[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 20.7.2010

COM(2010) 400 finali

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare

{SEC(2010) 948}

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare

1. INTRODUCERE

Scopul Mecanismului de cooperare și verificare[1] (MCV), creat la data aderării Bulgariei la UE, este de a contribui la instituirea unui sistem judiciar și administrativ imparțial, independent și eficient care dispune de mijloacele adecvate inter alia pentru combaterea corupției și a criminalității organizate. Aceasta presupune efectuarea unor modificări fundamentale, pentru care este nevoie de timp și, de asemenea, de sprijin politic larg la nivelul întregului spectru politic, precum și în societate, în general. În același timp, aceste schimbări reprezintă o investiție indispensabilă în viitorul Bulgariei – existența unui sistem administrativ și judiciar eficient este o condiție necesară pentru a avea finanțe publice solide, precum și pentru a asigura dezvoltarea socioeconomică temeinică. De asemenea, un astfel de sistem este necesar pentru a permite Bulgariei să își asume rolul deplin în calitate de membru al UE în domenii precum justiție și afaceri interne.

Acesta este cel de-al patrulea raport anual de la data creării MCV[2]. Raportul prezintă evaluarea Comisiei cu privire la stadiul procesului de reformă și formulează recomandări cu privire la ceea ce trebuie făcut pe mai departe pentru continuarea reformelor necesare. Comisia consideră că MCV are un scop util:

- pentru Bulgaria prin prezentarea unor evaluări și recomandări obiective cu privire la domeniile în care trebuie întreprinse acțiuni;

- pentru celelalte state membre care pot urmări progresele și care pot acorda sprijin adecvat Bulgariei.

În raportul de anul acesta, Comisia reliefează existența unui puternic dinamism pentru reformă care s-a creat în Bulgaria de la ultimul raport anual al Comisiei din iulie 2009. Noua strategie de reformă judiciară demonstrează existența unei puternice voințe politice în Bulgaria de realizare a unei reforme profunde și de durată a sistemului judiciar. De asemenea, raportul recomandă ca Bulgaria să îmbunătățească practica judiciară pentru a permite sistemului judiciar să acționeze mai proactiv și să facă dovada unui simț de responsabilitate mai puternic.

2. STADIUL PROCESULUI DE REFORMă ÎN BULGARIA

Realizări

Din iulie 2009, Bulgaria a adoptat reforme importante cu privire la procedurile penale. Se află în dezbatere legi care vizează consolidarea confiscării bunurilor și îmbunătățirea protecției împotriva conflictelor de interese. Organizarea structurală a organelor de urmărire penală care instrumentează cazurile de fraudă și criminalitate organizată a fost consolidată. Pentru prima dată de la crearea MCV, problema criminalității organizate este abordată în mod activ. În luna iunie, guvernul a adoptat o strategie ambițioasă și detaliată care furnizează cadrul unei reforme generale pe termen lung a sistemului judiciar. Reformele cele mai urgente pentru îmbunătățirea eficienței, răspunderii și consecvenței procesului judiciar, prin amendamente la legea privind sistemul judiciar, sunt în stadiu de consultare în cadrul guvernului.

Eforturile puternice de reformă întreprinse de guvern aduc rezultate în sistemul judiciar. Cazurile de suspiciune de corupție din cadrul sistemului judiciar din luna aprilie primesc un răspuns disciplinar și penal mai puternic decât în trecut. Numărul trimiterilor în judecată pentru criminalitate organizată a crescut și, într-un caz de fraudă pe scară largă cu fonduri UE în aprilie și iunie, s-au pronunțat pedepse severe, care însă nu au fost puse încă în aplicare.

În același timp, analiza Comisiei arată că în practica judiciară atât la nivelul organelor de urmărire penală, cât și la nivelul instanțelor, există în continuare neajunsuri importante. În procesul judiciar din Bulgaria, lipsește inițiativa și capacitatea profesională. Anchetele complexe indică o lipsă de direcție și scop, procedurile sunt adesea prea formale și prea lungi și nu se concretizează în instanță.

