RO    RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 6.6.2012  
SWD(2012) 163 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
Care înso țește documentul 
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Energia din surse regenerabile: o prezen ță majoră pe piața energetic ă european ă 
{COM(2012) 271 final} 
{SWD(2012) 149 final} {SWD(2012) 164 final} 
 
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
Care înso țește documentul 
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Energia din surse regenerabile: o prezen ță majoră pe piața energetic ă european ă 
1. C ARE ESTE PROBLEMA ? 
Pe parcursul ultimilor ani, sub impulsul economiilor de scar ă și al progresului tehnologic, 
sursele regenerabile de energie (RES) au cunoscut un ritm de r ăspândire mai rapid decât se 
estimase anterior. Este o evolu ție binevenit ă, care demonstreaz ă efectele benefice ale politicii 
UE în domeniul energiei di n surse regenerabile. Ca reac ție la aceste tendin țe, statele membre 
au introdus tot mai multe reforme ale schemelor lo r de ajutor pentru sursele regenerabile de 
energie, pentru a asigura realizar ea obiectivelor cu costuri minime și integrarea pie țelor. 
Uneori, modul în care au fost întreprinse aceste reforme nu a urm ărit cele mai bune practici 
europene, creând incertitudini pent ru investitorii din întreaga Europ ă. Mai mult, actuala criz ă 
economico-financiar ă i-a determinat pe investitori s ă devină mai pruden ți în legătură cu 
investițiile efectuate pe pie țele energetice care utilizeaz ă intens capitalul, mai ales în sectorul 
energiei din surse regenerabile, care depinde de politica public ă. 
În acest context, reiese tot mai clar c ă ținta UE 2020 privind energia din surse regenerabile s-
ar putea dovedi insuficient ă pentru a promova investi țiile pe termen lung de care este nevoie 
astfel încât costurile s ă se reducă în continuare, iar energia din surse regenerabile s ă dețină o 
pondere mai mare dup ă 2020. Claritatea legat ă de orientarea pe care o va lua în viitor politica 
UE a căpătat, așadar, o importan ță mai mare pentru investitori și pentru comunitatea de 
afaceri la luarea deciziilor de a efectua investi ții pe termen lung în sectorul surselor 
regenerabile de energie. 
Directiva 2009/28/CE privind energi a din surse regenerabile (denumit ă în continuare 
directiva) impune Comisiei obliga ția de a prezenta o foaie de parc urs în domeniul energiei din 
surse regenerabile pentru perioada de dup ă 2020 de-abia în 2018, ținând cont de evolu țiile 
tehnologice și de experien ța dobândit ă pe parcursul punerii în apli care a directivei. Mai mult, 
aceasta include cerin ța ca Comisia s ă revizuiasc ă anumite prevederi specifice din directiv ă (în 
special referitoare la pragurile de reducere a gazelor cu efect de ser ă – GES - pentru 
biocarburan ți și biolichide, m ăsurile și impactul biocarburan ților și al biolichidelor și așa-
numitele mecanisme de cooperare) pân ă în 2014. Totu și, având în vedere incertitudinea legat ă 
de investi ții descrisă mai sus, Comisia este con știentă de opinia tot mai puternic ă a părților 
interesate c ă planificarea pentru perioada de dup ă 2020 trebuie avut ă în vedere înc ă de acum. 
Mai concret, trebuie abordate urm ătoarele șase provoc ări pentru a facilita cre șterea ponderii 
energiei din surse regenerabile în  mixul energetic al UE în urm ătoarele decenii: 
 
RO 3   RO • Incertitudinea privind viitorul cadru de politic ă. În forma actual ă, cadrul de politic ă al UE 
în domeniul energiei din su rse regenerabile ia sfâr șit efectiv în 2020, peste doar opt ani. 
