Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind instituirea programului „Europa creativă” /* COM/2011/0785 final - 2011/0370 (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII La 29 iunie 2011, Comisia a adoptat o propunere referitoare la următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020 privind un buget pentru realizarea strategiei Europa 2020. În propunerea sa, Comisia a decis că ajutorul pentru sectoarele culturale și creative (SCC) ar trebui să rămână un element esențial al pachetului financiar următor și a propus un program cadru unic intitulat „Europa creativă” care va reuni programele actuale Cultura, MEDIA și MEDIA Mundus și va include un nou mecanism financiar în scopul facilitării accesului la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și organizațiile din sectoarele culturale și creative. Această abordare recunoaște contribuția importantă a acestor sectoare în domeniul ocupării forței de muncă și al creșterii economice, care constituia 4,5% din PIB-ul total al Europei din 2008 și reprezenta aproximativ 3,8% din forța de muncă[1]. Pe lângă contribuția lor directă la PIB, sectoarele culturale și creative au repercusiuni în alte sectoare ale economiei, precum turismul sau tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) al căror conținut îl alimentează. Într-un sens mai larg, creativitatea va juca un rol esențial în educația modernă. Aceasta va stimula inovarea, spiritul antreprenorial, precum și o creștere inteligentă și durabilă și va contribui la incluziunea socială. Statele membre oferă sprijin multor inițiative culturale, multe dintre acestea intrând sub incidența normelor privind ajutoarele de stat. Cu toate acestea, în pofida faptului că aceste sectoare au înregistrat rate de creștere superioare față de rata medie de creștere din numeroase țări în ultimii ani, ele se confruntă cu o serie de dificultăți și provocări comune, însă dacă se adoptă o abordare strategică coerentă și se asigură prezența catalizatorilor adecvați, există potențial pentru o creștere suplimentară pe viitor. Un program cadru, „Europa creativă”, va contribui la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020 și a câtorva dintre inițiativele sale emblematice prin formularea unui răspuns la provocările cu care se confruntă sectoarele culturale și creative în ceea ce privește fragmentarea, globalizarea și digitalizarea, lipsa de date și absența unor investiții private. Programul va încerca să consolideze competitivitatea în sectoarele culturale și creative, punând accentul pe măsurile de consolidare a capacităților și pe sprijinirea circulației transnaționale a producțiilor culturale. În același timp, va juca un rol cheie în respectarea obligațiilor juridice ale Uniunii Europene în ceea ce privește protejarea și promovarea diversității culturale și lingvistice. Programul va fi o poartă de intrare simplă, ușor de recunoscut și ușor accesibilă pentru profesioniștii din domeniul cultural și creativ european, iar domeniul său de aplicare va cuprinde activități desfășurate atât în interiorul, cât și în afara Uniunii Europene (UE). Un program-cadru unic va permite realizarea de sinergii și contribuții încrucișate între diferitele sectoare culturale și creative. Intervenția UE în acest domeniu va urmări să producă un impact sistemic și să sprijine elaborarea de politici, fiind deosebit de importantă, în special pentru următoarele motive: – caracterul transnațional și impactul activităților sale care vor completa programele naționale, internaționale, precum și alte programe ale UE; – economiile de scară și masa critică care pot fi stimulate prin sprijinul UE, creând un efect de pârghie asupra fondurilor suplimentare; – cooperarea transnațională care poate stimula răspunsuri mai cuprinzătoare, mai rapide și mai eficiente la provocările globale și care poate avea efecte sistemice pe termen lung asupra sectorului; – asigurarea unor condiții mai echitabile in sectoarele europene culturale și creative, ținând seama de țările cu o capacitate de producție mai scăzută și/sau de țările sau regiunile cu o zonă geografică și lingvistică restrânsă. Vizând în mod specific nevoile sectoarelor culturale și creative care au ca obiectiv depășirea frontierelor naționale și fiind strâns legat de promovarea diversității culturale și lingvistice, programul va completa alte programe ale UE precum sprijinul din fondurile structurale pentru investiții în sectoarele culturale și creative, restaurarea patrimoniului, infrastructurile și serviciile culturale, fondurile pentru digitalizarea patrimoniului cultural și instrumentele pentru relații externe. În plus, programul se va baza pe experiența și succesul programelor existente, cum ar fi MEDIA și Capitalele Europene ale Culturii. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI 2.1. Consultare și consultanță de specialitate O consultare publică privind viitorul programului Cultura a avut loc între 15 septembrie și 15 decembrie 2010. Un număr considerabil de organizații au trimis, de asemenea, documente de poziție individuale. Soldându-se cu aproape 1 000 de răspunsuri (589 de la persoane fizice și 376 din partea organizațiilor și a autorităților publice), această consultare a reprezentat un eșantion bun pentru următoarele analize. Consultarea online a constat dintr-o serie de întrebări bazate pe rezultatele evaluării intermediare. Un rezumat al rezultatelor a fost publicat în iunie 2011[2]. Consultarea online a fost urmată de o consultare publică în cadrul unei reuniuni organizate la data de 16 februarie 2011 la Bruxelles, la care au participat peste 550 de persoane, multe dintre acestea participând în numele unor organizații culturale europene reprezentative[3]. În plus față de rezultatele consultărilor publice, Comisia a ținut cont de evaluarea intermediară a actualului program efectuată în 2010[4], de reacțiile la cartea verde a Comisiei „Eliberarea potențialului industriilor culturale și creative” (care a primit aproximativ 350 de răspunsuri), de concluziile studiilor independente, precum și de recomandările făcute de experți în contextul metodei deschise de coordonare în domeniul culturii (MDC) și de un dialog structurat cu acest sector în perioada 2008-2010. Aceste diverse surse au pus în evidență numeroasele rezultate pozitive ale programului Cultura, dar au identificat și aspectele care ar putea fi îmbunătățite și simplificate. Unul dintre elementele care au ieșit în evidență a fost necesitatea de a revizui obiectivele ținând seama de strategia „Europa 2020” și de obligațiile juridice și morale ale Uniunii pentru a favoriza protejarea și promovarea diversității culturale și lingvistice. În plus, a existat un sprijin puternic pentru rolul pe care programul îl poate juca în consolidarea sectorului cultural prin dezvoltarea profesională și a capacităților artiștilor/operatorilor din domeniul cultural în context internațional, precum și în promovarea circulației transnaționale a producțiilor și produselor culturale, inclusiv a mobilității artiștilor, a interpreților și a profesioniștilor din domeniul cultural. Prioritățile de natură mai socială au fost, de asemenea, aprobate, inclusiv extinderea accesului la cultură și participarea grupurilor dezavantajate în domeniul cultural (incluziunea socială). În plus, au fost subliniate în mod repetat problemele legate de accesul la finanțare pentru IMM-urile din sectoarele culturale și creative. Comisia a efectuat o consultare online din septembrie până în noiembrie 2010 în ceea ce privește viitorul programului MEDIA 2007. 