - | 125 | - | 125 | 4 |

Venituri de încasat și cheltuieli reportate | 2 | 104 | 6 | 112 | 47 |

TOTAL | 9 | 233 | 5 | 247 | 66 |

Creanțe de la clienți

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL LA 31.12.2010 | TOTAL LA 31.12.2009 |

Creanțe de la clienți | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 |

Deprecierea creanțelor de la clienți | (1) | (6) | (1) | (8) | (6) |

TOTAL | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 |

Această rubrică se referă la ordine de recuperare contabilizate la 31 decembrie 2010 drept creanțe constatate care urmează să fie recuperate și care nu sunt încă incluse în alte rubrici ale secțiunii activelor din bilanț. Soldul de închidere pentru ordinele de recuperare reprezintă valoarea ordinelor de recuperare emise dar neplătite încă la încheierea exercițiului.

Contabilul prevede un provizion pentru pierderile din deprecierea sumelor datorate de beneficiari, care probabil nu vor fi recuperate. Acest provizion are la bază două variabile:

- evaluarea riscului de nerecuperare, în colaborare cu ordonatorul de credite;

- vechimea datoriei, aplicând creanțelor un provizion general bazat pe ratele istorice ale datoriilor care nu fac obiectul unei reduceri a valorii contabile.

Faptul că se face o astfel de ajustare nu înseamnă că se renunță la recuperarea viitoare a acestor sume.

Operațiunile efectuate în perioada respectivă în ordinele de recuperare deschise emise sunt detaliate mai jos.

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL 2010 | TOTAL 2009 |

Ordine de recuperare deschise la începutul exercițiului | 7 | 13 | 0 | 20 | 23 |

Ordine de recuperare emise | 24 | 58 | 83 | 164 | 60 |

Ordine de recuperare închise | (24) | (60) | (83) | (166) | (63) |

Sume încasate | (15) | (50) | (78) | (143) | (45) |

Sume la care s-a renunțat (articolul 73 din RF) | 0 | (1) | - | (1) | (1) |

Sume anulate | (4) | (1) | 0 | (5) | (1) |

Sume compensate | (5) | (8) | (4) | (17) | (16) |

Ordine de recuperare deschise la sfârșitul exercițiului | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 |

Creanțe de la statele membre

În cele 125 de milioane EUR din cel de al 9-lea FED reprezentând creanțe de la statele membre este inclusă și o contribuție din partea Italiei, care a fost primită în ianuarie 2011.

Venituri de încasat și cheltuieli reportate

Veniturile de încasat și cheltuielile reportate includ dobânzile generate de sumele de prefinanțare și dobânzi pentru plata cu întârziere a ordinelor de recuperare. Mai mult, veniturile din dobânzi generate de conturile bancare sunt incluse la această rubrică.

Creșterea cu 65 de milioane EUR a veniturilor de încasat și a cheltuielilor reportate se explică prin creșterea dobânzilor generate de sumele de prefinanțare (62 de milioane EUR). Creșterea corespunde soldurilor de prefinanțare pe termen lung și scurt (a se vedea notele 2.1 și 2.2).

2.4 CONTURI DE LEGĂTURĂ

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL 31.12.2010 | TOTAL 31.12.2009 |

Către/de la cel de al 6-lea FED | (2 065) | (214) | - | (2 279) | (2 279) |

Către/de la cel de al 7-lea FED | - | 2 279 | - | 2 279 | 2 279 |

Către/de la cel de al 8-lea FED | - | (3 076) | 513 | (2 563) | (2 773) |

Către/de la cel de al 9-lea FED | 3 076 | - | (3 526) | (450) | 1 412 |

Către/de la cel de al 10-lea FED | (513) | 3 526 | - | 3 013 | 1 361 |

TOTAL | 497 | 2 516 | (3 013) | 0 | 0 |

Din motive de eficiență, trezoreria unică ce corespunde tuturor FED-urilor este alocată celui de al 10-lea FED; aceasta generează operațiuni între diferitele FED-uri care se soldează prin conturile de legătură dintre diferitele bilanțuri ale FED.

Principalele mișcări 2010 în conturile de legătură includ plățile efectuate prin cel de al 10-lea FED pentru punerea în aplicare a celui de al 8-lea și al 9-lea FED și lichiditățile primite de cel de al 10-lea FED în legătură cu contribuțiile solicitate pentru cel de al 9-lea FED.

2.5 NUMERAR ȘI ECHIVALENTE DE NUMERAR[6]

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL LA 31.12.2010 | TOTAL LA 31.12.2009 |

Lichidități la bănci | - | - | 781 | 781 | 444 |

Conturi de garanție STABEX | - | - | 17 | 17 | 65 |

Conturi bancare de cofinanțare | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

Fond special pentru Republica Democratică Congo[7] | - | - | 0 | 0 | 1 |

TOTAL | - | 7 | 801 | 808 | 523 |

Lichidități la bănci

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL LA 31.12.2010 | TOTAL LA 31.12.2009 |

Conturi speciale – instituțiile financiare ale statelor membre | - | - | 599 | 599 | 392 |

Conturi curente – bănci comerciale | - | - | 180 | 180 | 48 |

Agenți de plată locali | - | - | 1 | 1 | 3 |

TOTAL | - | - | 781 | 781 | 444 |

Creșterea generală a lichidităților existente în bănci se explică printr-un buget de execuție mai scăzut în 2010 decât se preconizase.

În plus, din cauza faptului că băncile au fost închise pentru vacanță la sfârșitul anului 2010, trezoreriile de stat nu au fost accesibile în ultima săptămână a anului. Prin urmare, trezoreria FED a trebuit să se asigure că erau disponibile suficiente fonduri pentru a acoperi toate plățile care ar fi putut fi efectuate în ultima săptămână a anului. Această situație a generat solduri disponibile mai mari, atât în instituțiile financiare ale statelor membre, cât și în conturile curente ale băncilor comerciale la sfârșitul anului.

Conturile agenților de plată locali reprezintă sumele deținute în conturile bancare din statele ACP și TTPM care sunt folosite pentru efectuarea de plăți în moneda locală în statul beneficiar. Aceste conturi sunt deschise în euro sau într-o monedă a unui stat membru al Uniunii. Pentru a asigura gestionarea mai centralizată a plăților, în cursul exercițiului 2010, s­au închis 9 din cele 17 conturi rămase ale agenților de plată locali.