Pentru perioada de dup ă 2020 nu exist ă obiective legate de energi a din surse regenerabile 
și nici ținte de decarbonizare, cu excep ția celor stabilite în cadrul schemei de 
comercializare a certificatelor de emisii, și nu există decât un obiectiv politic, mai degrab ă 
decât juridic, din partea Consiliului UE de a atinge o reducere de 80 - 95 % a emisiilor de 
gaze cu efect de ser ă până în 2050, cu condi ția ca și alte țări dezvoltate s ă ia măsuri 
similare. 
• Viabilitatea stimul entelor financiare . Statele membre au introdus diverse scheme de ajutor 
care pun probleme din perspectiva pie ței unice. În plus, o cre ștere a cheltuielilor (cauzat ă 
în parte de o explozie a num ărului de instala ții fotovoltaice, datorat ă costurilor unitare în 
scădere ale acestora) ridic ă unele semne de întrebare în leg ătură cu viabilitatea financiar ă a 
schemelor de ajutor. 
• Coerența cu mecanismele existente pe pia ță. Au apărut îngrijor ări legate de capacitatea 
mecanismelor existente în prezent pe pia ța internă de a se adapta la specificul investi țiilor 
în sursele regenerabile de energie și de a le permite produc ătorilor de energie din surse 
regenerabile s ă răspundă efectiv la semnalele de pre ț de pe pia ță, creând astfel ineficien țe 
în funcționarea pie ței. 
• Gradul de adecvare al infrastructurii energetice.  Cea mai mare parte a re țelei electrice 
existente a fost construit ă într-o perioad ă în care sistemele electrice erau predominant 
naționale, centralele de produc ție a energiei electri ce era situate relativ aproape de punctele 
de consum, iar fluxurile de curent electric și aprovizionarea erau re lativ controlate. Pe 
măsură ce ponderea energiei electrice ob ținute din surse regenerabile cre ște, este 
improbabil ca aceste condi ții să se mențină, ceea ce ar putea împiedica integrarea optim ă a 
surselor regenerabile de energie. 
• Incertitudinea privind viitoarele tehnologii.  Va fi nevoie de o gam ă largă de tehnologii 
inovatoare în domeniul energiei din surs e regenerabile pent ru a efectua tranzi ția către un 
sector energetic sustenabil și sigur, precum și de schimb ări majore pentru a moderniza 
managementul și dezvoltarea infrastructurii. Totu și, dezvoltarea unor astfel de tehnologii în 
domeniul energiei din surse regenerabile pân ă la stadiul de comercializare constituie o 
provocare și nu poate fi realizat ă doar prin ac țiunea forțelor pieței. 
• Gradul de acceptare din partea publicului și sustenabilitatea.  În general, sursele 
regenerabile de energie se bucur ă de un sprijin larg din partea publicului, datorit ă 
caracterului lor descentralizat și beneficiilor ecologice și socio-economice. Cu toate 
acestea, exist ă tot mai multe motive de îngrijorare în leg ătură cu utilizarea terenurilor și cu 
alte efecte asupra mediului  ale proiectelor la scar ă largă în domeniul en ergiei din surse 
regenerabile, care ar putea deveni o barier ă în calea cre șterii viitoare. 
Comunicarea pe care o înso țește prezenta evaluare a impactului examineaz ă atât provoc ările, 
cât și eventualele solu ții pentru facilitarea integr ării energiei din surse regenerabile pe pia ța 
unică. De asemenea, stabile ște cadrul necesar pentru a determ ina orientarea care va trebui 
imprimată politicii de dup ă 2020 pentru a permite cre șterea ponderii energiei din surse 
regenerabile în mixul energetic al UE.   
2. A NALIZA SUBSIDIARIT ĂțII șI VALOAREA AD ĂUGATĂ LA NIVELUL UE 
Competen țele UE în domeniul energiei din surse regene rabile sunt stabilite în Tratatul privind 
funcționarea Uniunii Europene, la articolul 192 (mediu), articolul 114 (pia ța internă) și 
 
RO 4   RO articolul 194 (energie). Din punct de  vedere economic, numeroase îmbun ătățiri ale sistemului 
energetic pot fi realizate la scara întregii UE, cuprinzând atât ac țiuni ale UE cât și ale statelor 
membre și ținând cont în mod corespunz ător de repartizarea competen țelor. 
