1.

recomandă Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate următoarele: (a) să informeze și să consulte Parlamentul cu privire la reexaminarea PESCO și să se asigure că opiniile Parlamentului sunt luate în considerare în mod corespunzător, în conformitate cu articolul 36 din TUE, în special în contextul actualei analize strategice a primei faze a PESCO, care se va finaliza în 2020, pentru a asigura un nivel consolidat de răspundere, transparență și control; (b) să sublinieze importanța urmăririi cu prioritate a soluționării conflictelor; (c) să transpună în practică viziunea strategică a Uniunii și să definească amenințările comune, printre altele prin concretizarea nivelului de ambiție definit de Strategia globală a UE din 2016, inclusiv prin activitatea în curs a „Busolei strategice”, care trebuie desfășurată în cooperare cu toți actorii și instituțiile implicate, precum și să întărească dimensiunea operațională a PESCO; (d) să pregătească cât mai curând, pe baza rezultatelor discuțiilor referitoare la „Busola strategică”, o Carte albă pentru securitate și apărare a UE de sine stătătoare; să țină seama de faptul că primele rezultate ale „Busolei strategice” sunt așteptate în prima jumătate a anului 2022; (e) să asigure efecte sinergice și coerența între diferitele inițiative și operații de apărare ale UE; (f) să încurajeze SMp, prin propuneri focalizate și o comunicare adecvată, să evolueze de la o viziune strict națională a apărării la una europeană, mai puternică, și să depună eforturi structurate pentru a crește utilizarea abordării colaborative europene ca o prioritate, deoarece niciun SMp nu are singur potențialul de a remedia deficiențele de capacitate identificate; să încurajeze SMp și statele membre în general să nu-și reducă cheltuielile pentru apărare în următorii ani și în niciun caz implicarea lor financiară în proiectele colaborative europene; (g) să crească ambiția bugetară a UE în ceea ce privește întărirea capabilităților de apărare, în special prin finanțarea suficientă a FEA și a mobilității militare în următorul cadru financiar multianual (CFM); (h) să asigure utilizarea eficientă a PESCO ca instrument de cooperare pentru o apărare viabilă și eficientă a UE, îmbunătățirea capabilităților de apărare ale SMp și a interoperabilității ca obiectiv comun, în special în ceea ce privește disponibilitatea, interoperabilitatea, flexibilitatea și capacitatea de desfășurare a forțelor, în conformitate cu ambiția pentru o mai mare autonomie strategică a UE, menținând, în același timp, o cooperare strânsă între SMp, intensificând cooperarea UE-NATO în ceea ce privește membrii acestor organizații și menținând o cooperare strânsă cu alți parteneri internaționali; (i) să asigure concentrarea finanțării proiectelor PESCO din FEA asupra unui set limitat de proiecte-cheie strategice, conform priorităților CDP, pentru a-i maximiza impactul; să se asigure că selectarea proiectelor PESCO este în conformitate cu Obiectivele de capacitate cu impact ridicat care decurg din CDP; (j) să recunoască faptul că Parlamentul, împreună cu Consiliul, exercită funcții legislative și bugetare, de control politic și consultative, în conformitate cu tratatele; (k) să incorporeze legătura dintre PESCO și Programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP) și FEA direct în ciclul proiectului PESCO, pentru a contribui într-un mod mai eficace la realizarea ambițiilor Uniunii în domeniul securității și apărării; să impună documentarea fiecărui proiect, înainte de selecția pentru buget; (l) să concentreze eforturile PESCO asupra proiectelor care vizează consolidarea sistematică a componentei militare a PSAC, (i) care contribuie la remedierea deficitelor majore de capabilități, cu un accent mai operațional, ca răspuns direct la nevoile forțelor armate europene implicate în operațiuni, (ii) cu o dimensiune strategică și integrativă, cum ar fi EUFOR CROC, Mobilitatea militară, Rețeaua de centre logistice sau CRRT, sau (iii) care creează sinergii adiționale și efecte de scală, unde este cazul; (m) să orienteze PESCO în direcția unor proiecte constructive cu o dimensiune europeană strategică reală, consolidând astfel baza industrială și tehnologică a apărării europene; (n) să sublinieze importanța unui număr mic de proiecte strategice, în special a catalizatorilor strategici (comandă și control, transport, informații), cărora ar trebui să li se acorde prioritate întrucât pun bazele unei apărări europene mai integrate; (o) să ia act de faptul că, prin crearea PESCO în cadrul Tratatului de la Lisabona, s-a dorit stabilirea unei avangarde de state membre dispuse să pună în comun resursele și capacitățile lor pentru a atinge obiective comune ambițioase în domeniul securității și apărării; consideră că este necesar ca Uniunea să elaboreze treptat un cadru comun, sub responsabilitatea Vicepreședintelui Comisiei / Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR/VP), în care