Conturi de garanție STABEX

milioane EUR |

Sold la 31.12.2010 | Sold la 31.12.2009 |

Sudan | 0 | 36 |

Saint Lucia | 7 | 15 |

Saint Vincent și Grenadine | 4 | 4 |

Zimbabwe | 0 | 3 |

Côte d'Ivoire | 2 | 2 |

Malawi | 1 | 1 |

Alte țări | 2 | 3 |

TOTAL | 17 | 65 |

STABEX este acronimul pentru schema Uniunii Europene de finanțare compensatorie pentru stabilizarea încasărilor la export ale țărilor ACP. A fost introdus pentru prima dată în Convenția de la Lomé (1975) cu scopul de a remedia efectele negative ale instabilității veniturilor din exportul produselor agricole. Soldul conturilor de garanție STABEX reprezintă totalul fondurilor STABEX disponibile care vor fi transferate către statul ACP beneficiar corespunzător la o dată ulterioară. Acest sold este alocat celui de al 10-lea FED. În 2010, patru conturi de garanție STABEX au fost închise ca urmare a lichidării instrumentului de ajutor STABEX.

Pe lângă aceste fonduri, mai există și alte fonduri STABEX deținute de statele ACP beneficiare. În momentul în care Comisia și statul (ACP) beneficiar ajung la un acord asupra modului în care se vor utiliza fondurile STABEX, ambele părți semnează o convenție cu privire la transfer. În conformitate cu dispozițiile articolului 211 din cea de a IV-a Convenție de la Lomé[8] (astfel cum a fost revizuită), fondurile sunt transferate într-un cont purtător de dobândă cu două împuterniciri de semnătură (Comisia Europeană și statul beneficiar), deschis în numele statului ACP. Fondurile rămân în aceste conturi cu două împuterniciri de semnătură până la data la care un cadru al obligațiilor reciproce justifică un transfer pentru un proiect.

Ordonatorul de credite al Comisiei are drept de semnătură pentru respectivul cont pentru a garanta că fondurile sunt plătite pentru scopul dorit. Fondurile din conturile cu două împuterniciri de semnătură sunt proprietatea statului ACP și, în consecință, nu sunt înregistrate ca active în conturile FED. Transferurile către aceste conturi se înregistrează ca plăți STABEX.

În 2010, s-au returnat către FED 32 de milioane EUR din conturile cu două împuterniciri de semnătură din țările ACP, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Acordul intern al celui de al 10-lea FED[9]. Aceste fonduri au fost transferate din Senegal (26 de milioane EUR) și din Camerun (2 milioane EUR). În plus, s-au returnat 3 milioane EUR dintr-un cont cu două împuterniciri de semnătură din Lesotho în urma unui audit.Aceste venituri sunt incluse în veniturile din exploatare (instrumentul de ajutor STABEX) în contul rezultatului economic al celui de al 10-lea FED.

Conturi bancare de cofinanțare

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL LA 31.12.2010 | TOTAL LA 31.12.2009 |

Conturi bancare de cofinanțare | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

TOTAL | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

Aceste conturi bancare cuprind sumele aferente acordurilor de cofinanțare din 2007 și din perioada anterioară. Aceste fonduri de cofinanțare sunt proprietatea statelor membre în cauză și, prin urmare, se înregistrează o sumă corespunzătoare ca obligație de plată. Prin urmare, efectul asupra activelor nete este nul.

Cofinanțarea din partea Italiei în cadrul celui de al 9-lea FED este încă în desfășurare în Somalia. Un proiect desfășurat în Tanzania referitor la aceeași cofinanțare a fost finalizată în 2010.

Conturile bancare de cofinanțare pentru cel de al 10-lea FED se referă la vechile proiecte de cofinanțare în curs de încheiere. Aceste fonduri vor fi returnate statelor membre ca urmare a dispozițiilor ordonatorului de credite.

PASIVE CURENTE

2.6 OBLIGAȚII DE PLATĂ PE TERMEN SCURT

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL LA 31.12.2010 | TOTAL LA 31.12.2009 |

Obligații de plată curente | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 |

Cheltuieli înregistrate în avans | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

Contribuția la capital înregistrată în avans | - | - | 272 | 272 | 232 |

TOTAL | 45 | 392 | 608 | 1 045 | 860 |

Creșterea generală a obligațiilor de plată pe termen scurt cu 185 de milioane EUR se explică prin creșterea cu 144 de milioane EUR a datoriilor curente și prin creșterea cu 40 de milioane EUR a contribuției la capital înregistrată în avans a Irlandei.

Obligații de plată curente

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL LA 31.12.2010 | TOTAL LA 31.12.2009 |

Furnizori și altele | 25 | 182 | 193 | 400 | 320 |

Datorii către statele membre – cofinanțare | - | 7 | 68 | 75 | 13 |

Obligații de plată diverse | - | - | 12 | 12 | 10 |

TOTAL | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 |

Obligațiile de plată pe termen scurt includ situațiile privind costurile primite de FED în cadrul activităților de acordare de granturi și achiziții. Ele sunt înregistrate cu suma solicitată din momentul în care se primește cererea. Aceeași procedură se aplică facturilor și notelor de credit primite în cadrul activităților de achiziții. Deconturile de cheltuieli în cauză au fost luate în considerare pentru procedurile de separare a exercițiilor de la încheierea exercițiilor. În urma înregistrărilor de separare a exercițiilor, sumele considerate eligibile au fost înscrise drept cheltuieli înregistrate în avans.

Furnizori și altele

În cadrul acestei rubrici sunt incluse sumele datorate furnizorilor, precum și sumele datorate unor organisme publice și unor state terțe.

Creșterea cu 80 de milioane EUR față de perioada de raportare anterioară corespunde, în principal, unei creșteri cu 40 de milioane EUR a obligațiilor de plată către furnizori, unei creșteri cu 21 de milioane EUR a datoriilor către țări terțe și unei creșteri cu 14 milioane EUR a sumelor datorate instituțiilor publice.

Obligațiile de plată către statele membre – cofinanțare

Contribuțiile de cofinanțare primite sunt prezentate statelor membre drept obligații de plată, întrucât îndeplinesc criteriile de venituri din alte tipuri de tranzacții decât cele valutare. FED trebuie să folosească contribuțiile pentru a furniza servicii părților terțe; în caz contrar, trebuie să înapoieze activele (contribuțiile primite) statelor membre. Suma datorată pentru acordurile de cofinanțare reprezintă contribuția de cofinanțare primită minus cheltuielile suportate în legătură cu proiectul. Efectul asupra activelor nete este nul.