3. O BIECTIVE DE POLITIC Ă 
Obiectivul general al prezentei interven ții este de a garanta faptul c ă energia din surse 
regenerabile contribuie în mod semnificativ la siguran ța și diversitatea aprovizion ării cu 
energie, la competitivitate și protecția mediului și a climei, dar sprijinind în acela și timp și 
dezvoltarea economic ă, crearea de locuri de munc ă, dezvoltarea regional ă și inovarea în UE. 
În acest scop se propun urm ătoarele obiective specifice: i) redu cerea gradului de incertitudine 
pentru investitori și mediul de afaceri, ii) îmbun ătățirea viabilit ății și realizarea cu costuri 
minime a obiectivelor urm ărite de schemele de ajutor, iii) facilitarea coeren ței cu 
mecanismele de pe pia ță, iv) asigurarea faptului c ă infrastructura energetic ă este adecvat ă, v) 
stimularea inov ării și dezvoltării tehnologice și vi) îmbun ătățirea gradului de acceptare din 
partea publicului și soluționarea problemei sustenabilit ății. 
4. OP ȚIUNI  DE POLITIC Ă  
Scopul acestei evalu ări a impactului este de a an aliza efectele ecologice, economice și sociale 
ale opțiunilor de politic ă selectate, în compara ție cu situa ția actuală. Având în vedere p ărerile 
părților interesate, au fost identificate și analizate urm ătoarele patru op țiuni de politic ă: 
• Statu-quo. Aceast ă opțiune presupune inexisten ța vreunei noi politici a UE pentru 
promovarea energiei din surse regenerabile dup ă anul 2020. Sursele regenerabile de 
energie ar continua s ă beneficieze de cadrul legisla tiv actual privind schema de 
comercializare a certificatelor de emisii. 
• Decarbonizare f ără ținte legate de energia din surse regenerabile dup ă anul 2020. Aceast ă 
opțiune implic ă o țintă mai ambi țioasă de reducere a gazelor cu efect de ser ă și/sau politici 
perfect compatibile cu obiectivele pe termen lung ale UE în materie de decarbonizare, f ără 
a stabili o anumit ă țintă pentru energia din surse regenerabile dup ă 2020. 
• Ținte obligatorii pentru energi a din surse regenerabile dup ă 2020 și sprijin coordonat. 
Această opțiune presupune actualizarea pachetului energie și climă din 2008, prin stabilirea 
unor ținte pentru energia din surse regenerabile la nivelul UE și la nivel na țional pentru 
2030, precum și a unor obiective la nivelul UE privi nd emisiile de gaze cu efect de ser ă și 
eficiența energetic ă. 
• O țintă la nivelul UE privind ener gia din surse regenerabile și măsuri armonizate. Aceast ă 
opțiune prevede stabilirea unei ținte la nivelul UE privind en ergia din surse regenerabile, 
susținută de o schem ă de ajutor armonizat ă și de un sistem armonizat de gestionare a 
energiei electrice. 
5. EVALUAREA  IMPACTULUI 
Impactul economic Impactul economic general al cre șterii ponderii energiei din su rse regenerabile în mixul 
energetic este rezultatul a numeroase mecanis me interconectate, care se contrabalanseaz ă. În 
primul rând, r ăspândirea surselor regenerabile de energie creeaz ă activitate economic ă. În al 
 
RO 5   RO doilea rând, consumul sporit de energie din su rse regenerabile autohtone reduce importurile 
de combustibil fosil, sporind astfel siguran ța energetic ă. În al treilea rând, promoveaz ă 
inovarea energetic ă, un aspect esen țial pentru a asigura dezvoltarea unui num ăr suficient de 
tehnologii diferite care s ă permită decarbonizarea pe termen lung, cu costuri minime, a 
sectorului energetic. Inovarea energetic ă este important ă și din punct de vedere economic, 
deoarece creeaz ă avantaje competitive pe pie țele interna ționale, cu oportunit ățile de creștere și 
de export aferente. Pe de alt ă parte, extinderea energiei din surse regenerabile poate înlocui 
investițiile (și locurile de munc ă) din sectorul conven țional, cu efectele negative aferente. În 
plus, costul sprijinului financ iar acordat pentru energia din surse regenerabile poate conduce 
la creșterea prețurilor energiei, care, la rându l lor, se pot reflecta asupra facturilor la energie 
plătite de utilizatori și pot afecta competitivitatea sectoa relor industriale energointensive. 
