Avizul Comitetului Regiunilor – Cadrul strategic al UE privind sănătatea și securitatea la locul de muncă 2021-2027

(2022/C 270/02)

Raportor: Sergio CACI (IT-PPE), primarul comunei Montalto di Castro Document de referință: Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Cadrul strategic al UE privind sănătatea și securitatea la locul de muncă 2021-2027 – Securitatea și sănătatea în muncă într-o lume a muncii în schimbare COM(2021) 323 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

1. salută Cadrul strategic al UE privind sănătatea și securitatea la locul de muncă 2021-2027 (noul cadru strategic al UE), prin care Comisia Europeană își propune să protejeze sănătatea lucrătorilor și să reducă numărul deceselor profesionale până în 2030 (așa-numitul obiectiv „viziune zero”), asigurând în același timp un mediu de lucru mai sigur și în conformitate cu noile nevoi care apar în special ca urmare a pandemiei de COVID-19, dar nu numai. Consideră, de asemenea, că o strategie, și nu un cadru strategic, ar oferi un semnal politic mai ferm în ceea ce privește obiectivele avute în vedere și acțiunile propuse pentru atingerea acestora;

2. este convins că, până în prezent, cadrul de politică al Uniunii Europene în materie de sănătate și securitate la locul de muncă (SSM) a condus la îmbunătățiri majore în ceea ce privește creșterea standardelor în materie de SSM în întreaga UE. Împreună cu abordarea de tip „viziune zero”, cadrul subliniază că ambițiile UE se îndreaptă în direcția corectă, necesitând, în același timp, o mai mare incluziune a tuturor categoriilor de lucrători, aspecte care nu au fost încă integrate în propunerea vizată;

3. subliniază necesitatea ca UE să joace un rol în asigurarea unei direcții strategice unificate în acest domeniu. Această necesitate a fost demonstrată în mod clar atât de studii, cât și de rezultatele practice din ultimele decenii. Punctul cel mai important al legislației în materie de SSM arată că acțiunile întreprinse de UE și de statele membre împreună cu alți actori (de exemplu, partenerii sociali și diferitele părți interesate de la diferite niveluri de guvernanță) pot avea un impact pozitiv și direct asupra vieții profesionale în ambele dimensiuni, atât a sănătății, cât și a securității;

4. sprijină în mod clar cele trei obiective transversale ale cadrului strategic stabilite de Comisia Europeană în contextul elaborării strategiei UE pentru următorii cinci ani, și anume anticiparea și gestionarea schimbării din noua lume a muncii post-pandemie, generată de tranzițiile digitală, verde și demografică, îmbunătățirea prevenirii accidentelor și a bolilor la locul de muncă și, în cele din urmă, creșterea gradului de pregătire pentru eventuale crize sanitare viitoare;

5. salută ideea că, pentru îndeplinirea acestor obiective, Comisia intenționează să revizuiască dispozițiile Directivei privind locurile de muncă și ale Directivei privind lucrul la monitor, precum și să actualizeze normele UE privind substanțele chimice periculoase pentru combaterea cancerului, a bolilor reproductive și respiratorii și să actualizeze limitele de expunere la azbest și plumb;

6. recomandă, de asemenea, Comisiei să continue, împreună cu partenerii sociali, pregătirea și punerea în aplicare cât mai rapidă a unei inițiative la nivelul UE privind sănătatea mintală la locul de muncă pentru a evalua problemele nou-apărute legate de această chestiune. Inițiativa ar trebui să poată fi utilizată ca sursă de inspirație în statele membre și sectoarele sau la locurile de muncă respective, după caz;

7. în ceea ce privește cele două puncte de mai sus, crede cu tărie că acestea ar trebui să se aplice tuturor categoriilor de lucrători, inclusiv celor excluși în prezent din cadrul de politică;

