RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 387/17

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2014/C 387/09)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (2)

CERERE DE MODIFICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 9

„REBLOCHON”/„REBLOCHON DE SAVOIE”

NR. CE: FR-PDO-0217-01003-11.6.2012

IGP ( ) DOP ( X )

1. Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

2. Tipul modificării (modificărilor)

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Modificare (modificări)

Descrierea produsului: punctul 2 din caietul de sarcini

Sunt aduse precizări referitoare la descrierea crustei și a pastei; aceste precizări îmbogățesc elementele din dosarul inițial.

Se extinde ușor intervalul greutății pentru formatul redus al specialității „Reblochon”/„Reblochon de Savoie” (între 230 și 280 de grame, în loc de între 240 și 280 de grame).

Se introduce prezentarea brânzei sub formă de porții. Prin urmare, grupul le poate permite operatorilor să se adapteze la dezvoltarea modului de consum individual al produselor.

Calitatea materialelor utilizate pentru ambalare, precum și tehnicile de decupare permit păstrarea calității produsului în timpul acestor operațiuni.

Indicația privind prezența unui fund fals este inserată printre regulile de ambalare de la punctul 5.7 din caietul de sarcini.

Aria geografică: operațiuni efectuate în aria geografică: punctul 3 din caietul de sarcini

Sunt precizate operațiunile efectuate în aria geografică.

Noțiunea de muls în interiorul ariei a fost introdusă pentru a clarifica funcționarea exploatațiilor aflate la limita ariei. Se precizează, de asemenea, pentru ambalarea prevăzută în caietul de sarcini înregistrat, că aceasta reprezintă o primă ambalare, pentru a ține seama de operațiunile de preambalare care pot fi efectuate în aval asupra produsului.

Dispoziția tranzitorie privind posibilitatea de maturare în două comune limitrofe ariei geografice este eliminată, întrucât întreprinderile în cauză au reintrat în aria geografică.

Se adaugă o comună rezultată din separarea unor foste comune unite în trecut (fără modificarea perimetrului ariei geografice).

Dovada originii (trasabilitate): punctul 4 din caietul de sarcini

Modificările sunt legate de reforma sistemului de control al denumirilor de origine, impusă de evoluția reglementărilor naționale. Și anume, se solicită o declarație de identificare prealabilă certificării operatorilor, prin care se recunoaște capacitatea acestora de a îndeplini cerințele din caietul de sarcini corespunzător simbolului ale cărui beneficii le solicită.

Se detaliază, de asemenea, conținutul și modalitățile de transmitere a declarațiilor necesare pentru cunoașterea și monitorizarea produselor.

Se precizează documentele și înregistrările necesare pentru monitorizarea trasabilității și pentru controlul condițiilor de producție, precum și modalitățile de control al caracteristicilor produsului.

În ceea ce privește elementele de marcare a produselor, se menționează modalitățile de distribuire și de retragere a plăcuțelor de identificare.

Rase de vaci de lapte: punctul 5.1 din caietul de sarcini

Definirea șeptelului de vaci de lapte, care reprezintă ansamblul format din vacile de lapte aflate în lactație, vacile în repaus mamar și junincile cu vârsta mai mare de șase luni ale exploatației, permite precizarea tipurilor de animale vizate de controale.

Se aduc precizări cu privire la apartenența animalelor la rasele autorizate, corespunzătoare codurilor 12, 46, 31, cu scopul de a consolida controlul.

Anumiți producători pot crește animale și în alte scopuri decât producerea de lapte destinat fabricării specialității „Reblochon”/„Reblochon de Savoie”; această posibilitate este prevăzută și reglementată.

Alimentația vacilor de lapte: punctul 5.2 din caietul de sarcini

(a) Rația de bază și hrana complementară

Noile dispoziții urmăresc să consolideze sistemul de alimentație bazat pe furaje (iarbă și fân), cu scopul de a consolida legătura denumirii de origine protejată (DOP) cu regiunea și de a menține un proces de fabricare a brânzei care utilizează tehnologia bazată pe lapte crud (hrana fermentată este exclusă).

Pentru a îndeplini acest obiectiv, se introduce și se stabilește o încărcătură de animale pe suprafața agricolă utilă de 1,5 unități vită mare pe hectar. În perioada estivală, vacile în lactație trebuie să pășuneze timp de minimum 150 de zile.

Pentru a ține seama de diferențele observate în materie de funcționare între exploatații, în cadrul ariei geografice, utilizarea alimentației din exteriorul acesteia este reglementată în ceea ce privește hrana vacilor de lapte aflate în lactație. Astfel, numai pentru exploatațiile situate la o altitudine de 600 de metri și pentru exploatațiile alpine în care vacile în lactație pășunează la altitudini de peste 600 de metri, se permite utilizarea furajelor provenite din exteriorul ariei geografice în proporție de maximum 25 % din rația de bază, exprimată în materie uscată.