10 milioane EUR din suma datorată statelor membre în contextul cofinanțării se referă la acordurile de prefinanțare din 2007 și din anii anteriori. Aceste fonduri sunt păstrate în conturi bancare speciale; a se vedea mai sus, la punctul 2.5, Conturi bancare de cofinanțare.

În 2010, s-au primit contribuții de cofinanțare noi în valoare de 65 de milioane EUR (39 de milioane EUR - Franța, 12 milioane EUR - Spania, 11 milioane EUR - Belgia, 2 milioane EUR - Danemarca și 1 milion EUR - Țările de Jos.) Fondurile aferente acordurilor de prefinanțare semnate începând din 2008 nu sunt păstrate în conturi bancare speciale.

Au fost reclasificate din rezerve contribuții de cofinanțare în valoare de 2 milioane EUR (a se vedea punctul 1.1, Situația consolidată a modificărilor activelor nete).

Datoriile de cofinanțare au scăzut cu 1 milion EUR, pentru a compensa cheltuielile legate de proiectele de cofinanțare (a se vedea punctele 3.1 și 3.2).

Obligațiile de plată diverse

Obligațiile de plată diverse includ în special încasările bănești nealocate și sumele restituite.

Cheltuieli înregistrate în avans

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL LA 31.12.2010 | TOTAL LA 31.12.2009 |

Cheltuieli înregistrate în avans | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

TOTAL | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

La încheierea exercițiului, se face o evaluare cu privire la cheltuielile eligibile suportate de beneficiarii fondurilor FED care nu au fost încă raportate. În urma acestor calcule de separare a exercițiilor, sumele considerate eligibile sunt înscrise drept cheltuieli înregistrate în avans. Partea de cheltuieli înregistrate în avans care face obiectul unei sume de prefinanțare este prezentată ca o compensare estimată a prefinanțării (a se vedea punctul 2.2).

Contribuția la capitalul solicitat înregistrată în avans

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL LA 31.12.2010 | TOTAL LA 31.12.2009 |

Regatul Unit | - | - | 269 | 269 | 228 |

Irlanda | - | - | 3 | 3 | 3 |

TOTAL | - | - | 272 | 272 | 232 |

Această rubrică cuprinde contribuțiile statelor membre plătite în avans.

ACTIVE NETE

2.7 CAPITALUL FONDULUI SOLICITAT

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL |

Capitalul fondului | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 |

Cofinanțarea capitalului fondului[10] | - | - | 70 | 70 |

Capitalul fondului nesolicitat | - | (4 160) | (21 152) | (25 312) |

Capitalul fondului nesolicitat – cofinanțare10 | - | - | (69) | (69) |

Capitalul fondului solicitat la 31.12.2009 | 12 840 | 7 539 | 2 | 20 381 |

Capitalul fondului | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 |

Capitalul fondului nesolicitat | - | (660) | (21 152) | (21 812) |

Capitalul fondului solicitat la 31.12.2010 | 12 840 | 11 039 | 0 | 23 879 |

Capitalul fondului reprezintă valoarea totală a contribuțiilor statelor membre la fondul FED corespunzător în conformitate cu fiecare acord intern.

Fondurile nesolicitate reprezintă alocarea inițială care nu a fost încă solicitată statelor membre.

Capitalul fondului solicitat reprezintă suma alocărilor inițiale care a fost solicitată pentru transfer în conturile trezoreriei de către statele membre, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 16 din Regulamentul financiar al celui de al 10-lea FED.

Capitalul celui de al 8-lea FED a fost solicitat și a fost primit în întregime.

Alocarea inițială pentru cel de al 9-lea FED, care inițial totaliza 10 555 de milioane EUR, a fost majorată ulterior cu suma de 105 milioane EUR în 2004, care a fost eliberată de BEI în conformitate cu dispozițiile Deciziei 2003/583/CE a Consiliului. Această alocare suplimentară este destinată acțiunilor care vor fi întreprinse în Republica Democratică Congo.

La articolul 2 alineatul (2) din Acordul intern pentru cel de al 9-lea FED s-a prevăzut o rezervă în valoare de 1 000 de milioane EUR care a fost eliberată în perioada 2004 – 2007, prin diferite decizii ale Consiliului[11]. În urma deciziei Consiliului mixt ACP/UE din 2007[12], Comisia a decis să lanseze o cerere de propuneri pentru contribuții voluntare suplimentare în sprijinul Instrumentului financiar pentru pace în Africa, în cadrul cooperării intra-ACP, care a majorat bugetul celui de al 9-lea FED cu 39 de milioane EUR.

Cel de al 10-lea FED a intrat în vigoare în 2008, cu un capital al fondului în valoare de 21 152 de milioane EUR, în conformitate cu Acordul intern aplicabil celui de al 10-lea FED.

Capitalul fondului

milioane EUR |

Contribuții | % | nesolicitate pentru cel de al 9-lea FED 31.12.2009 | solicitate în 2010 | nesolicitate pentru cel de al 9-lea FED 31.12.2010 |

Austria | 2.65 | (111) | 93 | 19 |

Belgia | 3.92 | (165) | 137 | 27 |

Danemarca | 2.14 | (90) | 75 | 15 |

Finlanda | 1.48 | (62) | 52 | 10 |

Franța | 24.30 | (1 021) | 851 | 170 |

Germania | 23.36 | (981) | 818 | 164 |

Grecia | 1.25 | (53) | 44 | 9 |

Irlanda | 0.62 | (26) | 22 | 4 |

Italia | 12.54 | (487) | 439 | 88 |

Luxemburg | 0.29 | (12) | 10 | 2 |

Țările de Jos | 5.22 | (219) | 183 | 37 |

Portugalia | 0.97 | (41) | 34 | 7 |

Spania | 5.84 | (245) | 204 | 41 |

Suedia | 2.73 | (115) | 96 | 19 |

Regatul Unit | 12.69 | (533) | 444 | 89 |

BEI | Nu se aplică | - | - | (40) |

TOTAL | 100.00 | (4 160) | 3 500 | (660) |

Contribuțiile obișnuite solicitate și primite în cadrul celui de al 9-lea FED din partea celor 15 state membre participante în anii 2010 și 2009 sunt prezentate în detaliu în cele ce urmează.

În 2011, se va face solicitarea finală pentru cel de al 9-lea FED și se vor solicita primele contribuții pentru cel de al 10-lea FED, la care participă toate cele 27 de state membre.