8. subliniază provocarea reprezentată de îmbătrânirea forței de muncă pentru sănătatea și securitatea la locul de muncă; este necesar să se respecte principiul potrivit căruia locurile de muncă trebuie să se adapteze la oameni și, astfel, să se treacă la o viață profesională favorabilă incluziunii pentru lucrătorii de toate vârstele;

9. salută faptul că, pe baza experienței acumulate în urma pandemiei de COVID-19, Comisia Europeană intenționează să elaboreze proceduri de urgență și orientări pentru diseminarea, punerea în aplicare și monitorizarea rapidă a măsurilor în eventuale crize sanitare viitoare, în strânsă cooperare cu profesioniștii din domeniul sănătății publice;

10. regretă faptul că, deși, până în prezent, toate statele membre au integrat cel puțin parțial litera și spiritul cadrului de politică al UE în sistemele lor naționale, niciunul dintre acestea nu îl urmează efectiv în integralitatea sa. Acest lucru se datorează faptului că unele țări nu și-au revizuit și actualizat strategiile naționale în materie de SSM pentru a le alinia pe deplin la Cadrul strategic al UE pentru perioada 2014-2020, din cauza unei planificări neadecvate a timpului sau a neîndeplinirii suficiente a obiectivelor-cheie, astfel cum a subliniat EU-OSHA, cum ar fi îmbătrânirea populației angajate, simplificarea procedurilor și punerea în aplicare mai eficace și la timp a legislației;

SSM și cultura prevenirii

11. subliniază că numărul accidentelor de muncă a scăzut în ultimii patruzeci de ani datorită următoarelor trei aspecte: progresele științifice și tehnologice, legislația privind SSM și sistemele de gestionare a SSM. Consideră, prin urmare, că este necesar ca organele legislative ale Uniunii și de la nivel național, în colaborare cu partenerii sociali – pe tot parcursul elaborării, adoptării și punerii în aplicare a strategiei – să facă referire la o cultură solidă a prevenirii, ca metodă principală de îndeplinire a obiectivului „viziune zero” și nu ca metodă unică, în interesul comun al lucrătorilor și al întreprinderilor; subliniază importanța dialogului social, precum și a participării și cooperării tuturor părților interesate – guverne și autorități de la nivel european, național, regional și local, angajatori și lucrători – în politicile de prevenire;

12. atrage atenția asupra unui studiu al International Social Security Association [Asociația Internațională a Securității Sociale (ISSA)] ( 1 ) , care arată că investițiile într-o strategie bună de SSM și în prevenirea riscurilor la locul de muncă pot aduce întreprinderilor un profit de 2,2 euro pentru fiecare euro cheltuit pe angajat pe an. Nu trebuie trecute cu vederea pierderea incomensurabilă a orelor de lucru, scăderea moralului la locul de muncă și impactul ulterior asupra productivității și competitivității întreprinderilor;

13. este de acord cu Comisia Europeană că nerespectarea corespunzătoare a principiilor în materie de prevenție determină, de asemenea, o publicitate nefavorabilă pentru întreprinderile afectate de accidente de muncă, cu consecințe serioase asupra reputației lor și asupra perspectivelor de angajare a forței de muncă;

14. recomandă ca angajatorii să integreze prevenirea riscurilor profesionale în întreprindere prin intermediul unor modele de gestionare internă, al unor lucrători desemnați și al serviciilor proprii de prevenire, precum și să se promoveze formarea în materie de prevenire în rândul lucrătorilor;

SSM și tranziția verde, digitală și demografică

15. consideră că progresul tehnologic modifică în mod constant peisajul unui loc de muncă. Prin urmare, faptul că UE formulează propuneri actualizate în ceea ce privește tehnologia la locul de muncă, astfel cum se prevede în primul obiectiv al Comisiei privind noul cadru de politică al UE, este un lucru pozitiv;

16. consideră că, deși propunerea de stabilire a unor norme armonizate privind inteligența artificială (IA) reprezintă o evoluție pozitivă, ea ar trebui să abordeze și problemele care pot apărea în legătură cu sănătatea și securitatea la locul de muncă;