Singurul furaj care poate fi achiziționat din afara ariei geografice este fânul.

Hrănirea cu furaje verzi este permisă, însă este limitată la o singură masă pe zi în timpul perioadei de pășunat de 150 de zile. Cu toate acestea, în afara perioadei de pășunat, sunt autorizate două mese pe zi de furaje verzi, însă în mod obligatoriu în două recoltări și două tranșe. Pentru a evita orice problemă de contaminare cu germeni nedoriți, furajele verzi oferite ca hrană trebuie să fie proaspete, iar ieslele trebuie să fie curățate de orice resturi înainte de aduce o nouă tranșă de hrană.

Tot în scopul de a menține legătura cu regiunea, dar și pentru că fibrele scurte nu au aceleași efecte asupra rumegării ca fânul provenit din iarbă sau lucernă, distribuirea de lucernă deshidratată în granule este limitată la nivelul hranei complementare.

Stabilirea unei liste clare a concentratelor permite facilitarea controalelor și prevenirea inovațiilor tehnologice în domeniu care nu sunt încă bine cunoscute. Pentru a păstra legătura între produs și regiunea din care provine acesta, aportul total de hrană complementară într-o rație este limitat la 1 800 de kilograme pe vacă de lapte anual și la 500 de kilograme pe junincă anual.

În final, se precizează că zerul produs în cadrul exploatației poate fi utilizat numai pentru adăparea animalelor și numai în termen de maximum 24 de ore.

(b) Modalități de distribuire a alimentației

Pentru a evita problemele sanitare și tehnologice, distribuirea de alimente uscate este privilegiată în perioada de iarnă. De asemenea, pentru a facilita rumegarea, este obligatoriu să se distribuie furaje care-și păstrează integritatea fizică. Aceste aspecte au determinat interzicerea mașinii de amestecat și de distribuit în distribuirea rației.

(c) Hrana fermentată

Dispozițiile actuale interzic utilizarea hranei fermentate în alimentația vacilor de lapte. Cu toate acestea, posibilitatea de a hrăni cu acest tip de hrană un alt șeptel, separat în mod clar, este prevăzută și supusă unor condiții specifice de producție, stocare și utilizare.

Sistemul de exploatare: punctele 5.3 și 5.4 din caietul de sarcini

(a) Interzicerea organismelor modificate genetic (OMG) (culturi și hrană)

Interdicția de utilizare a OMG menționată în caietul de sarcini permite consolidarea caracterului tradițional al hranei.

(b) Aportul de îngrășăminte minerale este permis

Pentru a favoriza pășunatul, biodiversitatea, flora naturală și pentru a conserva mediul, aportul de îngrășăminte minerale este limitat. Se face distincție între comune în funcție de situația lor topografică bazată pe împărțirea în „zone defavorizate” utilizată de către administrație. Valorile limită menționate în caietul de sarcini sunt valori medii aplicabile parcelelor fiecărei exploatații.

(c) Aportul de îngrășăminte organice

Se definesc condițiile de împrăștiere a fertilizatorilor organici, cu scopul de a proteja hrana vacilor împotriva oricărui risc de contaminare cu elemente poluante.

Generalizarea condițiilor de împrăștiere va facilita și va face mai echitabile controalele vizând acest aspect.

Condiții de mulgere: punctul 5.5 din caietul de sarcini

Condițiile de mulgere sunt precizate pentru a permite utilizarea noilor tehnici de muls, cu respectarea tuturor condițiilor cu privire la administrarea șeptelului și la menținerea caracteristicilor laptelui utilizat.

Este obligatorie verificarea instalației de muls în vederea conservării calității laptelui utilizat.

Temperatura de refrigerare la unitatea de producție a brânzei:

Temperatura de păstrare a laptelui în cadrul exploatației sau de stocare a acestuia la unitatea de producție a brânzei este mărită la 10 °C, în loc de 8 °C pentru a favoriza flora tehnologică utilă a laptelui.

Fabricarea: punctul 5.6 din caietul de sarcini

Punctul 5.6.1. Dispoziții generale

Laptele prelucrat, auxiliarele de fabricație și aditivii

Pentru a păstra caracteristicile materiei prime supuse prelucrării sub formă de lapte crud, se enumeră operațiunile de prelucrare interzise.

Se aduc completări paragrafului referitor la utilizarea auxiliarelor de fabricație și a aditivilor, cu scopul de a consolida practicile actuale de utilizare a operațiunilor de prelucrare și a aditivilor în fabricarea acestui tip de brânză, evitând astfel ca viitoare practici nereglementate să îi afecteze caracteristicile.

Etapele fabricației

S-au introdus caracteristici pentru cuvele de fabricare: acestea trebuie să fie deschise și capacitatea lor maximă nu trebuie să depășească 6 000 l.

