Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de abrogare a Deciziei 2004/918/CE privind existența unui deficit excesiv în Ungaria /* COM/2013/0388 final - 2013/ () */





Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de abrogare a Deciziei 2004/918/CE privind existența unui deficit excesiv în Ungaria CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (12), având în vedere recomandarea Comisiei, întrucât: (1) La 5 iulie 2004, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE), că în Ungaria există un deficit excesiv și a adoptat o recomandare, în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE, pentru a pune capăt situației de deficit excesiv până în 2008[1]. (2) La 18 ianuarie 2005, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8) din TCE, Consiliul a ajuns la concluzia că Ungaria nu a luat măsuri eficiente ca răspuns la recomandarea sa, iar la 8 martie 2005 a emis o altă recomandare în temeiul articolul 104 alineatul (7) din TCE, confirmând anul 2008 ca termen limită pentru corectarea deficitului excesiv. La 8 noiembrie 2005, Consiliul a decis că Ungaria nu a reușit, pentru a doua oară, să respecte recomandările formulate în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE. În consecință, la 10 octombrie 2006, Consiliul a adresat Ungariei o a treia recomandare în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE, prin care amâna termenul limită pentru corectarea deficitului excesiv până în 2009. La 7 iulie 2009, Consiliul a concluzionat că se poate considera că autoritățile maghiare au luat măsuri eficace ca răspuns la recomandarea din octombrie 2006 și, în contextul declinului accentuat al activității economice, a revizuit recomandarea în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE, stabilind un nou termen limită pentru corectare, și anume 2011. La 27 ianuarie 2010, Comisia a concluzionat că Ungaria a luat măsuri eficace în urma celor mai recente recomandări ale Consiliului; în concluziile sale din 16 februarie 2010, Consiliul a fost de acord cu această constatare, dar a atras atenția asupra unor riscuri considerabile. (3) În conformitate cu dispozițiile articolului 126 alineatul (8) din TFUE, la 24 ianuarie 2012 Consiliul a decis că Ungaria nu a luat măsuri eficace în urma recomandării Consiliului din iulie 2009 în decursul perioadei stabilite în această recomandare. Cu toate că în 2011 valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat nu a fost depășită, acest lucru nu s-a bazat pe o corecție structurală și sustenabilă, ci a fost în mare măsură consecința unor venituri cu caracter excepțional substanțiale. În paralel, în 2010 și în 2011 s-a înregistrat o deteriorare structurală globală estimată la peste 2 % din PIB, în timp ce se recomanda o îmbunătățire globală a finanțelor publice de 0,5 % din PIB. Mai mult, cu toate că autoritățile au implementat în 2012 măsuri structurale care erau preconizate să compenseze în mare parte deteriorarea anterioară, valoarea de referință din tratat de 3 % din PIB a fost respectată din nou în 2012 doar datorită unor măsuri one-off de aproape 1 % din PIB și ar urma să fie depășită în 2013. (4) La 13 martie 2012, Consiliul a adoptat, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE, o nouă recomandare adresată Ungariei pentru corectarea deficitului excesiv până în 2012. Autorităților maghiare li s-a cerut să parcurgă, în special, următoarele etape: (i) să pună capăt situației de deficit excesiv până în 2012, într-un mod credibil și sustenabil; (ii) să realizeze un efort bugetar suplimentar de cel puțin ½% din PIB, pentru a se asigura atingerea țintei propuse în ceea ce privește deficitul pentru 2012, de 2,5 % din PIB; și (iii) să ia, după caz, măsurile de natură structurală suplimentare care sunt necesare pentru a garanta că în 2013 deficitul se va menține cu mult sub pragul de 3% din PIB. În același timp, s-a recomandat diminuarea ponderii datoriei publice cât mai curând posibil, astfel încât să se înregistreze un progres suficient în direcția respectării valorii de referință privind reducerea datoriei. Ajustarea bugetară trebuia, de asemenea, să fie sprijinită de propunerile de îmbunătățire a cadrului de guvernanță bugetară. Consiliul a stabilit data de 13 septembrie 2012 ca termen limită până la care autoritățile maghiare să întreprindă acțiuni eficiente. De asemenea, la 13 martie 2012, Consiliul a hotărât să