Analiza Comisiei indică, de asemenea, deficiențe care persistă cu privire la prevenirea corupției și protecția împotriva conflictului de interese. Aplicarea efectivă a noii strategii naționale anticorupție, adoptată în noiembrie 2009, nu a început deocamdată. Punerea în aplicare a legii privind conflictul de interese nu este suficient de eficientă. Deficiențele în punerea în aplicare a procedurilor de achiziții publice sunt răspândite. Pentru a consolida prevenirea corupției și a conflictelor de interese, Bulgaria ar trebui să continue planurile de creare a unei comisii speciale și independente de protecție împotriva conflictelor de interese, să accelereze aplicarea planului de acțiune pentru strategia națională anticorupție și să consolideze legislația în materie de confiscare a bunurilor.

Reforma sistemului judiciar

Prin modificările la Codul de procedură penală, adoptate la sfârșitul lunii mai, Bulgaria pune în aplicare recomandările mai vechi ale experților și ale sistemului judiciar de reducere a restricțiilor procedurale semnificative în vederea îmbunătățirii procesului judiciar. Cu unele excepții, Codul de procedură penală modificat permite acum ca polițiștii să fie audiați în calitate de martori în instanță și conține dispoziții cu privire la protejarea identității martorilor. Acum pot fi numiți avocați ai apărării de rezervă prin decizie a instanțelor pentru a preveni încercările pârâților de a amâna termenele de judecată din motive nejustificate. Modalitățile procedurale pentru utilizarea în instanță a declarațiilor martorilor efectuate în cursul anchetei au fost îmbunătățite, iar informațiile furnizate de OLAF pot fi acum utilizate ca mijloace de probă. Modificările introduse de Bulgaria soluționează unele dintre barierele procedurale întâlnite cel mai frecvent în Bulgaria și prin urmare, pot fi considerate un important pas înainte.

Cu toate acestea, pentru a obține avantajele estimate ale unei flexibilități mai mari în procedurile penale în ceea ce privește un număr mai mare de trimiteri în judecată, procese mai scurte și pedepse disuasive, Bulgaria trebuie să investească în îmbunătățirea practicii judiciare.

Deși legea prevede obligația ca magistrații să acționeze în folosul justiției de îndată ce au fost sesizați în legătură cu săvârșirea unei posibile infracțiuni, această îndatorire este rareori îndeplinită în mod eficient. În practică, Comisia a observat reticență din partea organelor de urmărire penală în a începe anchetele pe baza unor semnale evidente și în a efectua anchete complexe și de lungă durată. De exemplu, practica standard de urmărire penală în cazul indiciilor de fraudă gravă, de a executa mandate de percheziție fără avertizare prealabilă, este rar aplicată. Această lipsă de inițiativă a organelor de urmărire penală se adaugă la practica în instanță, unde, pentru admisibilitatea probelor, respectarea criteriilor formale și încă restrictive pare adesea mai importantă decât calitatea probelor.

Există în continuare neajunsuri în ceea ce privește răspunderea în sistemul judiciar. Din iulie 2009, sistemul judiciar din Bulgaria a fost confruntat cu o serie de acuzații de corupție, trafic de influență și administrare defectuoasă, ceea ce a dăunat reputației sale publice. În raportul interimar din martie 2010, Comisia a insistat asupra examinării integrale a acuzațiilor din punct de vedere disciplinar și penal. În ceea ce privește acuzațiile de corupție referitoare la numirile pe posturi de rang înalt din sistemul judiciar în a doua jumătate a anului 2009, trei magistrați au fost destituiți și au fost aplicate alte 15 sancțiuni disciplinare. Doi membri ai Consiliului Judiciar Suprem (CSJ) au demisionat însă și-au păstrat poziția de magistrat. Procedurile disciplinare inițiate împotriva unuia dintre acești membri sunt încă în desfășurare. Cazul cel mai recent din aprilie anul acesta cu privire la transferul de bunuri imobiliare de valoare sub nivelul prețului pieței către membrii familiei unor magistrați de rang înalt, a determinat CSJ și organele de urmărire penală să înceapă cercetarea disciplinară și penală împotriva tuturor magistraților implicați, rezultatul cercetării nefiind încă cunoscut. Pentru a proteja reputația magistraturii, Bulgaria trebuie să consolideze pe mai departe răspunderea sistemului judiciar prin aplicarea strictă a tuturor mijloacelor juridice și disciplinare de sancționare a corupției.