Într-adevăr, observarea pe cale vizuală și tactilă a evoluției coagulului în cuvă rămâne un element important în fabricarea brânzei din lapte crud, recoltat în fiecare zi și care nu este suspus niciunei operațiuni de prelucrare anterior fabricației.

De asemenea, procesul de fabricație este mai bine controlat dacă volumul prelucrat nu prelungește în mod semnificativ etapa de punere în forme a brânzei. Dacă etapa punerii în forme ar lua prea mult timp, s-ar ajunge la o variabilitate prea mare a caracteristicilor brânzei.

Se aduc precizări cu privire la descrierea etapelor, de la prelucrarea în cuve până la sărarea brânzei, cu scopul de a ține seama de o serie de adaptări: dimensiunea formelor, masa greutăților utilizate pentru presarea modelelor mici, densitatea saramurii scăzută la 1 130, în loc de 1 140.

În ceea ce privește operațiunea de sărare, aceasta nu poate avea loc în cuva de fabricație.

Se precizează că durata totală de fabricație, de prematurare și de maturare este de minimum 15 zile de la data adăugării cheagului. Prin urmare, produsele pot părăsi atelierul de fabricație sau de maturare cel mai devreme în a șaisprezecea zi.

Prematurarea și maturarea

Se aduc precizări de redactare în descrierea etapei de prematurare, cu scopul de a ține seama cu mai mare precizie de cunoștințele fabricantului de brânzeturi și de a păstra calitatea brânzeturilor.

Modalitățile de maturare sunt completate prin introducerea posibilității de ambalare a produselor încă din ziua a douăsprezecea de maturare și de continuare a procesului la o temperatură mai joasă, pentru o perioadă mai lungă.

Se procedează astfel pentru a soluționa problema învechirii mai rapide a crustei, al cărei aspect în pivniță este optim în a douăsprezecea zi și se deteriorează ulterior, existând posibilitatea unor deficiențe de prezentare la comercializare.

Se adaugă dispozițiile următoare:

— Este obligatorie o primă etapă în pivnița de maturare, care durează cel puțin până în a douăsprezecea zi de la data fabricării.

Temperatura pivniței trebuie să fie între 10 și 15 °C, iar umiditatea aerului trebuie să depășească 90 %.

— Începând cu ziua a douăsprezecea, bucățile de brânză pot fi ambalate individual și se continuă maturarea până cel puțin în a optsprezecea zi, la o temperatură minimă de 6 °C.

— În cazul în care brânza nu se ambalează, se continuă maturarea în pivniță până cel puțin în ziua a șaisprezecea, la o temperatură cuprinsă între 10 și 15 °C și la o umiditate a aerului mai mare de 90 %.

Se precizează că este permisă utilizarea planșetelor de lemn șlefuit sau neșlefuit ca suport pentru maturare. Precizarea ține seama de importanța tehnologică a dezvoltării florei de suprafață datorită prezenței biofilmelor pozitive pe planșete.

Punctul 5.6.2. Dispoziții specifice pentru fabricarea în ateliere de prelucrare a laptelui

Se aduce o precizare cu privire la termenul final de închegare, pentru a preciza durata etapei de închegare.

Se precizează doza de fermenți lactici.

Se menționează că este posibil să se utilizeze forme de acidificare. Acestea servesc la punerea în forme a produselor și înlocuiesc pânza fără să modifice caracteristicile intrinseci ale produsului. De asemenea, acestea permit echivalentul unui timp mai lung de scurgere în pânză, un control mai bun asupra scurgerii, obținerea unor produse cu forme mai regulate și au efecte benefice asupra formării crustei produselor.

Se prevede posibilitatea reutilizării volumului de lapte rămas la sfârșitul procesului de fabricație, pentru ca producătorul de brânzeturi să nu fie nevoit să supună procesului de fabricație o cuvă incompletă, ceea ce facilitează prelucrarea în cuvă și un mai bun control asupra acesteia.

Punctul 5.6.3. Dispoziții specifice pentru fabricarea în cadrul exploatațiilor agricole

Condițiile de fabricare în cadrul exploatațiilor agricole sunt completate cu dispozițiile următoare:

— Introducerea unei pânze microperforate plastifiate pentru scurgere permite intensificarea particularităților legate de gust ale brânzei fabricate în cadrul exploatațiilor agricole, întrucât pânza se dovedește a fi un rezervor de floră tehnologică.

— Pentru a permite brânzei fabricate în cadrul exploatațiilor agricole să beneficieze în continuare de o tehnologie de fabricare lentă care conferă o specificitate mai pronunțată a gustului, doza de fermenți lactici este limitată la 0,5 % [0,5 l de cultură starter (1) pentru 100 l de lapte] din cantitatea totală a laptelui utilizat pentru fabricarea specialității „Reblochon”/„Reblochon de Savoie” produse în cadrul exploatațiilor agricole.