2 586 de respondenți au răspuns la consultarea publică online organizată de Comisie[5]. Aceștia reprezintă o gamă largă de părți interesate din sectorul european al audiovizualului, din numeroase state membre, precum și din alte țări europene. Consultarea online a arătat că principalele priorități pentru viitorul program, așa cum au fost percepute de către respondenți, sunt în principal noile tehnologii, lacunele în domeniul formării profesionale, fragmentarea, măsurile de sprijin, educația în domeniul mass-media, și cotele referitoare la producțiile europene. O consultare online separată privind viitorul programului MEDIA Mundus a avut loc în perioada martie - sfârșitul lunii mai 2011. Comisia a primit 367 de răspunsuri din 51 de țări[6]. 86% din răspunsuri au fost date de profesioniști din statele membre. Părțile interesate participante la consultarea privind MEDIA Mundus au stabilit în ordinea priorităților acțiuni de facilitare a coproducțiilor, adică acordarea de sprijin piețelor de coproducție și fondurilor de coproducție internaționale. Formarea continuă a beneficiat, de asemenea, de o susținere importantă din partea părților interesate. La data de 18 martie 2011, la Bruxelles, a avut loc o audiere publică cu privire la programele MEDIA și MEDIA Mundus[7] la care au participat aproximativ 250 de părți interesate, cum ar fi realizatori de film, producători, distribuitori, regizori, exploatanți, fonduri cinematografice etc., pentru a-și prezenta punctele de vedere și pentru a dezbate cu privire la viitorul programelor. Alte 900 de persoane au urmărit transmisia pe internet. Principalele rezultate ale acestei audieri au fost următoarele: în cei 20 de ani de existență, programul MEDIA a contribuit la schimbarea substanțială a peisajului audiovizual european; majoritatea filmelor europene nu ar putea fi vizionate în afara teritoriilor de origine fără sprijinul programului MEDIA; industriile de animație europene joacă, în prezent, un rol foarte important pe piețele mondiale, iar MEDIA are un impact puternic asupra realizării de coproducții europene. Cu toate acestea, sectorul întâmpină în prezent provocări și oportunități importante legate de digitalizare și globalizare și va fi nevoie de sprijin pentru a i se permite să elaboreze noi modele de afaceri și să beneficieze de condițiile de piață aflate în schimbare. Va fi foarte important să se acorde sprijin unor proiecte care acționează de-a lungul lanțului valoric și să se pună mai mult accentul pe consolidarea publicului, imaginea de marcă și cultura cinematografică. Comisia a organizat, de asemenea, o serie de grupuri tematice la care au participat părți interesate din domeniul audiovizualului în vederea analizării în continuare a atitudinilor față de program și a organizat conferințe și reuniuni cu diverse părți interesate în contextul festivalurilor de film din 2011 de la Rotterdam, Berlin și Cannes. S-au desfășurat și alte consultări tematice cu privire la problemele identificate privind accesul la finanțare, la care au participat numeroase grupuri de diverse părți interesate din sectorul audiovizualului, al muzicii, editorial și al jocurilor video. La aceste consultări a participat, de asemenea, grupul BEI (Banca Europeană de Investiții și Fondul European de Investiții), precum și instituții financiare. La data de 3 mai 2011 Comisia a organizat un seminar privind „Facilitarea accesului la finanțare pentru IMM-urile din sectoarele culturale și creative”, care a reunit reprezentanți ai instituțiilor financiare europene implicate în finanțarea IMM-urilor din sectoarele culturale și creative, societăți din aceste sectoare și experți care au lucrat pe tema accesului la finanțare în acest domeniu. Răspunsurile la toate aceste consultări au fost analizate cu atenție de către Comisie și utilizate în pregătirea rapoartelor privind evaluarea impactului și în conceperea viitorului program. 2.2. Evaluarea impactului Trei evaluări ale impactului au contribuit la prezenta propunere, și anume o evaluare a impactului privind continuarea programului actual Cultura, o evaluare a impactului comună referitoare la programele actuale MEDIA și MEDIA Mundus și o evaluare a impactului separată privind crearea unui mecanism financiar pentru sectoarele culturale și creative. Evaluările impactului pentru programele Cultura și MEDIA identifică patru probleme comune cu care se confruntă sectoarele culturale și creative care vor trebui să fie abordate la nivelul UE pentru a se obține efectele scontate. Prima problemă identificată este contextul pieței fragmentate care își are originea în diversitatea culturală și lingvistică din Europa și care are drept rezultat fragmentarea, în mare parte, a acestor sectoare pe criterii naționale și lingvistice și lipsa unei mase critice. În prezent acest lucru conduce la o circulație transnațională a producțiilor și la o mobilitate a artiștilor și a profesioniștilor din domeniu la un nivel suboptim, precum și la dezechilibre geografice. De asemenea, acest fenomen limitează alegerea consumatorilor și accesul la producțiile culturale europene. A doua problemă este necesitatea ca sectoarele să se adapteze la impactul globalizării și al digitalizării. Globalizarea are tendința de a spori concentrația ofertei la un număr limitat de actori importanți, ceea ce reprezintă o amenințare la adresa diversității culturale și lingvistice. Digitalizarea are un impact masiv asupra modului în care bunurile culturale sunt produse, gestionate, difuzate, accesate, consumate și monetizate, prezentând atât oportunități, cât și provocări, iar acest sector ar beneficia de soluții și abordări transnaționale. A treia problemă este lipsa de date comparabile privind sectorul cultural la nivel european și național. Consecințele acesteia se răsfrâng asupra coordonării politicilor europene, care poate fi un motor util pentru elaborarea de politici naționale și pentru schimbarea sistemică cu costuri mici pentru bugetul UE și prin respectarea în totalitate a principiului subsidiarității. A patra problemă este reprezentată de dificultățile întâmpinate de IMM-urile din sectoarele culturale și creative în ceea ce privește accesul la finanțare. Acestea se datorează naturii necorporale a multora dintre activele lor, cum ar fi drepturile de autor, care de regulă nu se reflectă în conturi (spre deosebire de brevete). O altă cauză este, de asemenea, faptul că, spre deosebire de alte proiecte industriale, producțiile culturale nu sunt, în general, fabricate în serie, fiecare carte, operă, piesă de teatru, film și joc video fiind un prototip unic, în timp ce societățile au tendința de a se baza pe proiecte concrete. După analizarea mai multor opțiuni, cele două evaluări ajung la concluzia că o fuziune a programelor Cultura, MEDIA și MEDIA Mundus și un nou mecanism financiar în cadrul unui singur program-cadru ar prezenta avantaje în comparație cu toate celelalte opțiuni luate în considerare în ceea ce privește atingerea obiectivelor necesare, eficiența, rentabilitatea (rezultat obținut pentru fiecare euro cheltuit) și coerența. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Programul se întemeiază pe articolele 166, 167 și 173 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Articolul 166 reprezintă temeiul pentru acțiunile UE în domeniul formării profesionale. Articolul 167 precizează competențele UE în domeniul cultural și invită Uniunea Europeană să dezvolte acțiuni care să contribuie la înflorirea culturilor statelor membre, respectând diversitatea naţională şi regională a acestora şi punând în evidență, în acelaşi timp, moştenirea culturală comună, precum și, dacă este necesar, să sprijine și să completeze acțiunea statelor membre în domeniul prevăzut în respectiva dispoziție. Articolul 173 din TFUE prevede că Uniunea și statele membre veghează la asigurarea condițiilor necesare competitivității industriei Uniunii, inclusiv adoptarea de acțiuni menite să încurajeze un mediu favorabil inițiativei și dezvoltării întreprinderilor. În plus, articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană recunoaște că piața internă și creșterea economică trebuie să fie însoțite de respectul pentru diversitatea culturală și lingvistică a UE. Carta drepturilor fundamentale a UE (articolul 22) prevede că Uniunea respectă diversitatea culturală și lingvistică. În sfârșit, mandatul Uniunii este recunoscut în dreptul internațional, în cadrul Convenției UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, care face parte din acquis-ul comunitar. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Bugetul general pentru acțiuni (2014-2020) se ridică la 1,801 miliarde EUR (prețuri curente). 5. ELEMENTE OPȚIONALE Programul propus constă dintr-un cadru alcătuit din trei componente: – o componentă trans-sectorială adresată tuturor sectoarelor culturale și creative, inclusiv un mecanism financiar și un sprijin pentru cooperarea politică transnațională și pentru acțiunile inovatoare trans-sectoriale; – o componentă Cultura adresată sectoarelor culturale și creative; – o componenta MEDIA adresată sectorului audiovizualului. Alocarea bugetară orientativă va fi de 15% pentru componenta trans-sectorială, de 30% pentru componenta Cultura și de 55% pentru componenta MEDIA. Obiectivele sale generale vor fi (i) protejarea și încurajarea diversității culturale și lingvistice europene, precum și (ii) consolidarea competitivității sectorului; Prin urmare, programul va contribui la realizarea strategiei UE 2020 și a inițiativelor sale emblematice. Obiectivele specifice sunt următoarele: – sprijinirea capacității sectoarelor culturale și creative europene în vederea funcționării la nivel transnațional inclusiv prin consolidarea relațiilor și a rețelelor între operatori; – promovarea circulației transnaționale a producțiilor culturale și creative, dar și a operatorilor și accesul la noi categorii de public din Europa și din afara acesteia; – consolidarea capacității financiare a sectoarelor culturale și creative; – sprijinirea cooperării politice transnaționale pentru a stimula elaborarea de politici, inovarea, consolidarea publicului și noile modele de afaceri. Fiecare componentă va specifica propriile priorități și măsuri și va acorda prioritate proiectelor care prezintă un efect sistemic asupra sectoarelor, de exemplu prin sprijinirea noilor modele de afaceri, constituirea de rețele și schimbul de know-how și bune practici în special în ceea ce privește digitalizarea și globalizarea acestor sectoare. Un alt obiectiv important și nou va fi suscitarea interesului pentru producțiile europene prin sprijinirea activităților de consolidare a publicului. Dimensiunea internațională a programului Europa creativă va fi integrată prin intermediul următoarelor măsuri: – posibilitatea participării statelor aderente, a țărilor candidate și a potențialelor țări candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, a țărilor SEE, a țărilor vizate de politica europeană de vecinătate și a Elveției; – posibilitatea de cooperare bilaterală cu țările terțe și organizațiile internaționale; – acțiuni specifice destinate profesioniștilor internaționali (integrarea programului MEDIA Mundus). 6. SIMPLIFICARE Un număr considerabil de simplificări au fost deja introduse pentru gestionarea programelor actuale Cultura și MEDIA. Cu toate acestea, vor fi introduse îmbunătățiri suplimentare în programul Europa creativă. În general se vor aplica într-o mai mare măsură ratele forfetare, se vor utiliza mai mult deciziile de acordare a granturilor și acordurile-cadru de parteneriat și pentru toate acțiunile se va recurge la cereri și rapoarte în format electronic, iar un portal electronic va urmări reducerea formalităților administrative pentru solicitanți și beneficiari. Numărul de instrumente și cereri de propuneri gestionate de Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) în cadrul componentei Cultura va face obiectul unei simplificări prin reducerea de la 9 la 4 categorii principale. Granturile de funcționare, care au fost o sursă de confuzii pentru solicitanți și beneficiari, vor fi întrerupte în favoarea granturilor pentru proiecte. Mecanismul financiar va conduce la o utilizare mai bună a fondurilor UE prin efectul de pârghie financiară generat și prin reutilizarea fondurilor de tip revolving, ceea ce va asigura Comisiei o eficiență mai mare decât granturile tradiționale pentru beneficiari. O altă măsură de simplificare semnificativă va fi fuziunea celor două rețele de informare, pentru realizarea unor economii de scară și pentru obținerea unei mai mari transparențe pentru public prin faptul că va exista un singur punct de acces la nivelul UE, și anume birourile Europa creativă. Instituirea unui comitet unic al programului ar contribui, de asemenea, la o gestionare mai rentabilă și mai simplă a programului, nu numai prin economii la nivelul costurilor de implementare, ci și prin mărirea eficienței datorită unor sinergii mai puternice între politicile și sectoarele respective. 2011/0370 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind instituirea programului „Europa creativă” (Text cu relevanță pentru SEE) PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 167 alineatul (5) prima liniuță, articolul 173 alineatul (3) și articolul 166 alineatul (4), având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea propunerii către parlamentele naționale, având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European, având în vedere avizul Comitetului Regiunilor, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: (1) Tratatul urmărește obținerea unei uniuni tot mai strânse între popoarele Europei și conferă Uniunii sarcina, printre altele, de a contribui la înflorirea culturilor statelor membre, respectând diversitatea națională şi regională a acestora şi asigurând, în același timp, existența unor condiții necesare competitivității industriei Uniunii. În acest sens, Uniunea, atunci când este necesar, sprijină și completează acțiunile statelor membre care au ca scop respectarea diversității culturale și lingvistice, consolidarea competitivității sectoarelor culturale și creative europene și facilitarea adaptării la transformările industriale, în special prin formarea profesională. (2) Sprijinul Uniunii pentru sectoarele culturale și creative se bazează pe experiența acumulată în cadrul următoarelor programe și acțiuni: Decizia nr. 1855/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 de instituire a programului Cultura (2007-2013)[8], Decizia nr. 1718/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 privind punerea în aplicare a unui program de sprijin pentru sectorul audiovizual european (MEDIA 2007)[9], Decizia nr. 1041/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe (MEDIA Mundus 2011-2013)[10], Decizia nr. 1622/2006/CE[11] a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a unei acțiuni comunitare în favoarea evenimentului „Capitala europeană a culturii” pentru anii 2007-2019 și Decizia nr. xy/2011[12] (Marca patrimoniului european). (3) „Agenda europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare”[13], aprobată de Consiliu printr-o rezoluție din 16 noiembrie 2007[14] stabilește obiectivele pentru activitățile viitoare ale Uniunii Europene în sectoarele culturale și creative. Aceasta are drept scop promovarea diversității culturale și a dialogului intercultural, promovarea culturii în calitate de catalizator al creativității în cadrul creșterii economice și al ocupării forței de muncă și promovarea culturii drept element esențial al relațiilor internaționale ale Uniunii. (4) Cu privire la Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 11 și 21, sectoarele culturale și creative contribuie în mod semnificativ la lupta împotriva tuturor formelor de discriminare, inclusiv a rasismului și xenofobiei și constituie o platformă importantă pentru libertatea de exprimare. Articolul 22 impune obligația de respectare a diversității culturale și lingvistice. (5) Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, intrată în vigoare la data de 18 martie 2007 și la care Uniunea Europeană este parte, urmărește consolidarea cooperării internaționale, inclusiv acordurile de coproducție și codistribuție internaționale, și