Pentru îmbunătățirea practicii judiciare sunt necesare reforme ample. Aceste reforme se referă la îmbunătățiri în curriculumul aferent studiilor și formării juridice, la modificarea sistemului de evaluare pentru a crea stimulente de carieră care să promoveze comportamentul proactiv și îmbunătățiri în procedurile de selecție și numire. Noua strategie a Bulgariei pentru reforma sistemului judiciar se axează pe dezvoltarea resurselor umane în cadrul sistemului judiciar în vederea rezolvării multor din aceste puncte slabe. Propunerile de modificare a legii privind sistemul judiciar, prin care s-ar aduce ameliorări semnificative în acest domeniu, sunt în stadiu de consultare în cadrul guvernului.

Modificările la legea privind sistemul judiciar ar trebui să ducă la consolidarea considerabilă a rolului și responsabilităților Consiliului Judiciar Suprem (CJS). Dacă sunt adoptate, conform acestei legi, CJS va avea obligația de a pregăti o analiză anuală a volumului de lucru, legea autorizând Consiliul să re-echilibreze situația personalului, precum și să înființeze sau să desființeze instanțe pe baza datelor culese cu privire la volumul de lucru. Modificările vor contribui, de asemenea, la creșterea transparenței deciziilor de numire și la îmbunătățirea răspunderii prin introducerea votului deschis și motivării detaliate a deciziilor, precum și prin concentrarea tuturor competențelor disciplinare în cadrul CJS. Mai mult, pentru membrii Consiliului Judiciar Suprem se prevede acum în mod explicit interdicția de a vota în situațiile în care s-ar putea afla în conflict de interese.

Din iulie 2009, prin inspecțiile CJS s-au identificat în continuare puncte slabe în practica judiciară, care sunt aduse în atenția președinților de instanță sub formă de recomandări și sunt apoi urmărite în cadrul vizitelor de inspecție ulterioare. Cu excepția circumscripției judiciare Sofia, se pare că inspecțiile periodice ale Inspectoratului CJS au acoperit întregul sistem judiciar bulgar. Pe lângă monitorizarea proprie a cazurilor la nivel înalt, în prezent CJS dispune de o bună bază de informații cu privire la punctele slabe în materie de structură, disciplină și practică. Odată cu adoptarea viitoarelor modificări la legea privind sistemul judiciar, Consiliul Judiciar Suprem ar trebui să își folosească atribuțiile sporite pentru a lansa inițiative menite să îmbunătățească eficiența justiției, consecvența practicii judiciare și răspunderea sistemului judiciar. Comisia va monitoriza progresele în acest sens în următorul raport.

Lupta împotriva criminalității organizate

Ca urmare a unei recomandări a Comisiei, Bulgaria a creat echipe comune permanente pentru cazurile de criminalitate organizată sub conducerea organelor de urmărire penală. Echipele sunt formate din ofițeri de poliție, magistrați de anchetă și membri ai personalului Agenției de stat pentru securitatea națională (ASSN). Pentru moment, aceste echipe instrumentează un număr redus de cazuri importante care sunt atribuite în urma acordului între procurorul general, ministrul de interne și directorul ASSN. Ar trebui luată în considerare posibilitatea extinderii acestui cadru organizațional promițător la toate cazurile de criminalitate organizată, precum și posibilitatea includerii membrilor Comisiei pentru stabilirea bunurilor obținute din activități ilicite (CEPACA) încă din primele etape ale anchetei.