— Se interzice utilizarea formelor de acidificare, precum și a oricăror alte forme sau corsete de păstrare a brânzei în etapa de scurgere și se menține utilizarea pânzei, tradițională pentru fabricarea brânzei în cadrul exploatațiilor agricole. Durata scurgerii în pânză este stabilită la șase ore de la punerea în forme.

Se aduc precizări cu privire la modalitățile de presare, de întoarcere a brânzei, de prematurare, de spălare și de prelucrare în stare umedă, la intrarea în pivnița de maturare.

Aceste dispoziții permit o mai bună codificare a practicilor și consolidarea specificității brânzei produse în cadrul exploatațiilor agricole.

Pentru ca lucrătorii responsabili de maturare să poată efectua operațiuni specifice mai devreme în procesul de fabricare a brânzei, aceasta este păstrată în cadrul exploatației timp de șase zile, în loc de cele zece zile prevăzute inițial.

Se introduc condițiile de fabricare, de maturare și de prematurare a specialității „Reblochon”/„Reblochon de Savoie” produse în cadrul exploatațiilor agricole, acestea clarificând anumite dispoziții în concordanță cu practicile.

Elemente care justifică legătura cu mediul geografic: punctul 6 din caietul de sarcini

Această rubrică reia subrubricile următoare: „specificitatea ariei geografice: factori naturali și umani”, „specificitatea produsului”, „legătura cauzală”.

Reorganizarea rubricii este însoțită de îmbunătățiri în ceea ce privește redactarea; de asemenea, sunt aduse precizări, atunci când este necesar.

Elemente specifice ale etichetării: punctul 8 din caietul de sarcini

Elementele de marcare a produselor sunt deplasate la rubrica 4: Dovezi ale originii.

Obligația de aplicare a logoului „INAO” este înlocuită cu obligația de a aplica simbolul „DOP” al Uniunii Europene.

Se precizează că, independent de mențiunile regulamentare aplicabile tuturor brânzeturilor și de termenul „mică”, se interzice utilizarea oricărui termen calificativ sau a oricărei alte mențiuni alături de denumirea de origine protejată pe etichete, în publicitate, în facturi și documente comerciale, cu excepția mărcilor comerciale.

Cerințe naționale: punctul 9 din caietul de sarcini

Se adaugă un tabel care prezintă principalele aspecte din caietul de sarcini care trebuie controlate, valorile-țintă și metodele de evaluare a acestora.

Alte modificări:

1. Ambalare: punctul 5.7 din caietul de sarcini

Brânza este ambalată sub formă de bucăți întregi, jumătăți sau porții.

Pentru a păstra calitatea crustei și pentru a evita desicarea și dezvoltarea de mucegaiuri nedorite, brânza trebuie să părăsească aria geografică într-un ambalaj corespunzător. Ambalajul respectiv trebuie să fie păstrat până la prezentarea produsului consumatorului final, însă nu împiedică o eventuală reambalare.

Ambalajul trebuie să conțină un fund fals din lemn cu diametrul precizat. În timpul operațiunilor de decupare, fundul fals trebuie să fie menținut.

Toate aceste dispoziții permit conservarea calităților crustei, a texturii pastei și a intensității mirosului brânzei. De asemenea, având în vedere fragilitatea specialității „Reblochon”/„Reblochon de Savoie” în ceea ce privește crusta și desicarea, fundul fals și ambalajul au rolul de a regla umiditatea. Ambalajele utilizate respectă flora fungică specifică crustei specialității „Reblochon”/„Reblochon de Savoie”.

Cu toate acestea, ambalarea individuală a bucăților de brânză nu este obligatorie dacă brânza este destinată industriei alimentare, urmând să fie supusă unor procese de transformare. În acest caz, nu se justifică prezența fundului fals.

2. Serviciul competent al statului membru: modificarea adresei Institutului Național pentru Denumirea de Origine și Calitate (Institut national de l’origine et de la qualité).

3. Alcătuirea grupului solicitant: se aduc precizări cu privire la alcătuirea acestuia.

Coordonatele structurilor de control: coordonatele structurilor de control sunt actualizate.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (3)

„REBLOCHON”/„REBLOCHON DE SAVOIE”

NR. CE: FR-PDO-0217-01003-11.6.2012

IGP ( ) DOP ( X )

1. Denumire

„Reblochon”/„Reblochon de Savoie”

2. Statul membru sau țara terță

France

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1. Tip de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Reblochon”/„Reblochon de Savoie” este un tip de brânză fabricat din lapte de vacă integral crud provenit de la vaci din rasele Abondance, Montbéliarde și Tarentaise, cu pasta presată, nefiartă, sub formă de cilindru plat, ușor subțiat spre vârf, cu un diametru de aproximativ 14 centimetri, o înălțime de aproximativ 3,5 centimetri și o greutate cuprinsă între 450 și 550 de grame.