2.8 ALTE REZERVE

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL 31.12.2010 | TOTAL 31.12.2009 |

Către/de la cel de al 6-lea FED | 94 | 490 | - | 584 | 584 |

Către/de la cel de al 7-lea FED | 533 | 1 135 | - | 1 668 | 1 668 |

Către/de la cel de al 8-lea FED | - | 2 762 | 102 | 2 864 | 2 779 |

Către/de la cel de al 9-lea FED | (2 762) | - | 231 | (2 531) | (2 682) |

Către/de la cel de al 10-lea FED | (102) | (231) | - | (333) | (97) |

TOTAL | (2 237) | 4 157 | 333 | 2 252 | 2 252 |

De la intrarea în vigoare a celui de al 10-lea FED, în 2008, toate fondurile dezangajate ale FED-urilor anterioare sunt transferate în rezerva de performanță a celui de al 10-lea FED. Această rezervă poate fi angajată numai în condițiile stabilite la articolul 1 alineatul (4) din Acordul intern privind cel de al 10-lea FED.

În 2010, fonduri dezangajate în valoare de 85 de milioane EUR și de 151 de milioane EUR au fost transferate la cel de al 10-lea FED din cel de al 8-lea, respectiv din cel de al 9-lea FED.

3. NOTE LA CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC

3.1 VENITURI DIN EXPLOATARE

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL 2010 | TOTAL 2009 |

Recuperarea cheltuielilor | 8 | 20 | 0 | 29 | 24 |

Recuperarea fondurilor STABEX | 32 | - | - | 32 | - |

Câștiguri din diferențe de curs valutar | 14 | 61 | 3 | 78 | 25 |

Cheltuieli de exploatare - cofinanțare | - | - | 1 | 1 | - |

TOTAL | 54 | 82 | 4 | 140 | 49 |

Această rubrică reprezintă ordinele de recuperare emise de către FED și deducerea din plățile ulterioare înregistrate în sistemul de contabilitate al FED, pentru a recupera cheltuielile plătite anterior, pe baza controalelor, a auditurilor sau a analizelor de eligibilitate. Trebuie remarcat că recuperarea sumelor de prefinanțare nu este inclusă ca venit, ci este creditată la rubrica prefinanțare din bilanț.

Recuperarea plăților necuvenite

În 2010, s-au emis ordine de recuperare în valoare de 11 milioane EUR pentru plăți necuvenite, în comparație cu 3 milioane EUR în 2009. Din această sumă, 7 milioane EUR vizau recuperarea cheltuielilor și, prin urmare, erau înregistrate ca venituri din exploatare. 4 milioane EUR reprezentau recuperări ale unor sume de prefinanțare și au fost creditate ca active de prefinanțare în bilanț.

În funcție de natura recuperării, plățile necuvenite pot fi rezumate după cum urmează:

milioane EUR |

Nereguli | 5 | 3 | 8 | 0 | 1 | 1 |

Notificări OLAF | 1 | - | 1 | 1 | - | 1 |

TOTAL | 7 | 4 | 11 | 2 | 1 | 3 |

Recuperarea fondurilor STABEX

În 2010, s-au returnat către FED 32 de milioane EUR din conturile cu două împuterniciri de semnătură din țările ACP, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Acordul intern al celui de al 10-lea FED[13]. Aceste fonduri au fost transferate din Senegal (26 de milioane EUR) și din Camerun (2 milioane EUR). În plus, s-au returnat 3 milioane EUR dintr-un cont cu două împuterniciri de semnătură din Lesotho în urma unui audit.Aceste venituri sunt incluse în veniturile din exploatare (instrumentul de ajutor STABEX) în contul rezultatului economic al celui de al 10-lea FED.

Câștiguri din diferențe de curs valutar

Câștigurile din diferențe de curs valutar provin din activitățile zilnice și tranzacțiile aferente efectuate în alte valute decât în euro, precum și din reevaluarea de la încheierea exercițiului necesară pentru pregătirea conturilor anuale. Acestea conțin atât câștiguri realizate, cât și câștiguri nerealizate.

Venituri din exploatare - cofinanțare

Veniturile din exploatare legate de cofinanțare reprezintă contribuțiile utilizate (a se vedea punctul 3.2). Întrucât aceste contribuții îndeplinesc criteriile de venituri din alte tipuri de tranzacții decât cele valutare, contribuția este înregistrată în conformitate cu punerea în aplicare a proiectului de cofinanțare.

3.2 CHELTUIELI DE EXPLOATARE

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL 2010 | TOTAL 2009 |

Cheltuieli de exploatare – instrumente de ajutor | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 |

Cheltuieli de exploatare - cofinanțare | 1 | 1 | 0 |

Pierderi din diferențe de curs valutar | 10 | 41 | 7 | 58 | 44 |

Deprecierea creanțelor | 0 | 2 | 1 | 3 | 1 |

TOTAL | 116 | 1 230 | 1 567 | 2 914 | 3 103 |

Cheltuieli de exploatare – instrumente de ajutor

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL 2010 | TOTAL 2009 |

Ajutoare programabile | 13 | 114 | 1 000 | 1 127 | 877 |

Sprijin macroeconomic | 0 | 35 | - | 35 | 93 |

Politică sectorială | 3 | 762 | - | 765 | 1 139 |

Proiecte intra-ACP | - | 181 | 154 | 336 | 364 |

Ajutoare de urgență | - | 78 | 364 | 442 | 464 |

Ajutoare pentru refugiați | (1) | - | - | (1) | 0 |

STABEX | 46 | - | - | 46 | 23 |

Sysmin | 10 | - | - | 10 | 3 |

Alte programe de ajutorare legate de FED-urile anterioare[14] | - | (17) | - | (17) | 40 |

Reducerea datoriilor – țările sărace puternic îndatorate și Banca Mondială | 14 | - | - | 14 | (5) |

Sprijin instituțional | - | 3 | 41 | 44 | 31 |

Compensarea încasărilor la export | 21 | 16 | - | 37 | 34 |

Fond pentru Republica Democratică Congo | - | 15 | - | 15 | (6) |

Total | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 |

Cheltuieli de exploatare - cofinanțare

Acestea sunt cheltuielile suportate pentru proiectele de cofinanțare în 2010. Întrucât contribuțiile de cofinanțare primite îndeplinesc criteriile de venituri din alte tipuri de tranzacții decât cele valutare, o valoare corespondentă a contribuțiilor a fost înregistrată ca venituri din exploatare (a se vedea punctul 3.1).