suspende o parte din creditele de angajament din Fondul de coeziune destinate Ungariei pentru anul 2013 [în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1084/2006 al Consiliului]. (5) La 30 mai 2012, pe baza programului de convergență pentru 2012 și a unor precizări suplimentare privind măsurile care vizau realizarea de economii, Comisia a concluzionat că Ungaria a luat măsuri eficiente în ceea ce privește corectarea deficitului excesiv. Concret, se preconiza că deficitul bugetar va atinge 2,5% din PIB în 2012 și că, în 2013, se va menține cu mult sub valoarea de referință de 3% din PIB prevăzută în tratat, în conformitate cu recomandarea din martie a Consiliului. În plus, s-a constatat că s-au înregistrat anumite progrese în ceea ce privește consolidarea cadrului de guvernanță fiscală, chiar dacă în acest domeniu progresele globale ar fi putut fi considerate lente. În acest context, Comisia a adoptat, la 30 mai, o propunere de anulare a suspendării creditelor de angajament din Fondul de coeziune. La 22 iunie 2012, Consiliul s-a declarat de acord cu această evaluare și a adoptat o decizie de anulare a suspendării creditelor de angajament din Fondul de coeziune. (6) În conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat tratatelor, Comisia furnizează datele necesare pentru punerea în aplicare a procedurii respective. În cadrul aplicării acestui protocol, statele membre trebuie să transmită date privind deficitele și datoriile publice și alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și respectiv 1 octombrie, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene[2]. (7) Atunci când analizează necesitatea abrogării unei decizii privind existența unui deficit excesiv, Consiliul ar trebui să ia o decizie pe baza datelor notificate. În plus, o decizie privind existența unui deficit excesiv ar trebui abrogată numai în cazul în care previziunile Comisiei indică faptul că deficitul nu va depăși valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat pe perioada analizată în previziuni[3]. (8) Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, ca urmare a notificării primite din partea Ungariei înainte de 1 aprilie 2013 și pe baza previziunilor din primăvara anului 2013 ale Comisiei și a evaluării măsurilor corective suplimentare, adoptate la 13 mai 2013 printr-un act emis de Guvern, se desprind următoarele concluzii: – În 2012, în urma unui efort bugetar considerabil, deficitul public a atins 1,9 % din PIB. Acest rezultat s-a datorat, de asemenea, veniturilor cu caracter excepțional reprezentând ¾% din PIB care au inclus și venituri cu caracter excepțional de 0,2 % din PIB, mai mari decât cele prevăzute în buget, legate de transferul suplimentar al activelor sistemelor de pensii private către sistemul de stat. Bugetul adoptat pentru 2012 avea drept țintă un deficit de 2,5 % din PIB, pe baza unei creșteri de 0,5 %. Bugetul prevedea o rezervă extraordinară de 1,1 % din PIB și numeroase măsuri de consolidare, în special: (i) măsuri de creștere a veniturilor în valoare de aproximativ 1¾% din PIB, inclusiv creșterea accentuată a impozitelor indirecte și a contribuțiilor la asigurările sociale; (ii) în ceea ce privește cheltuielile, măsuri structurale în valoare de ¾% din PIB, cum ar fi revizuirea prestațiilor sociale; și (iii) o diminuare a cheltuielilor din sectorul public în valoare de ¼% din PIB, inclusiv o înghețare a salariilor nominale în majoritatea sectoarelor. Pentru a contracara deteriorarea constantă a perspectivelor de creștere, guvernul a adoptat, în aprilie și octombrie, două noi pachete principale de măsuri corective (în valoare cumulată de 0,7 % din PIB), care au cuprins în principal noi reduceri ale creditelor aferente instituțiilor bugetare, dintre care au fost puse în aplicare aproximativ jumătate. În plus, soldul administrațiilor locale s-a îmbunătățit cu aproximativ 0,7 % din PIB în comparație cu previziunile bugetare, mai ales datorită investițiilor lor reduse. În contextul raportului intermediar prezentat în octombrie 2012 în cadrul PDE, ținta oficială în ceea ce privește deficitul a fost revizuită în sens ascendent, de la 2,5 % la 2,7 % din PIB. Per ansamblu, măsurile corective în valoare de aproximativ 3 % din PIB adoptate de administrația centrală și puse în aplicare în mod eficient, precum și îmbunătățirea soldului sectorului administrației publice locale, au avut ca rezultat, în