Produsul conține minimum 45 de grame de substanță grasă la 100 de grame de produs după desicarea completă, iar conținutul de substanță uscată nu trebuie să fie mai mic de 45 de grame la 100 de grame de brânză.

Crusta, spălată în momentul maturării, este subțire, regulată și uniformă. Aceasta are o culoare de la galben la galben-oranj și este acoperită total sau parțial de o floră fungică albă, fină și scurtă.

Pasta, cu un grad mic de fermitate, este omogenă, suplă și onctuoasă. Având o culoare crem până la galben-fildeș, aceasta este ușor sărată și poate prezenta găuri mici.

Brânza de format redus sau model mic, având aceleași caracteristici organoleptice, însă cu diametrul de aproximativ 9 centimetri, înălțimea de aproximativ 3 centimetri și greutatea de 230-280 de grame, beneficiază, de asemenea, de DOP.

„Reblochon”/„Reblochon de Savoie” se poate prezenta sub formă de bucată întreagă sau porții.

3.3. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Laptele utilizat pentru fabricarea brânzei „Reblochon”/„Reblochon de Savoie” trebuie să provină numai de la șeptelurile de vaci de lapte din rasele Abondance, Montbéliarde, Tarentaise (numită și Tarine).

3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Pentru a asigura legătura cu regiunea, alimentația șeptelului trebuie să fie reprezentată, în principal, de furaje provenite din aria geografică a denumirii de origine protejate. Rația de bază este alcătuită din furaje compuse din:

— minimum 50 % iarbă pășunată în perioada estivală și fân distribuit zilnic în perioada de iarnă;

— furaje verzi: porumb verde, iarbă proaspătă, sfeclă furajeră. Paiele pot fi incluse în rația de bază numai pentru juninci.

În perioada estivală, durata pășunatului trebuie să fie de cel puțin 150 de zile.

Furajele provenite din aria geografică trebuie să reprezinte 100 %, ca materie uscată, din rația de bază a vacilor aflate în lactație. Pentru exploatațiile situate la o altitudine mai mare de 600 de metri și pentru exploatațiile alpine, în care vacile aflate în lactație pășunează la altitudini de peste 600 de metri, furajele provenite din arie trebuie să reprezinte cel puțin 75 %, ca materie uscată, din rația de bază a vacilor aflate în lactație. Singurul furaj care poate fi achiziționat din afara ariei geografice este fânul.

Pe lângă rația de bază, se poate distribui hrană complementară. Aceasta cuprinde concentrate, precum și furaje deshidratate. Hrana complementară poate fi distribuită vacilor aflate în lactație în limita a 1 800 de kilograme pe vacă de lapte pe an.

Se interzice utilizarea în alimentația șeptelului de vaci de lapte a produselor însilozate, a hranei fermentate, a baloților rulouri, precum și a alimentelor care pot avea efecte nefavorabile asupra mirosului sau gustului laptelui sau al brânzei, sau care prezintă riscuri de contaminare bacteriologică.

3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Producerea laptelui, mulsul, fabricarea și maturarea brânzei trebuie să aibă loc în aria geografică.

3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Prima ambalare a produselor trebuie să fie realizată în aria geografică, înainte ca acestea să părăsească atelierul de maturare, maturarea constituind ultima etapă de producție a specialității „Reblochon”/„Reblochon de Savoie”. Această dispoziție permite menținerea calității crustei produsului, evitând desicarea acestuia și dezvoltarea de mucegaiuri nedorite. O astfel de primă ambalare nu împiedică reambalarea ulterioară a produsului într-un alt atelier.

Operațiunea de ambalare trebuie să utilizeze un ambalaj corespunzător și să includă un fund fals din lemn de molid pe cel puțin una dintre fețele brânzei prezentate fie ca bucată întreagă, fie ca jumătate. Porțiile trebuie să prezinte trei fețe cu crustă.

Produsele destinate industriei alimentare pot să nu fie ambalate individual, însă trebuie, cu toate acestea, să fie ambalate la părăsirea ariei geografice.

3.7. Norme specifice privind etichetarea

Eticheta trebuie să conțină denumirea de origine „Reblochon” sau „Reblochon de Savoie”, înscrisă cu caractere de dimensiuni egale cu cel puțin două treimi din dimensiunea caracterelor celor mai mari prezente pe etichetă. De asemenea, eticheta poate să conțină denumirea de origine însoțită de termenul „mică” pentru brânza de format redus menționată la punctul 3.2.

Independent de mențiunile regulamentare aplicabile tuturor brânzeturilor și de termenul sus-menționat, se interzice utilizarea oricărui termen calificativ sau a oricărei alte mențiuni alături de denumirea de origine pe etichete, în publicitate, în facturi și documente comerciale, cu excepția mărcilor comerciale.