statele membre să efectueze propriile revizuiri ale politicilor naționale de apărare, să împărtășească rezultate și să pună în comun informații, astfel încât să pună bazele unei apărări europene veritabile; (p) să recunoască, în acest sens, valoarea orientărilor politice ale Comisiei privind politica din domeniul apărării și, în special, privind necesitatea unor măsuri curajoase în sensul realizării unei adevărate Uniuni europene a apărării și necesitatea unei abordări integrate și cuprinzătoare a securității UE; să considere că înființarea în cadrul Comisiei a unei noi Direcții Generale Industria Apărării și Spațiu va avea rol de catalizator pentru o mai bună coerență, o cooperare loială și o coordonare integrată în ceea ce privește crearea capacităților de apărare în toate statele membre ale UE, precum și pentru consolidarea infrastructurii militare a UE și îmbunătățirea eficienței industriei UE și a pieței interne; (q) să recunoască că Parlamentul ar trebui să aibă un rol proeminent în procesul de control și de supraveghere a implementării și evaluării PSAC; să informeze și să consulte exhaustiv Parlamentul în contextul actualei analize strategice a primei faze a PESCO, care se va finaliza în 2020; să considere că intensificarea cooperării în domeniul apărării între statele membre la nivelul UE ar trebui să fie însoțită de consolidarea puterii de control a Parlamentului; (r) să facă tot posibilul pentru ca capabilități esențiale, precum viitoarele platforme terestre, maritime, aeriene și de alt tip destinate forțelor armate ale statelor membre să fie plasate în cadrul PESCO sau cel puțin să aibă o legătură strânsă cu aceasta, pentru: (i) a îmbunătăți pregătirea operațională a componentei militar a PSAC și (ii) a asigura complementaritatea eforturilor PESCO cu capabilitățile existente și utilizarea lor într-un mod care să remedieze deficiențele existente și să compenseze cheltuielile generale; (s) să formuleze stimulente inovatoare pentru a îmbunătăți interoperabilitatea și desfășurarea misiunilor și a altor operații din cadrul PSAC; (t) să crească investițiile în interconectarea infrastructurii de transport civil care este compatibilă cu planificarea mobilității militare; (u) să analizeze, ca parte a reformei sistemului UE de grupuri tactice de luptă, dacă este oportun să-l aducă în cadrul PESCO, pentru a-i crește capacitatea operațională, modularitatea și agilitatea, prin crearea unor unități multinaționale permanente dedicate îndeplinirii sarcinilor militare, conform articolului 43 din TUE, și a consolida capacitatea UE de a desfășura operațiuni de management al crizelor, inclusiv cele mai solicitante, cum ar fi instaurarea păcii, și de a o utiliza ca forță strategică de rezervă; (v) să sprijine și să promoveze, atunci când este cazul, gruparea proiectelor PESCO în funcție de capabilități și să distingă între proiectele strategic relevante și celelalte proiecte, ținând seama de obiectivul realizării unui ansamblu de forțe care cuprinde întregul spectru, precum și să-și concentreze eforturile asupra proiectelor care au cel mai mare potențial de a asigura autonomia strategică europeană; să revizuiască lista actuală a celor 47 de proiecte și fie să le grupeze, fie să le anuleze – la alegerea SMp – pe cele care nu progresează suficient sau al căror câștig reciproc avantajos pentru UE este insuficient; (w) să promoveze respectarea celor 20 de angajamente PESCO, stabilind o definiție clară și simplă a criteriilor de conformitate de bază și asigurându-se că viitoarele propuneri de proiecte se ocupă de Priorități specifice ale UE de dezvoltare a capabilităților; să se asigure că toate evaluările progreselor proiectelor se bazează pe criterii clare și transparente, inclusiv atunci când proiectele sunt cofinanțate în cadrul EDIDP/viitorului FEA; să se asigure că aceste criterii servesc drept indicatori pentru toate statele membre care participă la proiecte PESCO; să asigure că SMp îmbunătățesc în continuare calitatea și granularitatea informațiilor furnizate în planurile lor naționale de punere în aplicare, în care subliniază modul în care intenționează să îndeplinească cele 20 de angajamente PESCO; (x) să crească coerența instrumentelor și inițiativelor UE în materie de planificare și dezvoltare în domeniul apărării; să utilizeze sinergiile dintre ciclul proiectului PESCO și alte procese ale capabilităților de apărare, cum ar fi Procesul privind obiectivul global al UE, CDP și CARD, pentru a permite depunerea unor proiecte mai direcționate, mai mature, mai bine dezvoltate și mai bine structurate; să se asigure că ciclul de prezentare a proiectelor permite realizarea sincronizată a mai multor inițiative europene, inclusiv a FEA; (y) să încurajeze SMp să încorporeze CDP în procesele lor naționale de planificare a apărării, pentru a ajuta la eliminarea deficiențelor în materie de capabilități; (z) să reafirme rolul central al secretariatului PESCO ca punct unic de contact