Cheltuielile de exploatare ale FED acoperă diferite instrumente de ajutor și îmbracă diferite forme, în funcție de modul în care banii sunt plătiți și gestionați.

Pierderi din diferențe de curs valutar

Pierderile din diferențe de curs valutar provin din activitățile zilnice și tranzacțiile aferente efectuate în alte valute decât în euro, precum și din reevaluarea la încheierea exercițiului necesară pentru pregătirea conturilor anuale; aceste pierderi sunt atât realizate, cât și nerealizate.

Analizând poziția netă, s-a înregistrat un câștig net din diferențe de curs valutar în valoare de 20 de milioane EUR pentru exercițiul financiar (câștiguri din diferențele de curs valutar în valoare de 78 de milioane EUR minus pierderile din diferențe de curs valutar în valoare de 58 de milioane EUR). Mare parte a câștigurilor nete din diferențele de curs valutar se referă la următoarele monede: NGN (naira nigeriană) – 3 milioane EUR, FJD (dolar fijian) – 2 milioane EUR, PGK (kina papua-neoguineeană) – 2 milioane EUR, HTG (gourde haitiană) – 2 milioane EUR și SZL (lilangeni swazi ) – 2 milioane EUR.

Deprecierea creanțelor

Această rubrică cuprinde în principal corecțiile de prefinanțare și sumele a căror valoare contabilă a fost redusă/pierdute în realizări cu privire la debitori.

3.3 CHELTUIELI ADMINISTRATIVE

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL 2010 | TOTAL 2009 |

Cheltuieli administrative | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 |

TOTAL | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 |

Această rubrică cuprinde cheltuielile de sprijin, respectiv costurile administrative legate de programarea și punerea în aplicare a FED-urilor. Acestea includ cheltuielile pentru pregătirea, urmărirea, monitorizarea și evaluarea proiectelor, precum și cheltuieli pentru rețele de calculatoare, asistență tehnică etc.

3.4 VENITURI FINANCIARE

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL 2010 | TOTAL 2009 |

Venituri din dobânzi – bănci europene | - | 0 | 0 | 1 | 1 |

Venituri din dobânzi - STABEX[15] | 0 | - | - | 0 | 1 |

Venituri din dobânzi pentru plata cu întârziere a ordinelor de recuperare | 0 | 0 | 2 | 3 | 1 |

Dobânda pentru prefinanțare | 3 | 76 | 12 | 91 | 47 |

TOTAL | 4 | 77 | 14 | 95 | 49 |

Veniturile din dobânzi în 2010 rămân scăzute din cauza reducerii continue a ratelor dobânzii [în principal EONIA (Euro Over Night Index Average) și rata marginală a BCE (folosită pentru operațiunile de refinanțare BCE)].

Venituri din dobânzi pentru plata cu întârziere a ordinelor de recuperare

Aceste dobânzi se obțin pentru plata cu întârziere a ordinelor de recuperare de către debitori, inclusiv plata cu întârziere a contribuțiilor statelor membre. Astfel de fonduri pot fi utilizate pentru finanțarea de proiecte, conform dispozițiilor articolelor 1 și 6 din Acordul intern aplicabil celui de al 10-lea FED.

Dobânda pentru prefinanțare

Dobânda pentru prefinanțare este înregistrată pe măsură ce este acumulată, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar aplicabil celui de al 10-lea FED. Creșterea dobânzii pentru prefinanțare comparativ cu 2009 corespunde creșterii prefinanțării pe termen lung și scurt (a se vedea notele 2.1. și 2.2).

4. NOTE LA SITUAȚIA FLUXURILOR DE NUMERAR

4.1 SCOPUL ȘI PREGĂTIREA SITUAȚIEI FLUXURILOR DE NUMERAR

Informațiile privind fluxurile de numerar sunt folosite ca bază pentru evaluarea capacității FED de a genera numerar și echivalente de numerar și a necesității de utilizare a acestor fluxuri de numerar.

Situația fluxurilor de numerar este pregătită folosind metoda indirectă. Aceasta înseamnă că excedentul sau deficitul net al exercițiului financiar este ajustat în funcție de efectele tranzacțiilor fără caracter monetar și de orice reportare ori încasare sau plată de numerar de exploatare, trecute sau viitoare.

Fluxurile de numerar care provin din tranzacții în valută sunt înregistrate în moneda de raportare a FED (euro), prin aplicarea la suma exprimată în valută a cursului de schimb dintre euro și valuta respectivă la data fluxurilor de numerar.

4.2 ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE

Situația fluxurilor de numerar FED indică numai fluxurile de numerar din activități de exploatare, deoarece FED nu desfășoară activități de investiții sau de finanțare. Obiectivul activităților de exploatare este participarea la atingerea obiectivelor de politică vizate.

5. ACTIVE ȘI PASIVE CONTINGENTE ȘI INFORMAȚII DIVERSE

5.1 ACTIVE CONTINGENTE

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL 31.12.2010 | TOTAL 31.12.2009 |

Garanții de bună execuție | 33 | 270 | 57 | 360 | 287 |

Garanții pentru reținere | 15 | 192 | 20 | 227 | 186 |

Active contingente care fac obiectul unui litigiu | - | 1 | - | 1 | - |

TOTAL | 48 | 462 | 77 | 587 | 473 |

Garanții de bună execuție

Garanțiile de bună execuție sunt uneori cerute pentru a se asigura că beneficiarii finanțării FED întrunesc obligațiile contractelor lor cu FED.

Creșterea garanțiilor de bună execuție cu 73 de milioane EUR se datorează noilor garanții primite în cadrul celui de al 9-lea FED (29 de milioane EUR, în principal pentru ajutoarele destinate politicilor sectoriale) și în cadrul celui de al 10-lea FED (43 de milioane EUR, în principal pentru ajutoarele programabile).

Garanții pentru reținere

Garanțiile pentru reținere se referă numai la contractele pentru lucrări. De obicei, se reține 10% din plățile intermediare către beneficiari pentru a asigura îndeplinirea de către contractant a obligațiilor care îi revin. Sumele reținute se regăsesc ca sume de plată. Sub rezerva aprobării autorității contractante, contractantul poate prezenta în schimb o garanție pentru reținere care se substituie sumelor reținute din plățile intermediare. Aceste garanții primite sunt prezentate drept active contingente.

Creșterea garanțiilor de bună execuție cu 41 de milioane EUR se datorează în principal noilor garanții primite în cadrul celui de al 9-lea FED (23 de milioane EUR, în principal pentru ajutoarele destinate politicilor sectoriale) și în cadrul celui de al 10-lea FED (19 milioane EUR pentru ajutoarele programabile).