De asemenea, Bulgaria a intensificat eforturile, efectuând o serie de razii polițienești asupra grupurilor de criminalitate organizată, deși s-a raportat un număr mic de acțiuni judiciare ca urmare a acestor razii.

Din iulie 2009, Bulgaria poate face dovada unui număr mai mare de trimiteri în judecată în cazurile de criminalitate organizată. Cu toate acestea, la nivelul instanțelor, cazurile importante nu au evoluat foarte mult. Până în prezent, marea majoritate a sentințelor în cazurile de criminalitate organizată se obțin în urma negocierilor judiciare și a procedurii de urgență, adesea pedeapsa fiind mai mică decât minimul prevăzut de lege, ca urmare a mărturiei inculpatului. Sistemul judiciar bulgar trebuie să facă dovada faptului că este, de asemenea, în măsură să pronunțe pedepse disuasive pentru criminalitatea gravă.

Deși datele pentru 2009 indică rezultate pozitive continue în ceea ce privește înghețarea și confiscarea bunurilor obținute în mod ilicit de către Comisia pentru stabilirea bunurilor obținute din activități ilicite (CEPACA), numărul deciziilor de confiscare confirmate de instanțe este foarte redus. Două decizii finale au fost înregistrate din mai 2009, iar 2 cazuri au fost respinse, în timp ce 206 cereri sunt pendinte în instanțe. Întrucât înghețarea și confiscarea bunurilor presupuse a fi obținute în mod ilicit este o sancțiune eficientă și are un important efect disuasiv în lupta împotriva criminalității organizate, Bulgaria ar trebui să consolideze mai mult acest instrument eficient.

Lupta împotriva corupției

Bulgaria și-a intensificat eforturile de combatere a corupției la nivel înalt. Din iulie 2009, s-au înregistrat o serie de trimiteri în judecată; este cazul a doi membri ai Parlamentului, trei foști miniștri, trei foști miniștri adjuncți și pentru prima dată și un ministru interimar. De asemenea, o serie de funcționari de rang înalt și primari au fost trimiși în judecată pentru corupție la nivel înalt. Bulgaria a consolidat capacitatea echipelor comune care tratează cazurile de fraudă cu fonduri UE; s-a pronunțat o pedeapsă cu închisoarea în cazul unui înalt funcționar pentru corupție, implicând fonduri UE, precum și sentințe în două cazuri emblematice cu privire la fraudă cu fonduri UE și spălare de bani. S-au pronunțat sentințe având ca obiect pedepse severe cu închisoare, respectiv de 10 și 12 ani, pentru inculpatul principal, însă ordinele de detenție nu au fost executate de instanță.

Analiza Comisiei privind practica judiciară în acest domeniu indică o serie de puncte slabe care ar trebui corectate. În ancheta privind frauda cu fonduri UE este necesară o strategie de anchetare globală și proactivă pentru organele de urmărire penală. Această strategie ar trebui să ducă la anchetarea sistematică a legăturilor între cazurile conexe, a aspectelor criminalității (financiare) organizate și a legăturilor în schemele de fraudă cu autoritățile administrative. Pentru a intensifica lupta împotriva corupției la nivel înalt, Bulgaria ar trebui să ia, de asemenea, în considerare asigurarea unei protecții mai puternice pentru martori în conformitate cu cele mai bune practici din alte state membre.

Datele furnizate de Bulgaria cu privire la primul an de punere în aplicare a legii privind prevenirea conflictelor de interese, introdusă la sfârșitul anului 2008, arată că, în continuare, au fost identificate sau sancționate puține cazuri de conflicte de interese, și că în atenția organelor de urmărire penală s-au trimis puține semnalări privind corupția. Cu toate acestea, în ceea ce privește administrația centrală, inspecțiile sunt mai frecvente și o serie de cazuri au dus la aplicarea de sancțiuni disciplinare sau au fost înaintate organelor de urmărire penală[3]. Bulgaria ar trebui să consolideze neîntârziat legea privind prevenirea conflictelor de interese pentru a crea o comisie independentă centrală care să răspundă de punerea în aplicare a legii.