17. este de acord cu observațiile referitoare la Cartea albă privind IA ( 2 ) , conform căreia lucrătorii și angajatorii vor fi direct afectați de proiectarea și utilizarea sistemelor de IA la locul de muncă și că implicarea partenerilor sociali va fi un factor esențial în asigurarea unei abordări a IA centrate pe factorul uman la locul de muncă;

18. reiterează, în acest sens, relevanța în materie de SSM a avizului CoR intitulat „Cartea albă privind inteligența artificială – O abordare europeană axată pe excelență și încredere” ( 3 ) , potrivit căruia utilizarea tehnologiilor IA este extrem de importantă și în ceea ce privește condițiile de muncă și bunăstarea lucrătorilor. În acest sens, se alătură apelului adresat de partenerii sociali europeni pentru „minimizarea și transparența datelor și introducerea de norme clare de prelucrare a datelor cu caracter personal, pentru a limita riscul monitorizării intruzive și al utilizării abuzive a datelor cu caracter personal”, pentru a garanta respectarea demnității umane;

19. de asemenea, reiterează că este important ca „reprezentanții lucrătorilor să poată aborda aspecte legate de date, consimțământ, protecția vieții private și supraveghere, corelând colectarea datelor cu un scop concret și transparent și asigurând transparența atunci când sistemele de IA sunt utilizate în proceduri legate de resursele umane” ( 4 )

20. atrage atenția asupra provocării reprezentate de schimbările demografice în ceea ce privește securitatea și sănătatea la locul de muncă; este nevoie de politici de promovare a gestionării aspectelor legate de vârstă în întreprinderi și organizații și de procese inovatoare pentru a adapta locurile de muncă la această realitate, ținând seama de varietatea grupelor de vârstă și de faptul că lucrătorii în vârstă nu sunt un grup omogen;

Relevanța regională și locală a strategiei

21. subliniază că Cadrul strategic al UE pentru perioada 2021-2027 – cu abordarea sa de tip „viziune zero” – va impune autorităților locale și regionale să abordeze problemele și să pună în aplicare obiectivele cadrului direct „pe teren” și că modul în care ar trebui să facă acest lucru este prin supraveghere, formare, crearea unei culturi a prevenirii și a protecției lucrătorilor, colaborarea prin schimbul de experiență și de bune practici, identificarea în continuare a problemelor și evaluarea – urmată de feedback – a celor mai potrivite soluții pentru rezolvarea acestora;

22. consideră că supravegherea punerii în aplicare a legislației privind SSM și a gestionării obiectivelor în materie de SSM implică un rol esențial pe care regiunile și orașele îl pot juca în îndeplinirea obiectivelor ambițioase ale strategiei;

23. consideră că regiunile și orașele ar trebui să continue să încurajeze și să ofere formare și educație inspectorilor de muncă, angajatorilor și lucrătorilor, pentru ca aceștia să se adapteze la schimbările avansate în materie de ocupare a forței de muncă, influențate de tranziția verde și digitală, dar și de noile condiții impuse de pandemia de COVID-19 și de îmbătrânirea lucrătorilor;

24. consideră că cooperarea – cât mai curând posibil – între autoritățile regionale și locale cu UE și autoritățile naționale relevante, dar și cu alte orașe și regiuni, precum și schimbul de experiență și de bune practici vor promova progresul în materie de SSM și vor contribui la crearea unei culturi a prevenirii;

25. subliniază importanța cercetării și a schimbului de cunoștințe și de bune practici la nivel european și național, regional și local pentru a înlesni detectarea și evaluarea noilor riscuri și prevenirea acestora, pe baza colaborării dintre autoritățile publice în ce privește elaborarea unor politici avansate în acest domeniu;