cele din urmă, un deficit de 1,9 % din PIB, adică un rezultat mai bun cu 0,6 puncte procentuale din PIB decât ținta inițială în ceea ce privește deficitul. În plus, activarea rezervelor extraordinare prevăzute în buget a contrabalansat derapajele bugetare, datorate parțial mediului macroeconomic mai nefavorabil decât se anticipase. – În programul de convergență al Ungariei pentru 2013 se estimează că deficitul public va rămâne la 2,7 % din PIB în 2013 și în 2014. Cu toate acestea, conform previziunilor din primăvara anului 2013 ale Comisiei, deficitul ar atinge 3,0 % din PIB în 2013 și 3,3 % din PIB în 2014, ceea ce sugerează că deficitul excesiv nu a fost corectat în mod durabil. La 13 mai 2013, în urma publicării previziunilor din primăvara anului 2013 ale Comisiei, guvernul maghiar a adoptat măsuri corective suplimentare, a căror valoare, în termeni bruți, este de aproximativ 0,3 % din PIB pentru 2013 și, respectiv, 0,7 % din PIB pentru 2014. Evaluarea bugetară actualizată a Comisiei, care ia în considerare efectul favorabil al acestor noi măsuri corective asupra deficitului net, prevede un deficit de 2,7 % în 2013 și, respectiv, de 2,9 % în 2014. Astfel, deficitul ar trebui să rămână sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, pe perioada analizată în previziuni. În plus, potrivit estimării Comisiei, soldul bugetar ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare, va fi de – ¾% din PIB în 2013 și de –1½% din PIB în 2014, ceea ce reprezintă un rezultat coerent cu obiectivul autorităților maghiare pe termen mediu, de -1,7 % din PIB. – Ponderea datoriei în PIB s-a redus de la un vârf care se situa aproape de 82% în 2010 la 79,2% în 2012, datorită unor transferuri one-off de capital substanțiale, legate de eliminarea pilonului de pensii private obligatorii și de anumite măsuri de consolidare. Conform programului de convergență pentru 2013, ponderea datoriei în PIB va continua să scadă, ajungând la 78,1 % în 2013 și, respectiv, la 77,2 % în 2014, rămânând ulterior pe o traiectorie descendentă. Chiar și după includerea impactului noilor măsuri de consolidare adoptate la 13 mai 2013, Comisia prevede o pondere a datoriei în PIB mai mare cu aproximativ 1 punct procentual, atât în 2013, cât și în 2014. (9) În ceea ce privește guvernanța bugetară, Consiliul a solicitat autorităților maghiare să stabilească un cadru cu adevărat obligatoriu pe termen mediu și să extindă competențele de analiză ale Consiliului bugetar, având în vedere dreptul său de veto asupra bugetului anual. Programul de convergență pentru 2013 anunță intenția de a progresa în acest domeniu în toamna anului 2013. Progresele vor continua să fie monitorizate îndeaproape în cadrul semestrului european. (10) Consiliul reamintește că, începând din 2013, care este anul următor corectării deficitului excesiv, Ungaria ar trebui să mențină o orientare bugetară în conformitate cu obiectivul său pe termen mediu, ceea ce include respectarea criteriului de referință privind cheltuielile, și să înregistreze suficiente progrese în vederea îndeplinirii criteriului datoriei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv[4]. (11) În conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat, o decizie a Consiliului privind existența unui deficit excesiv se abrogă atunci când deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost, în opinia Consiliului, corectat. (12) În opinia Consiliului, deficitul excesiv din Ungaria a fost corectat și, în consecință, ar trebui abrogată Decizia 2004/918/CE, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 Dintr-o evaluare globală rezultă că situația de deficit excesiv din Ungaria a fost corectată. Articolul 2 Decizia 2004/918/CE se abrogă. Articolul 3 Prezenta decizie se adresează Ungariei. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Preşedintele [1] Toate documentele referitoare la procedura de deficit excesiv pentru Ungaria pot fi consultate la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/hungary_en.htm [2] JO L 145, 10.6.2009, p. 1. [3] În conformitate cu „Specificațiile privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere și orientările referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, astfel cum au fost convenite de Comitetul economic și financiar la 3 septembrie 2012. A se vedea: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf [4] JO L 209, 2.8.1997, p. 6.