solidaritatea, astfel încât să se favorizeze exprimarea culturală a tuturor țărilor. (6) Uniunea este membră a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) de la 1 ianuarie 1995 și, prin urmare, are obligația generală de a respecta angajamentele asumate în cadrul acordurilor OMC. (7) Comunicarea Comisiei Europene[15] privind strategia europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii (Strategia Europa 2020) definește o strategie care urmărește să transforme UE într-o economie inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, caracterizată de un grad ridicat de ocupare a forței de muncă, de productivitate și de coeziune socială. În cadrul acestei strategii, Comisia a precizat că Uniunea trebuie să ofere condiții-cadru mai atractive pentru inovare și creativitate, inclusiv prin stimulente pentru dezvoltarea întreprinderilor bazate pe cunoaștere și printr-un acces mai larg la finanțare pentru sectoarele culturale și creative. (8) Sprijinul Uniunii pentru sectoarele culturale și creative se bazează pe experiența considerabilă dobândită în cadrul programelor Cultura, MEDIA și MEDIA Mundus. Aceste programe au făcut obiectul unei monitorizări regulate și al unor evaluări externe, precum și al unor consultări publice privind viitorul lor. (9) În urma monitorizării, a evaluării și a exercițiilor de consultare publică a rezultat faptul că programele Cultura, MEDIA și MEDIA Mundus joacă un rol foarte important în protejarea și promovarea diversității culturale și lingvistice a Europei și că sunt relevante pentru nevoile sectoarelor culturale și creative, dar și că obiectivele oricărui program nou ar trebui să fie în conformitate cu obiectivele strategiei „Europa 2020”. De asemenea, rezultă din aceste evaluări și consultări, precum și din diverse studii independente, în special studiul privind dimensiunea antreprenorială a industriilor culturale și creative, că sectoarele culturale și creative se confruntă cu provocări comune, și anume cu contextul unei piețe foarte fragmentate, cu impactul globalizării și al digitalizării, cu dificultăți în ceea ce privește accesul la finanțare și cu o lipsă de date comparabile, toate acestea impunând necesitatea luării de măsuri la nivelul UE. (10) Sectoarele culturale și creative europene sunt în mod inerent fragmentate pe criterii naționale și lingvistice. Pe de o parte, fragmentarea generează un peisaj cultural variat și foarte independent care dă glas diferitelor tradiții culturale care constituie diversitatea patrimoniului nostru european. Pe de altă parte, fragmentarea conduce la circulația transnațională limitată și suboptimă a producțiilor culturale și creative și a operatorilor în interiorul, cât și în afara Uniunii Europene, la dezechilibre geografice și – în consecință – la o selecție limitată pentru consumatori. (11) Digitalizarea are un impact masiv asupra modului în care bunurile și serviciile culturale și creative sunt produse, difuzate, accesate, consumate și monetizate. Aceste schimbări oferă oportunități importante sectoarelor culturale și creative europene. Costurile de distribuție mai reduse, canalele noi de distribuție și noile oportunități pentru produsele de nișă pot facilita accesul și pot crește circulația la nivel mondial. Pentru a profita de aceste oportunități și a se adapta la contextul globalizării și al digitalizării, este necesar ca sectoarele culturale și creative să dezvolte competențe noi și să beneficieze de un acces mai larg la finanțare în vederea modernizării echipamentelor, a dezvoltării unor noi metode de producție și distribuție și a adaptării modelelor de afaceri. (12) Practicile actuale de distribuție stau la baza sistemului de finanțare a cinematografiei. Cu toate acestea, există o nevoie din ce în ce mai pronunțată de promovare a apariției unor oferte online legale și atractive și de încurajare a inovării. Prin urmare, este esențială promovarea flexibilității noilor modalități de distribuție pentru a se permite apariția unor noi modele de afaceri. (13) Una dintre cele mai mari provocări din sectoarele culturale și creative, în special pentru micii operatori, inclusiv întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) și microîntreprinderile, constă în dificultatea de a avea acces la fondurile de care au nevoie pentru a-și finanța activitățile, pentru a se dezvolta, pentru a-și menține competitivitatea sau pentru a se afirma pe plan internațional. Deși aceasta este o provocare comună pentru IMM-uri în general, situația este cu mult mai dificilă în sectoarele culturale și creative din cauza naturii necorporale a multora dintre activele lor, a caracterului de prototip al activităților lor, a faptului că operatorii nu sunt pregătiți să investească în aceste sectoare, iar comportamentul investițional al instituțiilor financiare este insuficient în acest domeniu. (14) Ca proiect pilot, Alianța europeană a industriilor creative este o inițiativă politică trans‑sectorială care va sprijini în primul rând industriile creative la nivel politic. Aceasta urmărește mobilizarea de fonduri suplimentare pentru industriile creative și stimularea cererii de servicii în cadrul industriilor creative din partea altor industrii și sectoare. Testarea unor noi instrumente pentru îmbunătățirea sprijinului acordat inovării în industriile creative se va desfășura și va fi exploatată în cadrul unei platforme de învățare politică formată din părți interesate europene, naționale și regionale. (15) Este necesar să se reunească programele individuale actuale ale Uniunii pentru sectoarele culturale și creative în cadrul unui singur program-cadru cuprinzător pentru a se acorda un sprijin mai eficient operatorilor din sectoarele culturale și creative, astfel încât aceștia să poată profita de oportunitățile generate de digitalizare și de globalizare și să abordeze aspectele care, în prezent, conduc la fragmentarea pieței. Pentru a fi eficient, programul trebuie să ia în considerare natura specifică a subsectoarelor, grupurile țintă diferite și nevoile specifice ale fiecăruia, prin abordări adaptate în cadrul componentelor independente. (16) Capitala europeană a culturii și Marca patrimoniului european contribuie la consolidarea sentimentului de apartenență la un spațiu cultural comun și contribuie la creșterea valorii patrimoniului cultural. Ar trebui furnizate fonduri pentru aceste două acțiuni ale Uniunii Europene. (17) Participarea la program va fi deschisă țărilor aderente, țărilor candidate și potențialelor țări candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale și cu termenii și condițiile generale de participare a acestor țări la programele Uniunii stabilite în acordurile-cadru, în deciziile Consiliului de asociere sau în acordurile similare respective; participarea va fi deschisă și țărilor AELS care sunt părți la Acordul SEE și țărilor din zona de vecinătate a Uniunii Europene, în conformitate cu procedurile stabilite cu aceste țări în urma acordurilor-cadru privind participarea lor la programele Uniunii Europene. Participarea Confederației Elvețiene face obiectul unor acorduri specifice stabilite cu această țară. (18) Programul ar trebui să fie deschis și pentru acțiunile de cooperare bilaterale sau multilaterale întreprinse cu alte state care nu fac parte din Uniunea Europeană pe baza unor credite suplimentare care urmează a fi definite. (19) Cooperarea între program și organizațiile internaționale competente în domeniul culturii și al audiovizualului, precum UNESCO, Consiliul Europei și, în special, Eurimages, OCDE și Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale (OMPI) trebuie încurajată. (20) Este necesar să se garanteze valoarea adăugată europeană a tuturor acțiunilor efectuate în cadrul programului, complementaritatea cu activitățile statelor membre în conformitate cu articolul 167 alineatul (4) din tratat și cu alte activități ale Uniunii, în special în domeniul educației, cercetării