26. subliniază că este necesară implicarea corespunzătoare a regiunilor și orașelor pentru a defini în continuare strategia SSM. Prin urmare, consideră că este esențial ca acestea să fie implicate în mod concret în fazele de evaluare a locului de muncă din perspectiva SSM. De asemenea, acestea trebuie să fie în măsură să trimită Uniunii feedback pentru a ajuta UE să își creeze o imagine clară a situației de pe teren cu scopul de a corecta situația actuală pe parcurs și de a contribui la conturarea următoarei strategii post-2030;

27. în acest scop, invită Comisia să creeze un instrument digital specific (de exemplu, un portal) pe care regiunile și orașele să îl poată utiliza atunci când consideră oportun sau necesar să ofere legiuitorului european orientări în materie de sănătate și securitate la locul de muncă și care să integreze datele din sondajul european în rândul întreprinderilor privind riscurile noi și emergente ( European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks – ESENER), realizat de EU-OSHA;

Recomandări politice finale

28. este ferm convins că autoritățile locale și regionale, în calitatea lor de angajatori, ar trebui să dea un exemplu în ceea ce privește punerea în aplicare deplină a măsurilor propuse în cadrul strategic;

29. își reiterează convingerea că „procedurile de achiziții publice pot contribui la prevenirea dumpingului social și ecologic, prin includerea în criteriile de atribuire a unor criterii calitative, de mediu și/sau sociale” ( 5 ) . Invită, prin urmare, autoritățile locale și regionale ca, la atribuirea contractelor de achiziții publice, să acorde o atenție deosebită condițiilor de muncă, inclusiv sănătății și securității la locul de muncă, oferite de contractanți și de lanțurile lor de subcontractare;

30. salută crearea abordării de tip „viziune zero” și obiectivul său de a reduce la zero decesele profesionale până în 2030; consideră că trebuie consolidate măsurile preventive în mediul de lucru; susține, însă, că abordarea de tip „viziune zero” nu ar trebui să se limiteze doar la decese, ci ar trebui extinsă la accidentele și bolile profesionale, precum și la prevenirea și eliminarea riscurilor, în conformitate cu principiile „Directivei-cadru” ( 6 )

31. reamintește că munca în sine este un factor important în promovarea sănătății. Consideră că, pentru a asigura un nivel maxim de eficacitate a strategiei SSM, este important să se adopte o abordare globală, care să țină cont de legătura dintre un mediu de lucru bun, sănătatea mintală și fizică, eficiență, calitate și utilitatea unei activități; în acest sens, subliniază beneficiile aplicării la locul de muncă a politicilor de promovare a sănătății și încurajarea unor stiluri de viață sigure și sănătoase, acordându-se atenție, printre altele, unor aspecte precum alimentația și activitatea fizică;

32. își exprimă sprijinul pentru cadrul strategic de referință privind violența, hărțuirea și discriminarea la locul de muncă și salută atenția acordată perspectivei de gen. Cu toate acestea, Comitetul ar prefera ca acest cadru să fie în conformitate cu Convenția nr. 190 a OIM privind violența și hărțuirea în lumea muncii, care oferă o definiție cuprinzătoare a violenței și hărțuirii și are un domeniu de aplicare mai larg, incluzând lucrătorii și alte persoane din lumea muncii ( 7 )

33. își reiterează acordul cu privire la progresele continue și la trei actualizări succesive ale Directivei privind agenții cancerigeni și mutageni; sprijină propunerea Comisiei de revizuire și completare a substanțelor și a valorilor limită de expunere profesională în temeiul Directivei privind agenții cancerigeni și mutageni (DCM), care a fost elaborată printr-un proces stabilit și printr-o cooperare tripartită (lucrători, angajatori și reprezentanți guvernamentali) cu participarea tuturor statelor membre. Cooperarea tripartită are loc în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă (CCSS) al Comisiei. În acest context, Comitetul așteaptă cu interes continuarea lucrărilor pentru stabilirea unor limite obligatorii de expunere profesională, bazate pe dovezi și actualizate din punct de vedere științific, care să acopere toți cei 50 de agenți cancerigeni prioritari (față de 27 în prezent) și să includă substanțele toxice pentru reproducere, precum și medicamentele periculoase;