Eticheta trebuie să conțină simbolul DOP al Uniunii Europene. Aceasta poate să conțină, de asemenea, mențiunea „denumire de origine protejată”.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică cuprinde două treimi din departamentul Haute-Savoie (toată partea de la est de Annecy, situată la peste 500 de metri altitudine), precum și unele comune sau secțiuni de comune din departamentul Savoie.

Departamentul Haute-Savoie

Abondance, Alex, Allinges, Amancy, Andilly, Annecy-le-Vieux, Arâches-la-Frasse, Arbusigny, Arenthon, Armoy, Arthaz-Pont-Notre-Dame, Aviernoz, Ayse, Ballaison, Beaumont, Bellevaux, Bernex, Bluffy, Boëge, Bogève, Bonne, Bonnevaux, Bonneville, Bons-en-Chablais, Brenthonne, Brizon, Burdignin, Cervens, Chamonix-Mont-Blanc, Charvonnex, Châtel, Châtillon-sur-Cluses, Chevaline, Chevenoz, Cluses, Collonges-sous-Salève, Combloux, Cons-Sainte-Colombe, Contamine-sur-Arve, Copponex, Cordon, Cornier, Cranves-Sales, Cruseilles, Demi-Quartier, Dingy-Saint-Clair, Domancy, Doussard, Draillant, Duingt, Entremont, Entrevernes, Essert-Romand, Etaux, Evires, Faucigny, Faverges, Fessy, Féternes, Fillinges, Giez, Groisy, Habère-Lullin, Habère-Poche, Juvigny, La Balme-de-Thuy, La Baume, La Chapelle-d’Abondance, La Chapelle-Rambaud, La Chapelle-Saint-Maurice, La Clusaz, La Côte-d’Arbroz, La Forclaz, La Muraz, La Rivière-Enverse, La Roche-sur-Foron, Lathuile, La Tour, La Vernaz, Le Biot, Le Bouchet, Le Lyaud, Le Grand-Bornand, Le Petit-Bornand-Les-Glières, Le Reposoir, Le Sappey, Leschaux, Les Clefs, Les Contamines-Montjoie, Les Gets, Les Houches, Les Ollières, Les Villards-sur-Thônes, Lucinges, Lullin, Lully, Manigod, Marcellaz-en-Faucigny, Marlens, Machilly, Magland, Margencel, Marignier, Marnaz, Megève, Mégevette, Menthonnex-en-Bornes, Menthon-Saint-Bernard, Mieussy, Monnetier-Mornex, Montmin, Montriond, Mont-Saxonnex, Morillon, Morzine, Nancy-sur-Cluses, Nangy, Nâves-Parmelan, Novel, Onnion, Orcier, Passy, Peillonnex, Perrignier, Pers-Jussy, Praz-sur-Arly, Présilly, Quintal, Reignier, Reyvroz, Saint-André-de-Boëge, Saint-Blaise, Saint-Cergues, Saint-Eustache, Saint-Férréol, Saint-Gervais-les-Bains, Saint-Jean-d’Aulps, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholome, Saint-Jeoire, Saint-Jorioz, Saint-Laurent, Saint-Martin-Bellevue, Saint-Pierre-en-Faucigny, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Sallanches, Samoëns, Saxel, Scientrier, Scionzier, Serraval, Servoz, Sevrier, Seythenex, Seytroux, Sixt-Fer-A-Cheval, Talloires, Taninges, Thônes, Thorens-Glières, Thyez, Vailly, Vacheresse, Vallorcine, Verchaix, Vétraz-Monthoux, Veyrier-du-Lac, Villard, Villaz, Ville-en-Sallaz, Villy-le-Bouveret, Villy-le-Pelloux, Vinzier, Viuz-en-Sallaz, Vougy, Vovray-en-Bornes.

Departamentul Savoie.

Cohennoz, Crest-Voland, Flumet, La Giettaz, Mercury (secțiunile G1 și G2), Notre-Dame-de-Bellecombe, Plancherine (secțiunile A1, A2, A3), Saint-Nicolas-La-Chapelle, Ugine.

5. Legătura cu aria geografică

5.1. Specificitatea ariei geografice

Factori naturali

Aria geografică este situată în Alpii de Nord și cuprinde regiunile muntoase dintre lacul Léman și masivul Mont-Blanc. Aceasta este mărginită la est de granița cu Elveția, iar la vest se întinde până la zonele cele mai vestice ale masivului alpin. La sud, zona exclude masivul Beaufortain și include partea de nord a masivului Bauges.