Bulgaria a adoptat, în noiembrie 2009, strategia națională anticorupție și un plan de acțiune pentru aplicarea acesteia. Planul de acțiune prevede acțiuni ambițioase de prevenire în sectorul public, cu ajutorul asistenței externe; cu toate acestea, nu s-a trecut încă la punerea în aplicare. Bulgaria nu a aplicat încă recomandările Comisiei în ceea ce privește consolidarea inspectoratelor și nu poate raporta rezultate în consolidarea consiliilor regionale anticorupție.

Aplicarea legislației în materie de achiziții publice în Bulgaria indică importante puncte slabe. Bulgaria a lansat verificări efectuate de către autoritățile competente, care au stabilit o rată a neregulilor de 60% la toate licitațiile verificate. Această rată atinge nivelul de aproape 100% pentru proiectele publice de infrastructură de anvergură, în cazul cărora autoritățile au obligația de a efectua un control ex-ante.

În același timp, autoritățile administrative și judiciare nu sunt în măsură să protejeze în mod eficient achizițiile publice de conflictele de interese. Acest lucru se datorează unei serii de puncte slabe în ceea ce privește structurile și procedurile. Capacitatea autorităților administrative de a oferi asistență cu privire la procedurile de achiziții publice și de a efectua verificări este insuficientă. Capacitatea Agenției Publice de Inspecții Financiare a fost redusă semnificativ; drept urmare agenția a efectuat controale ex-post numai asupra a 12% din toate licitațiile publice în 2009. În același timp, controalele administrative ex-post nu urmează o evaluare corectă a riscurilor. Introducerea sistemului de control ex-ante ar trebui să contribuie la eliminarea deficiențelor în procedura pentru proiecte structurale de anvergură. Cu toate acestea, Agenția pentru achiziții publice nu dispune de capacitate suficientă pentru a verifica legalitatea licitațiilor prin intermediul controalelor ex-ante și de a urmări dacă recomandările sale au fost respectate.

Autoritățile administrative care răspund de aplicarea diverselor aspecte ale legislației privind achizițiile publice, de oferirea de îndrumare, de elaborarea legislației, de a da curs reclamațiilor și de efectuare a controalelor privind achizițiile publice nu cooperează sistematic între ele în folosul aplicării legii. Sancțiunile administrative care pot fi impuse nu sunt suficient de disuasive în cazul conflictelor de interese sau al corupției. Mai mult, procedurile interne nu permit identificarea eficientă a conflictelor de interese care ar putea fi comunicate organelor de urmărire penală. Ar trebui asigurată urmărirea sistematică a neregulilor, care să aibă drept urmare aplicarea de sancțiuni disciplinare sau penale.

3. CONCLUZII

Din iulie 2009, Bulgaria a creat un puternic dinamism de reformă. Bulgaria a adoptat prevederi îmbunătățite în materie de procedură penală și poate face dovada unui număr mai mare de trimiteri în judecată pentru cazurile legate de corupție la nivel înalt și criminalitate organizată. Însă, în continuare, prea puține cazuri se soluționează în instanță. Este nevoie de îmbunătățirea practicii profesionale în cadrul poliției, organelor de urmărire penală și instanțelor, iar pentru aceasta va fi necesară asistență externă. Sistemul judiciar trebuie să ia mai des inițiativă și să facă dovada unui simț de responsabilitate mai puternic. Fondurile publice trebuie protejate mai bine împotriva fraudei și conflictelor de interese.