34. sprijină includerea expunerii combinate la substanțe chimice periculoase, la perturbatorii endocrini, precum și revizuirea valorilor limită privind expunerea profesională (LEP) pentru silicea cristalină respirabilă, în secțiunea privind expunerea chimică din cadrul de politică în materie de SSM;

35. sprijină necesitatea de a oferi orientări legate de Cadrul european privind gestionarea riscurilor psihosociale care să depășească abordarea individualistă (inaptă să țină seama de efectele organizării muncii asupra sănătății mintale) și, în acest scop, invită Comisia să continue colaborarea cu statele membre și cu autoritățile regionale și locale în prevenirea riscurilor psihosociale la locul de muncă și să evalueze necesitatea unei comunicări privind aceste riscuri, care să premeargă prezentarea unei directive pe aceeași temă;

36. se așteaptă ca statele membre să respecte recomandarea OIM de a avea câte un inspector de muncă la 10 000 de lucrători; susține cu fermitate necesitatea consolidării în continuare a mecanismelor de sancționare și colectarea datelor de către inspectoratele de muncă și diseminarea acestora;

37. solicită includerea SSM în legislația privind inteligența artificială, dat fiind că studiile elaborate la nivelul fiecărui stat membru cuprind deja evaluări aprofundate ale organizării muncii, ale sănătății fizice și mentale și ale securității lucrătorilor;

38. consideră că cadrul strategic privind sănătatea și securitatea la locul de muncă ar trebui să acopere toți lucrătorii; constată că sfera de aplicare a cadrului de politică privind SSM exclude lucrătorii independenți (inclusiv lucrătorii cu contracte atipice și lucrătorii pe platforme online); consideră că inițiativa UE pentru îmbunătățirea condițiilor de muncă ale lucrătorilor pe platforme online ar trebui să prevadă și posibilitatea de a include o referință solidă în materie de SSM;

39. subliniază, prin urmare, necesitatea unei revizuiri aprofundate a acestui cadru și invită legiuitorul european să dea dovadă de mai multă ambiție și să aibă o viziune pe termen mai lung în acest context;

40. îndeamnă Comisia Europeană să examineze condițiile de muncă în contextul telemuncii, care să acopere sănătatea fizică și mentală, precum și securitatea. Această examinare ar trebui să aibă loc împreună cu partenerii sociali europeni, care în prezent negociază cu privire la digitalizare. Este vorba despre o chestiune de urgență, având în vedere creșterea fără precedent a acestei forme de muncă în „noua normalitate”;

41. salută recomandarea fermă a Comisiei Europene adresată statelor membre de a recunoaște COVID-19 ca boală profesională și reiterează importanța obligațiilor angajatorilor de a asigura condiții de viață și de muncă decente pentru lucrătorii mobili și migranți, inclusiv pentru lucrătorii sezonieri;

42. salută faptul că, prin propunerea sa, Comisia anticipează schimbări în noua piață a muncii ca urmare a tranziției verzi, precum și a tranziției digitale, dar și, la un nivel mai general, a prevenirii bolilor profesionale.

Bruxelles, 26 ianuarie 2022. Președintele Comitetului European al Regiunilor Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) The return on prevention: Calculating the costs and benefits of investments in occupational safety and health in companies (Înapoi la prevenire: calcularea costurilor și beneficiilor investițiilor în securitatea și sănătatea în muncă în întreprinderi), ISSA, Geneva, 2011.

(2) COM(2020) 65 final.

(3) JO C 440, 18.12.2020, p. 79.

(4) Ibid.

(5) JO C 440, 18.12.2020, p. 42.

(6) Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (JO L 183, 29.6.1989, p. 1).

(7) Articolele 1 și 2 din C190 – Convenția privind violența și hărțuirea, 2019 (nr. 190).