și inovării, al politicii de coeziune și industriale, al turismului și al relațiilor externe. (21) Prezentul regulament stabilește, pentru întreaga durată a programului, un pachet financiar care constituie pentru autoritatea bugetară referința privilegiată în timpul procedurii bugetare anuale, în sensul punctului [17] din Acordul interinstituțional din XX/YY/201Z dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în domeniul bugetar și buna gestiune financiară. (22) În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului din 19 decembrie 2002 de stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini în gestionarea programelor comunitare, Comisia a încredințat din 2009 Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură sarcini de execuție în vederea gestionării programului de acțiune comunitară în domeniul educației, audiovizualului și culturii. Prin urmare, Comisia poate utiliza, pe baza unei analize cost-beneficiu, o agenție executivă existentă pentru punerea în aplicare a programului Europa creativă 2014-2020, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului din 19 decembrie 2002 de stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini în gestionarea programelor comunitare. (23) În ceea ce privește punerea în aplicare a programului, ar trebui luată în considerare natura specifică a sectoarelor culturale și creative și ar trebui să existe o preocupare deosebită pentru garantarea simplificării procedurilor administrative și financiare. (24) În ceea ce privește Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului, Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) ar trebui elaborate și puse în aplicare măsuri adecvate de prevenire a fraudelor și de recuperare a fondurilor care au fost pierdute sau transferate sau utilizate în mod inadecvat. (25) După cum se afirmă în raportul Comisiei privind impactul deciziilor Parlamentului European și ale Consiliului din 30 iulie 2010 de modificare a temeiurilor juridice ale programelor europene din domeniul învățării pe tot parcursul vieții, al culturii, al tineretului și al cetățeniei, reducerea substanțială a întârzierilor din cadrul procedurilor de gestiune a mărit eficiența programelor. Acest tip de simplificare ar trebui continuat. (26) Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului program, ar trebui să îi fie conferite Comisiei competențe de executare care ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie[16]. (27) În conformitate cu principiile de evaluare referitoare la performanță, procedurile de monitorizare și evaluare a programului ar trebui să includă rapoarte anuale detaliate și să se refere la indicatorii și obiectivele specifice, măsurabile, realizabile, relevante și cu termene precise stabilite în prezentul regulament. (28) Interesele financiare ale Uniunii ar trebui protejate prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu de cheltuire a fondurilor, inclusiv prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni. (29) Ar trebui să se prevadă măsuri care să asigure tranziția de la programele Cultura 2007, MEDIA 2007 și MEDIA Mundus la programul stabilit în prezentul regulament. (30) Dat fiind caracterul transnațional și internațional al acțiunilor propuse, obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător numai de către statele membre. Din motive legate de amploare și ținând seama de efectele estimate ale acțiunilor, rezultatele transnaționale pot fi mai bine atinse prin acțiune la nivelul Uniunii Europene. Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru a sprijini realizarea obiectivelor de protejare și promovare a diversității lingvistice și culturale europene și pentru a consolida competitivitatea sectoarelor culturale și creative în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: CAPITOLUL I Dispoziții generale Articolul 1 Obiect Prezentul regulament instituie programul Europa creativă pentru sprijinirea sectoarelor culturale și creative (denumit în continuare „programul”) pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. Articolul 2 Definiții În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții: 1. „sectoare culturale și creative” înseamnă toate sectoarele ale căror activități sunt bazate pe valori culturale și/sau expresii artistice și creative, indiferent dacă aceste activități sunt orientate sau nu către piață și indiferent de tipul de structură care le realizează. Activitățile respective includ crearea, producerea, difuzarea și conservarea bunurilor și serviciilor care constituie expresii culturale, artistice sau creative, precum și funcțiile conexe, cum ar fi educația, gestionarea sau reglementarea. Sectoarele culturale și creative includ în special arhitectura, arhivele și bibliotecile, artizanatul artistic, audiovizualul (inclusiv filmele, televiziunea, jocurile video și multimedia), patrimoniul cultural, designul, festivalurile, muzica, arta spectacolului, editarea, radioul și artele vizuale; 2. „operator” înseamnă un profesionist, o organizație, o întreprindere sau o instituție care își desfășoară activitatea în sectoarele culturale și creative; 3. „intermediari financiari” înseamnă instituții financiare care furnizează sau intenționează să furnizeze facilități de credit sau o expertiză suplimentară în ceea ce privește sectoarele culturale și creative. Articolul 3 Valoarea adăugată europeană 1. Programul se limitează la susținerea acelor acțiuni și activități care prezintă o potențială valoare adăugată europeană și care contribuie la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020 și ale inițiativelor sale emblematice. 2. Valoarea adăugată europeană se garantează în special prin: (a) caracterul transnațional și impactul activităților care vor completa programele naționale, internaționale precum și alte programe ale Uniunii; (b) economiile de scară și masa critică pe care sprijinul Uniunii le stimulează creând un efect de pârghie asupra fondurilor suplimentare; (c) cooperarea transnațională care stimulează răspunsuri mai rapide, mai cuprinzătoare și mai eficiente la provocările globale și care generează efecte sistemice pe termen lung asupra sectoarelor; (d) asigurarea unor condiții de concurență echitabile în sectoarele culturale și creative europene, ținându-se seama de țările cu o capacitate de producție scăzută și/sau de țările sau regiunile cu o zonă geografică și lingvistică restrânsă. Articolul 4 Obiectivele generale ale programului Obiectivele generale ale programului sunt următoarele: (a) favorizarea protejării și promovării diversității lingvistice și culturale europene; (b) consolidarea competitivității sectoarelor culturale și creative cu scopul de a promova o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Articolul 5 Obiectivele specifice ale programului Obiectivele specifice ale programului sunt următoarele: (a) sprijinirea capacității sectoarelor culturale și creative europene de a funcționa la nivel transnațional; (b) promovarea circulației transnaționale a producțiilor culturale și creative, dar și a operatorilor și accesul la noi categorii de public din Europa și din afara acesteia; (c) consolidarea capacității financiare a sectoarelor culturale și creative, în special a întreprinderilor mici și mijlocii și a organizațiilor; (d) sprijinirea cooperării politice transnaționale pentru a stimula elaborarea de politici, inovarea, consolidarea publicului și noile modele de afaceri. Articolul 6 Structura programului Programul are următoarele componente: (a) o componentă trans-sectorială adresată tuturor sectoarelor culturale și creative; (b) o componentă Cultura adresată sectoarelor culturale și creative; (c) o componenta MEDIA adresată sectorului audiovizualului. CAPITOLUL II Componenta trans-sectorială Articolul 7 Mecanismul pentru sectoarele culturale și creative 1. Comisia stabilește un mecanism care vizează sectoarele culturale și creative și care funcționează în contextul unui instrument de datorie pentru întreprinderile mici și mijlocii. Acest mecanism are următoarele priorități: (a) facilitarea accesului la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii și pentru organizațiile din sectoarele culturale și creative europene; (b) în acest scop, îmbunătățirea capacității instituțiilor financiare de a evalua proiectele culturale și creative, inclusiv prin măsuri de asistență tehnică și de colaborare în rețele. 