pentru toate proiectele și să invite secretariatul să facă actualizări periodice ale situației progreselor realizate de proiecte, pe care să le prezinte Parlamentului, dar și tuturor actorilor implicați, utilizând informațiile culese de la statele membre însărcinate cu coordonarea proiectelor; să încurajeze SMp să continue să se angajeze într-un dialog mai eficient cu secretariatul PESCO la revizuirea și actualizarea planurilor lor naționale de implementare; (aa) să invite SMp să facă progrese concrete în ceea ce privește finalizarea proiectelor PESCO actuale; (ab) să clarifice rolul Comitetului politic și de securitate în cadrul procesului PESCO, care nu este prevăzut de TUE, și să asigure, în acest context, rolul important al Comitetului Militar al Uniunii Europene (EUMC) în furnizarea de consultanță militară ad-hoc Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate; (ac) să implice EUMC în definirea unui ansamblu de forțe care să cuprindă întregul spectru; (ad) să examineze instituirea unui Consiliu al UE de apărare, bazat pe formatul existent al Consiliului Afaceri Externe cu miniștrii apărării, care este și comitet director al AEA la nivel ministerial, precum și pe formatul PESCO al miniștrilor apărării din UE, pentru a garanta prioritizarea resurselor și o cooperare și integrare efective între statele membre, după caz; (ae) să clarifice sau să definească legătura dintre guvernanța PESCO și cea a FEA și să informeze Parlamentul în procesul de control ex-post în ceea ce privește finanțarea proiectelor PESCO de către FEA; (af) să aibă în vedere, așa cum au solicitat unele SMp, modificarea ciclului de depunere a proiectelor PESCO, pentru o mai mare concentrare și maturitate, precum și pentru îmbunătățirea structurii acestor proiecte; (ag) să clarifice normele care reglementează participarea terților la PESCO, luând în considerare importanța autonomiei decizionale a UE și deplina reciprocitate, înțelegând că abordarea de la caz la caz este cea mai benefică pentru UE, ținând seama: (i) de necesitatea de a elabora și a adopta un document cuprinzător și fundamental, care să reglementeze viitoarea cooperare cu participarea terților în proiectele PESCO și (ii) de faptul că procesul decizional cu privire la implicarea terților ar trebui realizat la nivelul fiecărui proiect PESCO; (ah) să încurajeze utilizarea „viitoarelor amenințări” ca bază pentru viitoarele propuneri de proiecte PESCO; să consolideze parteneriatele cu NATO, cu ONU, cu Uniunea Africană și cu alți parteneri; să se asigure că implicarea și includerea IMM-urilor este luată în considerare în toate aspectele relevante ale proiectelor PESCO; (ai) să se asigure că proiectele PESCO continuă să se dezvolte și că măresc capacitatea industrială a SMp în domeniul nanotehnologiilor, al supercomputerelor, al inteligenței artificiale, al tehnologiei dronelor, al roboticii și în alte domenii, asigurând, pe de altă parte, autonomia și independența Europei față de importatorii străini în aceste domenii, precum și că facilitează crearea de noi locuri de muncă; (aj) să ia act de faptul că pandemia de COVID-19 a arătat că Uniunea nu are suficiente competențe în domeniul îngrijirilor medicale; să recunoască că, în paralel, trebuie stabilită o strategie de apărare comună a UE pentru a acționa în cazul în care sunt atacate frontierele și teritoriile UE, precum și că PESCO reprezintă un demers pozitiv în această direcție; (ak) să recunoască rolul esențial jucat de forțele armate europene în contracararea provocărilor apărute în contextul pandemiei de COVID-19, în ceea ce privește atât gestionarea urgenței sanitare, cât și sprijinirea misiunilor și operațiunilor civile, precum și faptul că au și o dimensiune transfrontalieră și o funcție de solidaritate; să acorde atenție potențialele beneficii ale unor noi proiecte ambițioase în cadrul PESCO pentru dezvoltarea unor capacități europene comune în acest domeniu, plecând de la activitatea desfășurată în cadrul proiectelor anterioare, în special Dispozitivul militar de desfășurare a capabilităților de ajutor în caz de dezastre și Comandamentul medical european; (al) să invite Consiliul și statele membre participante să se concentreze asupra rezilienței cibernetice și să pregătească o strategie și proceduri colective de acțiune în caz de incidente cibernetice, prin intermediul proiectelor PESCO, pentru a crea un mediu mai rezilient în statele membre; (am) să ia act de poziția Parlamentului European față de Conferința privind viitorul Europei, exprimată în rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 (8), și anume că securitatea și rolul UE în lume ar trebui să fie identificate printre prioritățile politice prestabilite, dar neexhaustive, și să recunoască faptul că aceasta ar fi o ocazie de a implica cetățenii în dezbaterea privind consolidarea PESCO ca modalitate de a realiza progrese în direcția unei politici de securitate și de apărare comune autonome pentru Uniune.