Noua strategie de reformă judiciară a Bulgariei, aprobată de guvern la 23 iunie, demonstrează hotărârea politică de realizare a unei reforme profunde a sistemului judiciar. Strategia abordează actualele deficiențe, care ar trebui soluționate de către Bulgaria, drept chestiuni de prioritate națională, prin acțiunea comună la nivel politic, la nivelul sistemului judiciar și al societății bulgare.

Succesul va depinde de angajamentul susținut al Bulgariei, al Comisiei și al altor state membre din cadrul MCV.

Bulgaria a stabilit un nou parteneriat cu Comisia și a îmbunătățit calitatea raportării privind progresele realizate în cadrul MCV. Comisia va continua să sprijine Bulgaria în realizarea de progrese suplimentare în cadrul MCV și va prezenta următoarea evaluare în vara anului 2011.

4. RECOMANDăRI

În baza evaluării progreselor realizate de Bulgaria în atingerea obiectivelor de referință stabilite prin MCV, Comisia invită Bulgaria să adopte acțiuni imediate în următoarele domenii:

Recomandări privind reforma sistemului judiciar

Reamintind recomandările din iulie 2009 încă în curs, în special cele privind cerința ca instanțele să publice online hotărârile lor, Comisia invită Bulgaria să întreprindă acțiuni imediate în următoarele domenii:

1. Aplicarea noii strategii judiciare pentru a realiza o reformă profundă a sistemului judiciar. Adoptarea și aplicarea amendamentelor la legea privind sistemul judiciar care au ca scop îmbunătățirea formării profesionale, a evaluării și a modului de efectuare a numirilor în cadrul sistemului judiciar și de a consolida răspunderea și eficiența Consiliului Judiciar Suprem. Consolidarea răspunderii sistemului judiciar prin stricta aplicare a tuturor mijloacelor juridice și disciplinare de sancționare a corupției și a traficului de influență.

2. Îmbunătățirea practicii judiciare în cadrul organelor de urmărire penală și al instanțelor printr-o analiză detaliată a deficiențelor, în cooperare cu experții externi. Elaborarea de manuale de bune practici, de programe de formare și de scheme de asistență pentru cazurile speciale și introducerea supravegherii sistematice a administrării în instanțe și parchete. Promovarea formării speciale și a specializării serviciilor de poliție, a procurorilor și judecătorilor pentru a consolida expertiza și eficiența acestora în urmărirea cazurilor complexe, în special cu privire la criminalitatea economică și financiară și criminalitatea organizată.

3. Continuarea activității la un nou cod penal, pe baza noului concept de politică penală adoptată de guvern la 23 iunie 2010 care contribuie la eficiența judiciară de exemplu prin dezincriminarea infracțiunilor caduce și a celor minore. Continuarea monitorizării punerii în aplicare a noilor coduri de procedură și luarea în considerare a unor îmbunătățiri suplimentare. Continuarea activității în vederea creării unei agenții de inspecție medicală în vederea îmbunătățirii calității și a reducerii duratei de eliberare a certificatelor medicale solicitate de instanță.

Recomandări privind lupta împotriva criminalității organizate

Reamintind recomandările din iulie 2009 încă în curs, în special cele privind specializarea în cadrul sistemului judiciar, Comisia invită Bulgaria să întreprindă acțiuni imediate în următoarele domenii:

4. Consolidarea capacității echipelor comune privind criminalitatea organizată, extinderea competențelor acestora la toate cazurile de criminalitate organizată și implicarea CEPACA pentru a asigura înghețarea și confiscarea bunurilor relevante în cadrul etapei de anchetare în conformitate cu cerințele operaționale.

5. Continuarea reformei poliției pentru a crea un serviciu al poliției competent în materie de investigații penale, capabil să aplice cele mai bune practici din alte state membre.