5.2 PASIVE CONTINGENTE

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL 31.12.2010 | TOTAL 31.12.2009 |

Sume care fac obiectul unui litigiu | 0 | 6 | - | 6 | 1 |

TOTAL | 0 | 6 | - | 6 | 1 |

Sumele de mai sus sunt aferente acțiunilor în despăgubiri care sunt intentate în prezent împotriva FED, altor diferende juridice și costurilor juridice estimate. Toate pasivele contingente și angajamentele vor fi finanțate, în cazul în care devin scadente, de FED în anii următori. FED-urile sunt finanțate de statele membre.

5.3 ALTE INFORMAȚII PREZENTATE

Angajamente bugetare

milioane EUR |

Al 8-lea FED | Al 9-lea FED | Al 10-lea FED | TOTAL 31.12.2010 | TOTAL 31.12.2009 |

Angajamente bugetare în curs, care nu au fost încă virate | 267 | 2 562 | 3 161 | 5 991 | 5 920 |

Sume aferente incluse în contul rezultatului economic | (46) | (404) | (264) | (714) | (605) |

TOTAL | 221 | 2 158 | 2 897 | 5 277 | 5 314 |

Angajamentele bugetare în curs reprezintă angajamentele deschise pentru care nu au fost încă făcute plăți și/sau dezangajări. Aceasta este o consecință firească a existenței programelor multianuale. La data de 31 decembrie 2010, angajamentele bugetare în curs totalizau 5 991 de milioane EUR. Suma prezentată drept un angajament viitor care urmează să fie finanțat este acest angajament bugetar în curs minus sumele aferente care au fost incluse drept cheltuieli în contul rezultatului economic pentru 2010, ajungându-se la un total de 5 277 de milioane EUR.

6. GESTIONAREA RISCULUI FINANCIAR

Următoarele informații prezentate în legătură cu gestionarea riscului financiar de către Fondul european de dezvoltare se referă la operațiuni de trezorerie efectuate de către Comisia Europeană în numele Fondului european de dezvoltare în vederea execuției resurselor fondului.

6.1 POLITICI DE GESTIONARE A RISCULUI ȘI ACTIVITĂȚI DE ACOPERIRE A RISCURILOR (HEDGING)

Regulile și principiile de gestionare a operațiunilor de trezorerie ale FED sunt prevăzute în Regulamentul 215/2008 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil celui de al 10­lea FED și în acordul intern.

Se aplică următoarele principii generale, care derivă din regulamentul menționat anterior:

- contribuțiile FED se plătesc de către statele membre în conturi speciale deschise la banca de emisiune a fiecărui stat membru sau la instituția financiară desemnată de acesta. Sumele aferente contribuțiilor rămân în aceste conturi speciale până când trebuie efectuate plățile FED;

- contribuțiile FED sunt plătite de statele membre în EUR, în timp ce plățile FED sunt denominate în EUR și în alte monede, inclusiv monede mai puțin cunoscute;

- conturile bancare deschise de Comisie în numele FED nu pot avea facilități de descoperire de cont.

Pe lângă conturile speciale, alte conturi bancare sunt deschise de către Comisie în numele FED, la instituții financiare (bănci centrale și bănci comerciale), în scopul executării plăților și al încasării plăților, altele decât contribuțiile statului membru la buget în conformitate cu articolul 44 din Regulamentul 215/2008 al Consiliului (a se vedea punctul 6.4 de mai jos).

Toate băncile comerciale la care s-au deschis conturi altele decât „conturile speciale”, menționate anterior, sunt selectate de către Comisie în urma unei proceduri de ofertare.

Operațiunile de trezorerie și de plată sunt foarte automatizate și se bazează pe sisteme informatice moderne. Se aplică proceduri specifice de garantare a securității sistemelor și de asigurare a separării sarcinilor în conformitate cu Regulamentul financiar, standardele de control intern ale Comisiei și principiile de audit.

Un set scris de orientări și proceduri reglementează gestionarea operațiunilor de trezorerie și de plată, având obiectivul de a limita riscul operațional și financiar și de a asigura un nivel adecvat de control. Acestea acoperă domenii diferite de exploatare, iar conformitatea cu orientările și procedurile este verificată periodic.

6.2 RISCUL DE PIAȚĂ

6.2.1 Riscul valutar

Toate contribuțiile sunt deținute în EUR, iar alte valute sunt cumpărate numai atunci când acest lucru este necesar pentru execuția plăților. Drept urmare, operațiunile de trezorerie ale FED nu sunt expuse riscului valutar.

6.2.2 Riscul ratei dobânzii

FED nu contractează împrumuturi; în consecință, acesta nu este expus riscului ratei dobânzii.

Cu toate acestea, obține dobândă la soldurile pe care le deține în diferite conturi bancare. Comisia, în numele FED, a instituit așadar măsuri pentru a asigura că dobânzile obținute periodic reflectă nivelul de piață al ratelor dobânzii, precum și variațiile posibile ale acestora.

Soldurile overnight deținute în conturile bancare comerciale sunt remunerate zilnic. Remunerarea soldurilor deținute în astfel de conturi are la bază ratele pieței variabile la care se aplică o marjă contractuală (pozitivă sau negativă). Pentru majoritatea conturilor, calculul dobânzii depinde de EONIA (Euro Over Night Index Average) și se ajustează pentru a reflecta orice fluctuație a acestei rate. Pentru alte conturi, calculul dobânzii depinde de rata marginală a BCE (folosită pentru operațiunile de refinanțare BCE). Drept urmare, FED nu este expus riscului ca soldurile sale să fie remunerate la rate mai mici decât ratele pieței.

6.3 RISCUL DE CREDIT (RISCUL DE CONTRAPARTIDĂ)

Majoritatea resurselor de trezorerie ale FED sunt depozitate, în conformitate cu Regulamentul 215/2008 al Consiliului, în „conturile speciale” deschise de statele membre pentru plata contribuțiilor lor. Majoritatea acestor conturi sunt deschise la trezoreriile sau la băncile centrale naționale ale statelor membre. Aceste instituții prezintă cel mai redus risc de contrapartidă pentru FED (expunerea este pentru statele membre).