Analiza arat ă că opțiunile 2, 3 și 4 vor avea probabil efecte ec onomice pozitive, deoarece vor 
atrage (într-o m ăsură diferită) investiții semnificative în  tehnologiile în domeniul surselor 
regenerabile de ener gie, care au poten țialul de a crea noi sectoare industriale, locuri de munc ă 
și creștere economic ă. În plus, acestea vor contribui la re ducerea cheltuielilo r cu importul de 
carburanți, ceea ce ar putea proteja economia UE împotriva șocurilor externe ale pre țurilor 
energiei; totu și, opțiunile 3 și 4 ar putea ocaziona economii la import mai consistente decât 
opțiunea 2. Între timp, stimulentele financiare aco rdate pentru energia di n surse regenerabile 
în cadrul op țiunilor 3 și 4 ar putea majora costuril e pentru consumatori, de și această creștere 
ar fi probabil compensat ă, măcar în parte, prin efectul ordi nii meritelor, care reduce pre țurile 
cu ridicata ale energiei  electrice. Dimpotriv ă, opțiunea 1 prezint ă costuri mai ridicate ale 
carburanților, ceea ce nu favorizeaz ă prea mult cre șterea economic ă, dar necesit ă totuși mai 
puține investi ții publice în dezvoltarea și răspândirea energiei din surse regenerabile. 
Impactul asupra mediului 
Răspândirea energiei din su rse regenerabile are poten țialul de a reduce semnificativ emisiile 
de gaze cu efect de ser ă. Analizele realizate în trecut arat ă că toate op țiunile de politic ă 
examinate, cu excep ția scenariului statu-quo, realizeaz ă o reducere cu 80 % a gazelor cu efect 
de seră și cu aproape 85 % a emisiilor de CO2 af erente sectorului energetic în 2050, 
comparativ cu 1990. Și opțiunile 2, 3 și 4, combinate cu m ăsuri de adaptare eficace, au 
potențialul de a îmbun ătăți rezistența la schimb ările climatice a sistemului energetic al UE. În 
mod concret, descentralizarea produc ției de energie electric ă joacă un rol important în 
reducerea vulnerabilit ății generale a re țelei și a sistemului la dezastrele climatice. 
Biodiversitatea la nivel lo cal va fi probabil afectat ă atât direct, cât și indirect de infrastructura 
energetică aferentă surselor regenerabile. Op țiunile 2 și 4 ar putea avea efecte mai pronun țate, 
deoarece va fi nevoie de linii electrice aeriene pentru a conect a cele mai bune s ituri (inclusiv 
cele situate în țări terțe) cu centrele de consum. Totu și, aceste consecin țe potențial negative 
pot fi evitate dac ă dezvoltarea infrastructurii respect ă norme ecologice bine stabilite. 
Creșterea ponderii energiei din surse regenerabile dup ă 2020 va presupune cre șterea 
producției de surse de biomas ă, ceea ce ar putea antrena ri scuri mai mari de apari ție a unor 
efecte, directe și indirecte, de modificare a utiliz ării terenurilor. Cu toat e acestea, analiza arat ă 
că ar putea fi disponibil ă o cantitate suficient ă de biomas ă sustenabil ă pentru a acoperi cererea 
din partea sectorului energetic și a altor utilizatori pân ă în 2030. Op țiunile 2, 3 și 4 ar putea 
diminua aceste riscuri, prin introducerea de cr iterii de sustenabilitate solide pentru toate 
tipurile de utilizare a bioe nergiei, pornind de la ( și consolidând) criteriile obligatorii care se 
aplică în prezent biocarburan ților și biolichidelor. Mai mult, riscurile pot fi reduse și mai mult 
prin facilitarea unor îmbun ătățiri semnificative și sustenabile ale productivit ății agricole și 
 
RO 6   RO forestiere, precum și prin promovarea unor ac țiuni pe plan interna țional de reducere a 
defrișărilor și a degrad ării pădurilor. 