2. Prioritățile sunt puse în aplicare astfel cum se prevede în anexa I. Articolul 8 Cooperarea politică transnațională Pentru a încuraja elaborarea de politici, inovarea, consolidarea publicului și modelele de afaceri din sectoarele culturale și creative, Comisia pune în aplicare următoarele măsuri de sprijinire a cooperării politice transnaționale: (a) schimbul transnațional de experiență și know-how cu privire la noi modele de afaceri, activități de învățare reciprocă și colaborarea în rețea între operatorii culturali și factorii de decizie în ceea ce privește evoluția sectoarelor culturale și creative; (b) date privind piața, studii, instrumente de previziune în materie de competențe și locuri de muncă, evaluări, analize politice și sprijin pentru anchetele statistice; (c) taxa de contribuție pentru participarea în calitate de membru la Observatorul European al Audiovizualului pentru a favoriza culegerea și analiza datelor în sectoarele culturale și creative; (d) testarea unor noi strategii comerciale trans-sectoriale în materie de finanțare, distribuire, și comercializare a creațiilor; (e) conferințe, seminarii și dialog politic inclusiv în domeniul politicii culturale și al educației în domeniul mass-media și al culturii; (f) sprijinirea membrilor naționali ai rețelei de birouri Europa creativă în vederea îndeplinirii următoarelor sarcini: – promovarea programului Europa creativă la nivel național; – acordarea de asistență sectoarelor culturale și creative cu privire la programul Europa creativă și furnizarea de informații referitoare la diversele tipuri de ajutor disponibile în cadrul politicilor Uniunii Europene; – stimularea cooperării transfrontaliere între profesioniști, instituții, platforme și rețele în sectoarele culturale și creative; – sprijinirea Comisiei prin furnizarea de asistență privind sectoarele culturale și creative în statele membre, de exemplu prin furnizarea datelor referitoare la aceste sectoare; – sprijinirea Comisiei în garantarea comunicării și difuzării în mod corespunzător a rezultatelor și a impacturilor programului. CAPITOLUL III Componenta Cultura Articolul 9 Prioritățile componentei Cultura 1. Prioritățile în domeniul consolidării capacităților sectorului sunt următoarele: (a) sprijinirea acțiunilor care oferă operatorilor competențe și know-how propice pentru adaptarea la tehnologiile digitale, inclusiv testarea unor noi abordări în ceea ce privește consolidarea publicului și noile modele de afaceri; (b) sprijinirea acțiunilor care permit operatorilor să își internaționalizeze carierele în Europa și în afara acesteia; (c) furnizarea de sprijin în vederea consolidării operatorilor europeni și a rețelelor culturale internaționale pentru facilitarea accesului la oportunitățile profesionale. 2. Prioritățile în domeniul promovării circulației transnaționale sunt următoarele: (a) sprijinirea turneelor internaționale, a evenimentelor și a expozițiilor; (b) sprijinirea circulației literaturii europene; (c) sprijinirea consolidării publicului ca mijloc de stimulare a interesului pentru producțiile culturale europene. Articolul 10 Măsuri de sprijin ale componentei Cultura Componenta Cultura acordă sprijin pentru următoarele măsuri: (a) măsuri de cooperare care reunesc operatori din diferite țări în scopul întreprinderii de activități sectoriale sau trans-sectoriale; (b) activități desfășurate de către organisme europene care cuprind rețele de operatori din diferite țări; (c) activități desfășurate de organizații care oferă o platformă de promovare europeană pentru dezvoltarea noilor talente și stimularea circulației artiștilor și producțiilor, cu un efect sistemic și la scară largă; (d) sprijin pentru traducerea literară; (e) acțiuni speciale în vederea obținerii unei vizibilități mai accentuate a bogăției și diversității culturilor europene, a stimulării dialogului intercultural și a înțelegerii reciproce, inclusiv prin premii culturale europene, Marca patrimoniului european și Capitalele europene ale culturii. CAPITOLUL IV Componenta MEDIA Articolul 11 Prioritățile componentei MEDIA 1. Prioritățile în domeniul consolidării capacităților sectorului sunt următoarele: (a) facilitarea dobândirii de competențe și a constituirii de rețele și, în special, încurajarea utilizării tehnologiilor digitale pentru a se asigura adaptarea la evoluția pieței; (b) îmbunătățirea capacității operatorilor din sectorul audiovizualului de a elabora producții audiovizuale care vor avea potențialul de a circula în Europa și în afara acesteia și de a facilita coproducțiile europene și internaționale, inclusiv de televiziune; (c) încurajarea schimburilor între întreprinderi prin facilitarea accesului la piețe și la instrumente comerciale pentru operatorii din domeniul audiovizualului în vederea creșterii vizibilității proiectelor lor pe piețele europene și internaționale. 2. Prioritățile în domeniul promovării circulației transnaționale sunt următoarele: (a) sprijinirea distribuției de teatru, prin marketing transnațional, branding, distribuția și prezentarea de proiecte audiovizuale; (b) sprijinirea comercializării și a distribuției transnaționale prin intermediul platformelor online; (c) sprijinirea consolidării publicului ca mijloc de stimulare a interesului pentru producțiile audiovizuale, în special prin promovare, evenimente, educație cinematografică și festivaluri; (d) promovarea noilor modalități de distribuție flexibile pentru a se permite apariția unor noi modele de afaceri. Articolul 12 Măsuri de sprijin ale componentei MEDIA Componenta MEDIA acordă sprijin pentru următoarele măsuri: (a) sprijinirea dezvoltării unei oferte complete de inițiative pentru dobândirea de competențe noi, schimbul de cunoștințe și colaborarea în rețele; (b) sprijinirea operatorilor din domeniul audiovizualului pentru a elabora producții audiovizuale europene cu un potențial mai ridicat de circulație transfrontalieră; (c) sprijinirea activităților care au ca scop facilitarea coproducțiilor europene și internaționale, inclusiv de televiziune; (d) facilitarea accesului la manifestări comerciale și piețe profesionale din domeniul audiovizualului și utilizarea de instrumente comerciale online, atât în interiorul, cât și în afara Europei; (e) instituirea de sisteme de sprijin pentru distribuția de filme europene non-naționale pe toate platformele și pentru activitățile de vânzări internaționale; (f) facilitarea circulației filmelor europene pe plan mondial și a filmelor internaționale în Europa pe toate platformele; (g) sprijin pentru o rețea europeană de proprietari de cinematografe care proiectează o proporție semnificativă de filme europene non-naționale, inclusiv integrarea tehnologiilor digitale; (h) inițiative de sprijin care prezintă și promovează diversitatea producțiilor audiovizuale europene; (i) activități de sprijin care au ca scop îmbunătățirea cunoștințelor și a interesului publicului; (j) sprijin pentru acțiunile inovatoare de testare a unor noi modele și instrumente de afaceri în domenii care pot fi influențate de introducerea și utilizarea tehnologiilor digitale. CAPITOLUL V Performanțe și difuzare Articolul 13 Coerență și complementaritate 1. Comisia, în cooperare cu statele membre, asigură coerența și complementaritatea globală cu: (a) politicile relevante ale UE, în special în domeniul educației, al ocupării forței de muncă, al sănătății, al cercetării și inovării, al întreprinderilor, al turismului, al justiției și dezvoltării; (b) alte surse de finanțare relevante ale UE în domeniul culturii și media, în special Fondul social european, Fondul European de Dezvoltare Regională, programele de cercetare și inovare, precum și instrumentele financiare referitoare la justiție și cetățenie, programele de cooperare externă și instrumentele de preaderare. În special, în ceea ce privește punerea în aplicare, va fi important să se asigure sinergiile între program și strategiile naționale și regionale de specializare inteligentă. 