Relieful este deosebit de dinamic, alcătuit din masive cu altitudini din ce în ce mai mari de la vest la est (1 000 de metri pentru relieful prealpin vestic, peste 2 000 de metri pentru vârfurile masivelor calcaroase, peste 4 000 de metri pentru masivul Mont Blanc), separate de văi largi cu altitudini de peste 500 de metri (Dranse, Giffre, Arve, Arly).

Aria geografică include regiuni foarte diverse din punct de vedere al substratului geologic. Masive alcătuite din roci cu dominanță calcaroasă traversează zona de la nord-est la sud-vest. Unele straturi deosebit de rezistente formează un relief colțuros, cum ar fi lanțul Aravis. La vest, zona prealpină este alcătuită dintr-un substrat de molasă argilo-calcaroasă din care se ridică forme calcaroase de relief îndrăznețe (Salève). La est, masivele Mont-Blanc și Aiguilles rouges, alcătuite din roci cristaline, reprezintă punctele cele mai înalte ale regiunii. În această zonă, rocile sunt acide (granit, gnais, micașist). La nord, masivul Chablais este alcătuit din roci acide sau calcaroase amestecate.

Clima este de tip alpin, expusă direct fluxurilor vestice. Aceasta se caracterizează prin precipitații abundente (peste 900 de milimetri pe an), fără secetă estivală. În centrul masivelor, cota de precipitații depășește adesea 1 500-2 000 de milimetri pe an. Datorită zonei muntoase, iernile sunt reci, precipitațiile abundente căzând atunci sub formă de ninsoare. Relieful și altitudinea influențează puternic condițiile climatice locale.

Cea mai mare parte a suprafeței agricole este reprezentată de pajiști. Regiunea este caracterizată printr-o întindere deosebit de mare a pajiștilor permanente de altitudine, pășunile alpine. Acestea prezintă o mare diversitate vegetală, legată de varietatea condițiilor de mediu (sol, regim hidric, expunere, altitudine…) și de utilizare (practici pastorale). 90 % din suprafețele cu iarbă constituie pajiști permanente, în care speciile dominante sunt golomățul (Dactylis Glomerata), considerat ca o foarte bună graminee furajeră, trifoiul alb și trifoiul roșu. Se regăsesc, de asemenea, fânețe bogate în măcriș sălbatic, fânețe sau pășuni medii cu pătrunjel sălbatic (Pimpinella major) și fânețe sau pășuni sărace sau uscate, cu salvie de câmp și măghiran. Vegetația exploatată este dispusă în etaje, din fundul văilor până la altitudini care pot depăși 2 500 de metri.

Factori umani

Una dintre caracteristicile exploatațiilor agricole producătoare de lapte din aria geografică este utilizarea pășunilor alpine în perioada verii. Viața șeptelurilor este puternic influențată de anotimpuri: vacile ies din grajduri la începutul lunii mai, pășunează pe parcelele mai joase, apoi urcă, la începutul lunii iunie, către pășunile alpine și pășunează pe acestea până la începutul lunii octombrie. Urmează apoi perioada de iarnă, care este cea mai îndelungată, cu mai multe luni de zăpadă și intemperii. Prin urmare, crescătorul trebuie să colecteze și să stocheze, pe parcursul verii, furajele necesare șeptelului din noiembrie până în aprilie (trebuie să se calculeze aproximativ 2 000 de kilograme de fân pe vacă pentru iarnă).

Pentru a face față acestor condiții de trai, producătorii de lapte utilizează rase de vaci de lapte originare din regiunile de munte, adaptate constrângerilor fizice și climatice ale mediului (morfologie adaptată pășunatului pe pășuni în pantă; toleranță termică; capacitate de valorificare a pășunilor în perioada estivală și a furajelor uscate în timpul iernii) și care produc, în același timp, în mod regulat, un lapte de calitate.

Hrana vacilor de lapte este alcătuită, în principal, din iarbă pășunată în perioada estivală și furaje uscate în perioada de iarnă. În ceea ce privește hrana complementară, aceasta este limitată cantitativ, cu scopul de a menține o administrare puțin intensivă a activității de creștere a animalelor. Hrana complementară exclude alimentele fermentate, care pot influența în mod defavorabil mirosul și gustul laptelui și, prin urmare, ale brânzei.

Numele „Reblochon de Savoie” provine din cuvântul „Reblâche”, care semnifică „a mulge a doua oară”. Această practică era utilizată încă din secolul al XIII-lea: fermierul care închiria o pășune alpină trebuia să plătească o retribuție proprietarului. Animalul muls incomplet atunci când se oferea dijma dădea la al doilea muls o cantitate mică de lapte, însă acesta era foarte cremos, întrucât, la finalul mulsului, se produce un lapte bogat în substanță grasă. Având la dispoziție cantități mici de lapte relativ bogat în substanță grasă, fabricanții de brânză produceau brânzeturi grase și de mici dimensiuni. Brânză clandestină la origine, specialitatea Reblochon, beneficiind de monetizarea schimburilor, iese la lumină în secolul al XVIII-lea, în special pe mesele burghezilor, ale clericilor și ale nobililor.