Impactul social 
Tranziția la ponderi mai mari ale energiei  din surse regenerabile are poten țialul de a crea 
numeroase locuri de munc ă noi și de calitate mai bun ă. Până la sfârșitul anului 2010, în 
sectorul energiei din surse regenerabile din UE  erau angajate peste 1,1 milioane de persoane. 
Deși creșterea energiei din surse regenerabile antreneaz ă și restructurare sectorial ă, cercetările 
arată că efectele nete asupra ocup ării forței de munc ă pe care le au politicile privind energia 
din surse regenerabile sunt totu și pozitive. În spe ță, este foarte important s ă se mențină și să se 
îmbunătățească poziția concuren țială a sectorului european de produc ție a tehnologiilor în 
domeniul energiei din su rse regenerabile, asigurâ ndu-se atât o cerere sus ținută pe plan intern, 
cât și accesul la pie țe străine. 
Având în vedere cele de mai sus, op țiunea 3, prin faptul c ă promoveaz ă activ tehnologiile 
inovatoare în domeniul energiei din surse re generabile, ar putea aduc e beneficii mai mari 
pentru ocuparea for ței de munc ă decât opțiunea 2, care prin abordarea sa bazat ă pe costuri va 
stimula probabil doar tehnologiile af late în faza de maturitate. În m ăsura în care op țiunea 3 ar 
presupune echilibrarea investi țiilor în sursele regenerabile de  energie de-a lungul timpului, 
aceasta ar putea oferi și locuri de munc ă mai stabile pentru angaja ți, contribuind la evitarea 
perioadelor de lips ă acută a forței de munc ă pentru angajatori. Op țiunea 4, în cadrul c ăreia o 
parte din energia din surse rege nerabile se va dezvolta în țări terțe, ar putea avea beneficii mai 
reduse (de și considerabile, totu și) pentru ocuparea for ței de munc ă. 
6. COMPARAREA  OPȚIUNILOR 
Opțiunile de politic ă au fost comparate pe baza eficacității, a eficien ței și a coeren ței lor. 
În ceea ce prive ște eficacitatea , toate op țiunile, cu excep ția scenariului st atu-quo, contribuie 
la abordarea problemei incertitudinii la nivelul investitorilor, precum și a motivelor de 
îngrijorare legate de realizarea cu co sturi minime a schemelor de ajutor și de integrarea pe 
piață a energiei din surse regenerabile. De și toate aceste op țiuni ar intensifica inovarea 
tehnologic ă prin măsuri de cercetare & dezvoltare, doar op țiunea 3 ar ajuta statele membre s ă 
aplice ini țiative axate mai mult pe tehnologie,  generând astfel inovare „atras ă de piață”, care 
este esențială pentru promovarea r ăspândirii pe scar ă largă a surselor de energie regenerabile. 
Toate opțiunile, cu excep ția opțiunii 1, ar avea ca rezultat îmbun ătățirea siguran ței energetice 
și ar aborda efectiv problemele  legate de sustenabilitate. 
Din punctul de vedere al eficienței, analiza indic ă, în linii mari, acelea și valori ale costurilor 
totale de sistem pentru toate op țiunile, mai pu țin scenariul statu-quo. De și eficiența opțiunii 3 
depinde de progresele înregistrate în eliminarea inadverten țelor existente între schemele de 
ajutor naționale, accentul pe minimizarea costurilor din cadrul op țiunii 2 ar putea contribui la 
reducerea costului global  al politicii, precum și la reducerea sarcinii administrative aferente 
gestionării unui num ăr mare de ținte. Analiza demonstreaz ă că, în practic ă, opțiunea 4 ar 
putea avea o eficien ță mai mică decât se estimeaz ă teoretic. 