Pentru partea de resurse de trezorerie a FED depozitată la bănci comerciale în vederea acoperirii execuției plăților, alimentarea acestor conturi se efectuează pe o bază de tip „la momentul oportun” și este gestionată în mod automat de sistemul de gestionare a trezoreriei al Comisiei. În fiecare cont se păstrează un nivel minim al disponibilităților bănești, proporțional cu media plăților zilnice efectuate din contul respectiv. În consecință, sumele depozitate la vedere în aceste conturi rămân în mod constant la un nivel scăzut, ceea ce asigură o expunere la risc limitată pentru FED.

Mai mult, se aplică orientări specifice pentru selecția băncilor comerciale pentru a minimiza și mai mult riscul de contrapartidă la care este expus FED.

Toate băncile comerciale sunt selectate în urma procedurilor de ofertare. Ratingul de credit minim pe termen scurt solicitat în vederea admiterii la procedurile de ofertare este Moody's P­1 sau echivalent (S&P A-1 sau Fitch F1). În circumstanțe specifice și bine întemeiate se poate solicita un nivel mai scăzut.

6.4 RISC DE LICHIDITATE

Principiile bugetare aplicate FED garantează că lichiditățile globale necesare pentru perioada bugetară sunt întotdeauna suficiente pentru executarea tuturor plăților conexe. Într-adevăr, totalul contribuțiilor statelor membre este egal cu valoarea totală a creditelor de plată pentru perioada bugetară relevantă.

Cu toate acestea, contribuțiile statelor membre la FED sunt plătite în trei tranșe pe an, în timp ce plățile fac obiectul unei anumite periodicități.

Pentru a garanta că resursele de trezorerie sunt întotdeauna suficiente pentru a acoperi plățile care urmează a fi executate într-o anumită lună, informațiile cu privire la situația trezoreriei fac obiectul schimburilor periodice între trezoreria Comisiei și serviciile ordonatoare relevante pentru a asigura că plățile executate într-o perioadă dată nu depășesc resursele de trezorerie disponibile.

Pe lângă cele menționate anterior, în contextul operațiunilor zilnice de trezorerie ale FED, instrumentele automatizate de gestionare a trezoreriei asigură că zilnic sunt disponibile suficiente lichidități în fiecare cont bancar al FED.

7. INFORMAȚII PRIVIND PĂRȚILE AFILIATE

Nu au fost identificate tranzacții cu părțile afiliate care să necesite o prezentare separată în această secțiune.

8. EVENIMENTE DUPĂ DATA BILANȚULUI

La data aprobării acestor conturi, nicio chestiune semnificativă sau care să necesite o prezentare separată în această secțiune nu a fost adusă în atenția contabilului FED și nici nu a fost raportată acestuia. Conturile anuale și notele aferente au fost pregătite folosind cele mai recente informații disponibile și acest lucru se reflectă în informațiile prezentate anterior.

9. RECONCILIERE REZULTAT ECONOMIC - REZULTAT BUGETAR

Rezultatul economic al exercițiului se calculează în baza principiilor contabilității de angajamente, în timp ce rezultatul bugetar se bazează pe regulile contabilității de casă, în conformitate cu Regulamentul financiar. Cum ambele sunt rezultatul acelorași tranzacții subiacente, asigurarea faptului că acestea sunt reconciliabile reprezintă un control util. Tabelul de mai jos prezintă această reconciliere, punând în evidență principalele sume reconciliate, defalcate pe posturi de venituri și de cheltuieli.

milioane EUR |

2010 | 2009 |

REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI | (2 765) | (3 094) |

VENITURI |

Creanțe care nu afectează rezultatul bugetar | (33) | - |

Creanțe stabilite în exercițiul curent dar neîncasate încă | (4) | (3) |

Creanțe stabilite în exercițiile anterioare și încasate în exercițiul curent | 10 | 13 |

Efectul net al prefinanțării | 53 | 24 |

Venituri nete de încasat | (173) | (75) |

CHELTUIELI |

Cheltuielile exercițiului curent neplătite încă | 178 | 228 |

Cheltuielile exercițiilor anterioare plătite în exercițiul curent[16] | (155) | - |

Anularea plăților | 39 | 12 |

Efectul net al prefinanțării | (353) | (506) |

Cheltuieli nete de plătit | (31) | 331 |

REZULTATUL BUGETAR AL EXERCIȚIULUI | (3 233) | (3 069) |

Elemente de reconciliere - Venituri

Veniturile bugetare ale unui exercițiu financiar corespund veniturilor încasate din creanțe stabilite în cursul exercițiului și sumelor încasate din creanțe care au fost stabilite în exercițiile anterioare.

Creanțele care nu afectează rezultatul bugetar sunt înregistrate în rezultatul economic, dar, din perspectivă bugetară, nu pot fi considerate venituri, întrucât suma încasată este transferată în rezerve și nu poate fi angajată din nou decât printr-o decizie a Consiliului.

Astfel, creanțele stabilite în exercițiul curent, dar neîncasate încă trebuie deduse din rezultatul economic în scopul reconcilierii deoarece nu fac parte din veniturile bugetare. În schimb, creanțele stabilite în exercițiile anterioare și încasate în exercițiul curent trebuie adăugate la rezultatul economic în scopul reconcilierii.

Efectul net al prefinanțării este compensarea sumelor de prefinanțare recuperate. Aceasta este o încasare de numerar care nu are impact asupra rezultatului economic.

Veniturile nete de încasat constau în principal în regularizări făcute la sfârșitul anului în scopul separării exercițiilor. Numai efectul net, respectiv venitul de încasat aferent exercițiului curent minus încasările din veniturile de încasat aferente exercițiului anterior, este luat în considerare.

Elemente de reconciliere - Cheltuieli

Cheltuielile exercițiului curent neplătite încă vor fi adăugate în scopul reconcilierii întrucât sunt incluse în rezultatul economic, dar nu fac parte din cheltuielile bugetare. În schimb, cheltuielile exercițiilor anterioare plătite în exercițiul curent trebuie deduse din rezultatul economic în scopul reconcilierii, întrucât fac parte din cheltuielile bugetare aferente exercițiului curent, dar nu au efect asupra rezultatului economic.

Încasările care provin din anularea plăților nu afectează rezultatul economic, însă au impact asupra rezultatului bugetar.

Efectul net al prefinanțării este dat de corelarea noilor sume de prefinanțare plătite în exercițiul curent (înregistrate drept cheltuieli bugetare ale exercițiului) și a compensării prefinanțării plătite în exercițiul curent sau în exercițiile anterioare prin acceptarea costurilor eligibile. Acestea din urmă reprezintă o cheltuială din perspectiva angajamentelor, dar nu în conturile bugetare, deoarece plata prefinanțării inițiale a fost deja considerată cheltuială bugetară la momentul plății.