Activitatea fabricantului, bazată pe cunoștințe ancestrale, joacă un rol esențial în revelarea potențialului aromatic al specialității „Reblochon”/„Reblochon de Savoie”. Utilizarea laptelui crud, fără prelucrare prealabilă, la temperatură joasă, permite cea mai bună exprimare a acestui potențial. Mulsul efectuat de două ori pe zi impune o utilizare rapidă și precisă a laptelui. Pregătirea laptelui crud presupune utilizarea de cuve deschise pentru ca fabricantul să poată să evalueze prin observare și prin atingere și să se adapteze eventualelor variații ale laptelui.

Maturarea era realizată inițial în cadrul exploatației agricole alpine. Ulterior, această activitate s-a dezvoltat în văi, unde accesul relativ ușor a facilitat apariția meseriei de „lucrător specializat în maturarea brânzei”. Acesta trebuie să îndeplinească mai multe sarcini, în principal monitorizarea temperaturii de maturare, întrucât aceasta are un impact important asupra florei fungice (care conferă crustei aspectul său caracteristic). Mai multe grupuri microbiene coexistă și se succedă la suprafața brânzei. Succesiunea acestora se explică, în principal, prin evoluția pH-ului și a conținutului de sare al crustei. Microflora respectivă, în special, Geotrichum candidum, conferă brânzei „Reblochon”/„Reblochon de Savoie”„floarea” albă fină care o caracterizează și contribuie, de asemenea, în mare măsură, la evoluția texturii și a savorii pastei.

Comerțul cu „Reblochon” ia amploare în secolul al XIX-lea, generând un negoț specific, facilitat de dezvoltarea căilor de comunicații. În prima jumătate a secolului al XX-lea, producția de „Reblochon” se extinde chiar dincolo zona de origine, ceea ce determină fabricanții să-și protejeze produsul și să definească condițiile specifice de producție a acestuia în 1953.

5.2. Specificitatea produsului

„Reblochon”/„Reblochon de Savoie” este un tip de brânză cu pastă presată nefiartă, produsă din lapte de vacă integral crud, care nu este supus niciunei operații de prelucrare înaintea fabricării.

Produsul are dimensiuni reduse, un gramaj mic și se prezintă, de asemenea, într-o versiune cu format redus. Acesta are forma unui cilindru plat, ușor subțiat spre vârf.

Aceasta este o brânză cremoasă, care conține o pastă onctuoasă și suplă de culoarea fildeșului, ușor sărată, ce poate avea arome lactice și torefiate. Crusta sa fină spălată, de culoarea șofranului, este acoperită cu o floră fungică fină de culoare albă.

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Mediul montan foarte bogat în precipitații, prezent în întreaga arie geografică, permite creșterea viguroasă a ierbii primăvara și vara. Diversitatea condițiilor de mediu, precum altitudinea și expunerea pășunilor alpine, natura rocilor, se traduce printr-o bogăție botanică însemnată a pajiștilor, fiecare mediu distingându-se printr-un cortegiu floristic original.

Numeroase specii prezente în cadrul acestor cortegii au puternice valențe aromatice, care participă la specificitatea brânzei „Reblochon”/„Reblochon de Savoie”. Diferențele dintre caracteristicile senzoriale pot fi asociate cu diferitele tipuri de fân și pășuni întâlnite în aria geografică.

Acest mediu dur este foarte restrictiv pentru șepteluri și numai rasele de munte au capacitatea să suporte un mod de viață care combină sedentarismul în grajdurile din văi în timpul iernii și distanțele însemnate parcurse zilnic pe pășunile alpine în sezonul călduros, care pot cumula mai multe sute de metri în altitudine.

Aceste rase sunt capabile, în astfel de condiții, să producă un lapte bogat în proteine, din care se obține o brânză de calitate: gelul obținut după adăugarea cheagului este ferm, iar rata de producere a brânzei este ridicată.

Produsă inițial din cantități mici de lapte bogat în substanță grasă, brânza „Reblochon”/„Reblochon de Savoie” reprezintă rezultatul aplicării unei tehnologii simple (încălzire slabă, însămânțare rapidă, fără uscare în cuvă), care determină o maturare de scurtă durată.

Prin urmare, caracteristicile organoleptice ale produsului „Reblochon”/„Reblochon de Savoie” sunt legate efectiv de alimentația vacilor de lapte (pășunat, furaje), rezultând dintr-o floră adaptată la condițiile climatice descrise anterior, precum și de păstrarea cunoștințelor fabricanților de brânză și ale lucrătorilor specializați în maturare.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (4)]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCReblochon.pdf

(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2) JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3) Înlocuit cu Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(4) A se vedea nota de subsol 3.