Toate opțiunile de politic ă coincid  cu celelalte obi ective de politic ă pe termen lung ale UE 
(privind clima, mediul, transporturile etc.). Nu exist ă o opțiune preferat ă în mod clar, care s ă 
obțină cele mai mari scor uri la toate criteriile. Se impune o analiz ă mai detaliat ă a 
 
RO 7   RO interacțiunilor dintre instrumentele de politic ă, analiză care va fi efectuat ă în contextul 
eventualelor propuneri de politic ă specifice din viitor. 
Analiza comparativ ă realizată mai sus cu privire la efectele celor patru op țiuni de politic ă 
evaluate poate fi sintetizat ă după cum urmeaz ă: 
• Statu-quo Această opțiune nu ar solu ționa problema incertitudinii existente în prezent la 
nivelul investitorilor în leg ătură cu politica UE în materie de energie din surse regenerabile 
după 2020. Deoarece acest scenariu presupune o eliminare treptat ă a stimulentelor, 
aspectele minimiz ării costurilor și integrării pe piață a energiei din surse regenerabile vor fi 
soluționate pân ă la sfârșitul deceniului. În mod similar, dezvoltarea deja planificat ă a 
infrastructurii energetice ar fi suficient ă pentru a integra nivelurile sc ăzute de răspândire 
preconizate. În fine, aceast ă opțiune nu face nimic pentru a accelera cre șterea economic ă, 
crearea de locuri de munc ă și inovarea tehnologic ă, și nici pentru a solu ționa aspectele 
legate de sustenabilitate și de gradul de acceptare din partea publicului.  
• Decarbonizare f ără ținte legate de energia din surse regenerabile dup ă anul 2020.  Această 
opțiune ar aduce o mai bun ă vizibilitate în ceea ce prive ște evoluțiile pieței după 2020, 
presupunând c ă instrumentele de politic ă adresate sectoarelor din cadrul schemei de 
comercializare a certificatelor de emisii și din afara acesteia ar fi în m ăsură să asigure 
semnale de pia ță eficace în favoarea energiilor din surse regenerabile , inclusiv prin 
stabilirea de pre țuri adecvate ale carbonului. Prin aplicarea unei abord ări de piață integrate 
la nivelul UE, aceast ă opțiune ar putea contribui la mini mizarea costurilor schemelor de 
ajutor, ar facilita integrarea pe pia ță și ar asigura infrastructuri adecvate. Caracterul neutru 
din punct de vedere tehnologic al instrumentelor de politic ă incluse în aceast ă opțiune ar 
putea, de asemenea, s ă diminueze impactul asupra inov ării tehnologice, în compara ție cu 
alte opțiuni care includ m ăsuri specifice legate de tehnologia energetic ă. Această opțiune ar 
aborda efectiv problema sustenabilit ății și a îmbun ătățirii gradului de acceptare din partea 
publicului. 
• Ținte obligatorii pentru ener gia din surse regenerabile dup ă 2020 și sprijin coordonat. În 
funcție de cât de ambi țioase sunt, țintele ar putea contribui la  asigurarea unui nivel de 
certitudine mai ridicat pentru investitori și comunitatea de afaceri, în ceea ce prive ște 
viitorul volum al pie ței tehnologiilor în domeniul ener giei din surse regenerabile. De 
asemenea, ar promova în continuare minimizarea costurilor și convergen ța schemelor 
naționale de ajutor și ar stimula cercetarea și dezvoltarea în domeniul tehnologiilor 
inovatoare. Aceast ă opțiune ar aborda efectiv și aspectele legate de sustenabilitate și de 
gradul de acceptare din partea publicului, prin promovarea unei r ăspândiri a surselor 
regenerabile de energie mai echilibrate și mai uniforme din punct de vedere regional.  