6. Consolidarea în continuare a legislației privind confiscarea bunurilor în conformitate cu principiul „confiscării pentru care nu este necesară o hotărâre civilă” și cu recomandările Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei, în special pentru a asigura aplicarea legislației cu respectarea drepturilor și libertăților fundamentale. Luarea în considerare a dreptului de inițiativă a Comisiei pentru confiscarea bunurilor obținute în mod ilicit (CEPACA) în vederea inițierii procedurilor de punere sub sechestru și confiscare a bunurilor, introducerea de norme pentru punerea sub sechestru a bunurilor din primele etape ale anchetei în cooperare cu organele de urmărire penală și extinderea grupului de persoane conexe pentru a identifica mai bine activitatea infracțională prin confiscarea bunurilor.

Recomandări privind lupta împotriva corupției

Reamintind recomandările din iulie 2009 încă în curs, în special cele privind promovarea anchetelor ex-officio cu privire la suspiciunile de corupție și conflicte de interese în cadrul autorităților administrative, consolidarea suplimentară a inspectoratelor și consiliilor regionale anticorupție, precum și protejarea denunțătorilor, Comisia invită Bulgaria să întreprindă acțiuni imediate în următoarele domenii:

7. Îmbunătățirea practicii judiciare în cazurile de fraudă și corupție la nivel înalt în conformitate cu cele mai bune practici din alte state membre. Aplicarea unei strategii de anchetă generale și proactive care să cerceteze în mod sistematic legăturile între cazurile conexe, aspectele criminalității organizate și legăturile cu autoritățile administrative. Pentru a intensifica lupta împotriva corupției la nivel înalt, Bulgaria ar trebui instituie posibilități juridice mai stricte de detenție în cazurile grave și să amelioreze protecția martorilor în conformitate cu cele mai bune practici din alte state membre.

8. Consolidarea legii privind prevenirea conflictelor de interese, în special prin intermediul unei autorități cu un mandat proactiv care răspunde de identificarea și sancționarea conflictelor de interese. Accelerarea procesului de punere în aplicare a planului de acțiune pentru aplicarea Strategiei naționale anticorupție.

9. Efectuarea unei evaluări continue a riscurilor cu privire la aplicarea legislației în materie de achiziții publice și direcționarea activităților de prevenire și control în mod corespunzător, proactiv și orientat spre rezultate. Consolidarea capacității autorităților administrative competente pentru a efectua controale ex-ante și ex-post și consolidarea capacității biroului de asistență de la care autoritățile contractate pot solicita asistență. Asigurarea faptului că toate sancțiunile existente pentru încălcarea normelor în materie de achiziții publice impuse împotriva persoanelor fizice, inclusiv măsuri disciplinare, sunt aplicate pe deplin pentru a întări efectul disuasiv.

10. Încurajarea cooperării între autoritățile de achiziții publice pentru a regrupa licitațiile în vederea centralizării expertizei și a creării unor economii de scară. Consolidarea eforturilor de formare pentru funcționarii din cadrul autorităților competente pentru a identifica și preveni conflictul de interese și alte nereguli importante în achizițiile publice. Dezvoltarea și aplicarea celor mai bune practici ale cooperării sistematice între autoritățile administrative competente și autoritățile judiciare.

[1] Decizia 2006/929/CE a Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progreselor realizate de Bulgaria în vederea atingerii unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate (JO L 354, 14.12.2006, p. 58).

[2] Raportul are la bază contribuțiile periodice primite din partea autorităților bulgare, în special ca răspuns la chestionarele detaliate ale Comisiei. În activitatea sa, Comisia a fost asistată de experți și s-a bazat pe documentația și contribuția prezentate din diverse surse. Documentul de lucru de însoțire prezintă evaluarea detaliată a Comisiei privind progresele realizate în raport cu fiecare din obiectivele de referință stabilite prin decizia privind MCV.

[3] În perioada august 2009 - mai 2010, Bulgaria a raportat că, în cadrul administrației centrale, s-au depus 185 de semnalări în temeiul legii privind prevenirea și identificarea conflictelor de interese, și s-au efectuat 198 de inspecții. În 33 de cazuri s-au impus sancțiuni disciplinare și s-au pronunțat hotărâri penale împotriva a 7 persoane.