Cheltuielile nete înregistrate în avans constau în principal în regularizări efectuate la sfârșitul anului în scopul separării exercițiilor, respectiv cheltuielile eligibile suportate de beneficiarii fondurilor FED, dar care nu au fost încă raportate către FED. Numai efectul net, respectiv cheltuielile înregistrate în avans aferente exercițiului curent minus rambursările de cheltuieli înregistrate în avans din exercițiul anterior, este luat în considerare.

2. RAPORT PRIVIND EXECUȚIA FINANCIARĂ

NOTĂ INTRODUCTIVĂ

FED-uri anterioare

- Decizia 1/2000 a Consiliului ACP-CE din 27 Iulie 2000 privind măsurile tranzitorii stipulează ca o parte din resursele nealocate din FED-urile anterioare să fie utilizate pentru programele conforme cu dispozițiile relevante ale Acordului de la Cotonou, aplicabile anticipat în temeiul măsurilor tranzitorii.

- Decizia 410/2001 a Comisiei din 16 Martie 2001, care stabilește alocările pentru programele indicative ale țărilor ACP în temeiul Acordului de parteneriat ACP-CE, prevede că resursele nealocate din FED-urile anterioare în valoare de maximum 1,2 miliarde EUR vor fi utilizate pentru execuție în conformitate cu normele și procedurile FED-urilor relevante, în cursul perioadei premergătoare intrării în vigoare a Protocolului financiar aplicabil celui de al 9-lea FED.

- Decizia 1033/2001 a Comisiei din 15 iunie 2001 a stabilit alocările pentru programele regionale și pentru cooperarea intra-ACP în cadrul Protocolului financiar la Acordul de parteneriat ACP-CE.

- Decizia 1252/2002 a Comisiei din 11 iulie 2002 a mărit, pe de o parte, pachetul destinat cooperării intra-ACP cu 60 de milioane EUR, din rezervele generale ale celui de al 6-lea și ale celui de al 7-lea FED și, pe de altă parte, a prevăzut utilizarea acestor fonduri suplimentare în cursul perioadei premergătoare intrării în vigoare a Protocolului financiar aplicabil celui de al 9-lea FED, în conformitate cu normele și procedurile aplicabile FED-urilor inițiale.

- În cele din urmă, prin Decizia 3/2002 a Consiliului de Miniștri ACP-CE din 23 Decembrie 2002, suma de 25 de milioane EUR a fost prelevată din resursele nealocate ale celui de al 8-lea FED (rezerva generală) și a fost alocată programului de cooperare regională, în temeiul Acordului de parteneriat ACP-CE.

- Întrucât cel de al 6-lea FED a fost închis în 2006, iar cel de al 7-lea FED a fost închis în 2008, conturile anuale nu mai cuprind tabelele privind execuția în cazul acestor FED-uri. Cu toate acestea, execuția soldurilor transferate se regăsește în cel de al 9-lea FED.

- La fel ca în anii precedenți, în vederea asigurării transparenței în prezentarea conturilor aferente exercițiului 2009, tabelele de mai jos evidențiază separat, pentru cel de al 8-lea FED, partea utilizată pentru programare în baza Convenției de la Lomé și partea utilizată pentru programare în baza Acordului de la Cotonou. În ceea ce privește aceasta din urmă, înregistrarea în conturi și prezentarea conturilor se întemeiază pe articolul 3 alineatul (2) din anexa IV la Acordul de parteneriat ACP-CE, cu privire la țări. Acest articol prevede, pentru țările ACP, un pachet A destinat să acopere sprijinul macroeconomic și sprijinul pentru programe și proiecte, precum și un pachet B destinat să acopere nevoile neprevăzute, cum ar fi ajutorul de urgență, inițiativele de reducere a datoriei și sprijinul acordat în vederea compensării efectelor negative ale instabilității încasărilor la export.[17] În ceea ce privește regiunile, conturile sunt stabilite pe baza programării regionale, astfel cum se arată în capitolul 2 din Acordul de parteneriat ACP-CE (și anume, programe indicative regionale și de cooperare intra-ACP).

- În conformitate cu punctul 4 din anexa Ib (Cadrul financiar multianual pentru perioada 2008-2013) la Acordul de parteneriat ACP-CE, soldurile rămase și sumele dezangajate în cadrul fondurilor în perioada cuprinsă între 31.12.2007 și data intrării în vigoare a celui de al 10-lea FED au fost transferate celui de al 9-lea FED pentru a asigura capacitatea de lucru a administrației UE și pentru a acoperi costurile curente de susținere a proiectelor în derulare până la intrarea în vigoare a celui de al 10-lea FED.

Cel de al 10-lea FED

Acordul de parteneriat ACP-CE semnat la 23 iunie 2000 la Cotonou de către statele membre ale Comunității Europene și statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific (statele ACP) a intrat în vigoare la 1 aprilie 2003. Acordul de la Cotonou a fost modificat prin acordul semnat la Luxemburg, de aceleași state la data de 25 iunie 2005.

Decizia Consiliului UE din 27 noiembrie 2001 (2001/822/CE) privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM) la Comunitatea Europeană a intrat în vigoare la 2 decembrie 2001. Această decizie a fost modificată la 19 martie 2007 (Decizia 2007/249/CE).

Acordul intern privind finanțarea ajutoarelor Comunității în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2008 – 2013 în conformitate cu Acordul de la Cotonou revizuit, adoptat de reprezentanții guvernelor statelor membre ale Comunității Europene la 17 iulie 2006, a intrat în vigoare la 1 iulie 2008.

În conformitate cu Acordul de la Cotonou, a doua perioadă (2008-2013) a ajutoarelor Comunității destinate statelor ACP și TTPM este finanțată de cel de al 10-lea FED cu fonduri totale în valoare de 22 682 de milioane EUR, din care:

- 21 966 de milioane EUR alocate țărilor ACP, în conformitate cu cadrul financiar multianual din anexa Ib la Acordul de la Cotonou revizuit;

- 286 de milioane EUR alocate TTPM, în conformitate cu anexa IIAa la decizia revizuită a Consiliului privind asocierea TTPM la Comunitatea Europeană;

- 430 de milioane EUR alocate Comisiei pentru finanțarea costurilor rezultate din programarea și execuția resurselor celui de al 10-lea FED, conform articolului 6 din Acordul intern.

La data intrării în vigoare a celui de al 10-lea FED,