• O țintă la nivelul UE privind ener gia din surse regenerabile și măsuri armonizate. Și 
această opțiune ar aborda într-o manier ă pozitivă incertitudinile legate de politica de dup ă 
2020, promovând în acela și timp o mai bun ă integrare a pie ței interne. Op țiunea ar asigura 
sprijin neutru din punct de ve dere tehnologic, în combina ție cu expunerea produc ătorilor la 
forțele pieței, și va promova probabil o r ăspândire mai concentrat ă a energiei din surse 
regenerabile, mai degrab ă decât produc ția descentralizat ă, situată mai aproape de centrele 
de consum. Ca urmare, aceast ă opțiune ar putea risca s ă majoreze costurile aferente 
schemelor de ajutor și infrastructurii, și să ridice probleme de acceptare din partea 
publicului. La fel ca și în cazul op țiunii 3, riscurile poten țiale ale efectelor secundare 
nedorite aferente modalit ăților de utilizare a bioenergiei ar fi gestionate prin consolidarea 
cadrului de asigurare a sustenabilit ății. 
 
RO 8   RO Tabel 1: Compara ția opțiunilor analizate cu op țiunea de referin ță 
Criterii  Opțiuni 1: Nicio 
acțiune nouă 
din partea 
UE 2: Ținte GES/ 
Fără ținte RES  3: Ținte RES 
naționale dup ă 
2020 4: O țintă RES la 
nivelul UE și măsuri 
armonizate  
Certitudine 
politică = + ++ ++ 
Viabilitatea 
sprijinului  = ++ + + 
Adecvarea infrastructurii 
 = ++ ++ + 
Piața internă  = ++ + ++ 
Inovarea 
tehnologic ă = + ++ + Eficacitate 
 
Susținerea/accept
area din partea publicului
 = + + + 
Eficiență Costurile de 
sistem  = = = = 
Coerență cu alte politici 
ale UE  = + + + 
Legendă = echivalent; + îmbun ătățire; - deteriorare. 
7. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
În ceea ce prive ște monitorizarea și evaluarea, Comisia propune monitorizarea atent ă a 
următorilor indicatori, pe ntru a se asigura c ă UE se încadreaz ă în graficul prev ăzut pentru 
atingerea obiectivelor sale pentru anul 2020 și se va putea prevala, deci, de cadrul respectiv 
pentru a- și atinge obiectivele pentru perioada urm ătoare anului 2020. La nivelul UE sunt 
disponibile sisteme relevante de raportare și monitorizare, inclusiv prin obliga ția bienală de 
raportare a Comisiei în temeiul directivei  privind energia din surse regenerabile. 
Indicator  Relevanță 
Ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final de energie al 
UE Dezvoltarea energiei din surse 
regenerabile  
Reducerea emisiilor de gaze cu efect de ser ă în UE  Reducerea emisiilor de gaze cu 
efect de ser ă 
Nivelul pre țurilor carbonului în cadrul schemei de comercializare a 
certificatelor de emisii  Eficacitatea pie țelor carbonului  
Originea biocarburan ților și a biolichidelor consumate în UE  Sustenabilitate  
Impactul biocarburan ților asupra utiliz ării terenurilor, disponibilit ății 
alimentelor și prețurilor biomasei  Sustenabilitate  
Volumul sprijinul financiar acordat de statele membre pentru energia 
din surse regenerabile  Eficiență, minimizarea costurilor
Utilizarea mecanismelor de cooperare prev ăzute în directiva privind Eficiență, minimizarea costurilor
 
RO 9   RO energia din surse regenerabile  
Costurile de produc ție ale diferitelor tehnologii în domeniul energiei din 
surse regenerabile  Eficiență, minimizarea costurilor
Disponibilitatea economic ă a biomasei sustenabile  Dezvoltarea energiei din surse 
regenerabile  
Ritmul de cuplare a pie țelor Eficiență, integrarea pie țelor 
Disponibilitatea economic ă a biomasei sustenabile  Dezvoltarea energiei din surse 
regenerabile  
Ritmul de cuplare a pie țelor Eficiență, integrarea pie țelor