2. Prezentul regulament se aplică și este pus în aplicare prin respectarea angajamentelor internaționale ale Uniunii. Articolul 14 Monitorizare și evaluare 1. Comisia asigură monitorizarea regulată și evaluarea externă a programului Europa creativă pe baza următorilor indicatori de performanță. Trebuie să se țină seama de faptul că obținerea unor rezultate de performanță depinde de impactul complementar al altor activități la nivel european și național care afectează sectoarele culturale și creative: (a) Indicatori pentru obiectivele generale prevăzute la articolul 4: – cota de ocupare a forței de muncă și cota din PIB a sectoarelor; – procentajul persoanelor care declară că au acces la producțiile culturale europene. (b) Indicatori pentru obiectivele specifice menționate la articolul 5: În ceea ce privește obiectivul menționat la articolul 5 litera (a) privind susținerea capacității sectoarelor culturale și creative europene: – internaționalizarea operatorilor culturali și numărul de parteneriate transnaționale înființate; – numărul de experiențe de învățare create pentru artiștii/operatorii din domeniul cultural care și-au sporit competențele și potențialul de angajare. În ceea ce privește obiectivul menționat la articolul 5 litera (b) privind promovarea circulației transnaționale a producțiilor, dar și a operatorilor din sectoarele culturale și creative și accesul la noi categorii de public din Europa și din afara acesteia: Componenta Cultura: – numărul de persoane atins în mod direct sau indirect prin proiecte susținute de program. Componenta MEDIA: – numărul de bilete vândute la filmele europene în Europa și în întreaga lume (primele 10 piețe din afara Europei în ordinea importanței); – procentajul de producții audiovizuale europene în sălile de cinema, la televiziune și în cadrul platformelor digitale. În ceea ce privește obiectivul menționat la articolul 5 litera (c) privind consolidarea capacității financiare a sectoarelor culturale și creative: – volumul de împrumuturi acordate în cadrul mecanismului financiar; – numărul și distribuția geografică a instituțiilor financiare care oferă acces la finanțare pentru sectoarele culturale și creative; – numărul, originea națională și subsectoarele beneficiarilor finali care beneficiază de mecanismul financiar. Cu privire la obiectivul menționat la articolul 5 litera (d) privind sprijinul pentru cooperarea politică transnațională: – numărul de state membre care utilizează rezultatele metodei deschise de coordonare în elaborarea politicilor naționale și numărul de inițiative noi. 2. Rezultatele procesului de monitorizare și evaluare sunt luate în calcul la punerea în aplicare a programului. 3. Evaluarea are un domeniu de aplicare adecvat și este realizată în timp util, astfel încât să poată fi luată în considerare în procesul de luare a deciziilor. (a) Pe lângă monitorizarea regulată, Comisia întocmește un raport extern de evaluare până la sfârșitul anului 2017 pentru a evalua eficiența în atingerea obiectivelor, precum și eficiența programului și valoarea adăugată europeană a acestuia, având în vedere o decizie de reînnoire, modificare sau suspendare a programului. Evaluarea examinează posibilitatea simplificării, coerența internă și externă, menținerea relevanței tuturor obiectivelor, precum și contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii în materie de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Aceasta ia în considerare rezultatele evaluărilor impactului pe termen lung din Decizia nr. 1855/2006/CE, Decizia nr. 1718/2006/CE și Decizia nr. 1041/2009/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului. (b) Comisia evaluează impacturile pe termen mai lung, precum și durabilitatea efectelor măsurilor astfel încât să poată ține cont de acestea în contextul unei decizii privind o posibilă reînnoire, modificare sau suspendare a unui program ulterior. Articolul 15 Comunicarea și difuzarea 1. Beneficiarii proiectelor sprijinite de program asigură comunicarea și difuzarea informațiilor cu privire la finanțarea pe care au primit-o din partea Uniunii și rezultatele obținute. 2. Rețeaua de birouri Europa creativă menționată la articolul 8 litera (f) asigură comunicarea și difuzarea informațiilor cu privire la finanțarea acordată de Uniune și rezultatele obținute pentru țara lor. CAPITOLUL VI Accesul la program Articolul 16 Dispoziții privind țările care nu sunt membre ale UE și organizațiile internaționale 1. Programul încurajează diversitatea culturală la nivel internațional în conformitate cu Convenția UNESCO din 2005 privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale. 2. Este admisă participarea următoarelor țări la diferitele componente ale programului, sub rezerva îndeplinirii condițiilor, inclusiv, pentru componenta MEDIA, a condițiilor stabilite în Directiva 2010/13/EU a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale și cu condiția plății creditelor suplimentare: (a) țările aderente, țările candidate și potențialele țări candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale și cu termenii și condițiile generale de participare a acestor țări la programele Uniunii stabilite în acordurile-cadru, în deciziile Consiliului de asociere sau în acordurile similare respective; (b) țările AELS care sunt membre ale SEE, în conformitate cu dispozițiile acordului SEE; (c) Confederația Elvețiană, pe baza unui acord bilateral care urmează a fi încheiat cu țara respectivă; (d) țările din zona europeană de vecinătate, în conformitate cu normele stabilite cu aceste țări în urma acordurilor-cadru privind participarea lor la programele Uniunii Europene. 3. Programul este deschis pentru acțiunile de cooperare bilaterală sau multilaterală care vizează țări sau regiuni specifice pe baza unor credite suplimentare. 4. Programul permite cooperarea și acțiunile comune cu țările care nu participă la program, precum și cu organizațiile internaționale active în sectoarele culturale și creative, precum UNESCO, Consiliul Europei, OCDE sau Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale pe baza unor contribuții comune pentru realizarea obiectivelor programului. CAPITOLUL VII Dispoziții de aplicare Articolul 17 Punerea în aplicare a programului Pentru a pune în aplicare programul, Comisia adoptă programe de lucru anuale prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu procedura menționată la articolul 18 alineatul (2). Programele de lucru anuale stabilesc obiectivele urmărite, rezultatele așteptate, modalitățile de punere în aplicare și cuantumul total al planului de finanțare. Ele conțin, de asemenea, o descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, o indicare a sumelor alocate fiecărei acțiuni și un calendar orientativ al punerii în aplicare. În ceea ce privește granturile, aceste programe stabilesc prioritățile, criteriile de evaluare esențiale și rata maximă de cofinanțare. Articolul 18 Procedura comitetului 1. Comisia este asistată de Comitetul pentru programul Europa creativă. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. 2. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Articolul 19 Dispoziții financiare 1. Pachetul financiar prevăzut pentru punerea în aplicare a acestui program pentru perioada menționată la articolul 1 alineatul (1) este stabilit la 1 801 000 000 EUR. 2. Alocarea financiară rezervată programului poate acoperi, de asemenea, cheltuieli legate de activități de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare solicitate în mod direct pentru gestionarea programului și îndeplinirea obiectivelor acestuia; în special, studii, reuniuni ale experților, acțiuni de informare și comunicare, inclusiv comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii Europene, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament, cheltuieli legate de rețele informatice specializate în schimbul de informații și în prelucrarea datelor, precum și toate celelalte tipuri de cheltuieli legate de asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului. 3. Alocația financiară poate acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziției între program și măsurile adoptate în temeiul Deciziei nr. 1855/2006/CE, al Deciziei nr. 1718/2006/CE și al Deciziei nr. 1041/2009/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului. Dacă este necesar, creditele pot fi incluse în bugetul aferent perioadei de după 2020 pentru a acoperi cheltuieli similare, astfel încât să se permită gestionarea acțiunilor nefinalizate până la 31 decembrie 2020. 4. Comisia pune în aplicare sprijinul financiar al Uniunii în conformitate cu Regulamentul XX/2012 [Regulamentul financiar]. 5. În cazuri justificate în mod corespunzător, Comisia poate considera ca fiind eligibile costuri legate în mod direct de punerea în aplicare a acțiunilor care beneficiază de sprijin, chiar dacă respectivele costuri sunt suportate de către beneficiar înainte de depunerea cererii de finanțare. Articolul 20 Protecția intereselor financiare ale Uniunii Europene 1. La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive 2. Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a efectua controale, atât pe bază de documente, cât și la fața locului, în ceea ce privește toți beneficiarii de granturi, contractanții și subcontractanții care au primit fonduri din partea Uniunii. Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua controale și inspecții la fața locului la operatorii economici care beneficiază direct sau indirect de o astfel de finanțare, în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, în scopul de a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție sau dacă a avut loc orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii în legătură cu un acord de grant sau cu o decizie de acordare a unui grant sau în legătură cu un contract de finanțare din partea Uniunii. 3. Fără a se aduce atingere primelor două paragrafe, acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului program trebuie să împuternicească în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului, în conformitate cu Regulamentul XX/2012 [Regulamentul financiar]. CAPITOLUL VIII Dispoziții finale Articolul 21 Abrogarea și dispozițiile tranzitorii 1. Decizia nr. 1855/2006/CE, Decizia nr. 1718/2006/CE și Decizia nr. 1041/2009/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului se abrogă începând cu 1 ianuarie 2014. 2. Activitățile întreprinse înainte de 31 decembrie 2013 în temeiul Deciziei nr. 1855/2006/CE, al Deciziei nr. 1718/2006/CE și al Deciziei nr. 1041/2009/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului continuă să fie gestionate până la finalizarea lor, în conformitate cu dispozițiile deciziilor respective. Articolul 22 Intrarea în vigoare Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2014. Adoptat la Bruxelles, Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Președintele Președintele Anexa I MODALITĂȚI DE PUNERE ÎN APLICARE A MECANISMULUI PENTRU SECTOARELE CULTURALE ȘI CREATIVE Comisia instituie un mecanism care vizează sectoarele culturale și creative și care funcționează în contextul unui instrument de datorie al Uniunii Europene pentru întreprinderile mici și mijlocii. Sprijinul financiar furnizat prin acest mecanism este destinat întreprinderilor mici și mijlocii și organizațiilor care funcționează în sectoarele culturale și creative. 1. Funcții Mecanismul pentru sectoarele culturale și creative are următoarele funcții: (a) oferă garanții pentru intermediarii financiari corespunzători din orice țară care participă la programul Europa creativă; (b) oferă intermediarilor financiari expertiză suplimentară și capacitatea de a evalua riscurile asociate cu operatorii din sectoarele culturale și creative; 2. Selectarea intermediarilor Intermediarii sunt selectați în conformitate cu cele mai bune practici comerciale, avându-se în vedere efectele: – asupra volumului finanțării prin împrumut puse la dispoziția operatorului din sectoarele culturale și creative și/sau – asupra accesului operatorului din sectoarele culturale și creative la finanțare, și/sau – asupra riscurilor în materie de finanțare a operatorului din sectoarele culturale și creative asumate de către intermediarul respectiv. 3. Durata mecanismului pentru sectoarele culturale și creative Garanțiile individuale pot avea o scadență de maximum 10 ani. În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul xx/2012 [Regulamentul financiar], veniturile și rambursările generate de garanții sunt atribuite mecanismului financiar. Pentru mecanismele financiare deja instituite în cadrul financiar multianual precedent, veniturile și rambursările generate de operațiunile începute în perioada precedentă vor fi atribuite mecanismului financiar pentru perioada în curs. 4. Consolidarea capacităților Consolidarea capacităților în cadrul mecanismului pentru sectoarele culturale și creative constă, în principal, în furnizarea de servicii de specialitate intermediarilor financiari care încheie un acord în temeiul mecanismului pentru sectoarele culturale și creative, cu obiectivul de a oferi fiecărui intermediar financiar expertiză suplimentară și capacitatea de a evalua riscurile asociate finanțării sectoarelor culturale și creative. În plus, operatorii din sectoarele culturale și creative ar putea beneficia de această consolidare a capacităților prin dezvoltarea unor competențe corespunzătoare care să le permită să elaboreze planuri de afaceri și să pregătească informații exacte privind proiectele lor, ceea ce ar ajuta intermediarul financiar în evaluarea proiectelor culturale și creative în mod eficient. 5. Buget Alocarea bugetară acoperă integral costul mecanismului, inclusiv obligațiile de plată către intermediarii financiari, cum ar fi pierderile care derivă din garanții, comisioanele de gestionare datorate FEI pentru gestionarea resurselor Uniunii, precum și orice alte costuri sau cheltuieli eligibile. 6. Vizibilitate și sensibilizare Fiecare intermediar asigură un nivel adecvat de vizibilitate și transparență pentru sprijinul acordat de Uniune, furnizând informații corespunzătoare privind posibilitățile de finanțare puse la dispoziție de program. Trebuie garantat faptul că beneficiarii finali sunt informați în mod adecvat în legătură cu posibilitățile de finanțare disponibile. Anexa II FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Titlul propunerii/inițiativei Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de instituire a programului Europa creativă 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura GBA/SBA[17] Titlul 15 Educație și cultură 1.3. Tipul propunerii/inițiativei ü Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă ¨ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă în urma unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[18] ¨ Propunerea/inițiativa se referă la prelungirea unei acțiuni existente ¨ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă 1.4. Obiective 1.4.1. Obiectivul (obiectivele) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă Programul va contribui la strategia Europa 2020 [COM (2010) 2020, 3.3.2010] prin (a) favorizarea protejării și promovării diversității lingvistice și culturale europene; (b) consolidarea competitivității sectoarelor culturale și creative cu scopul de a promova o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. 1.4.2. Obiectivul (obiectivele) specific(e) și activitatea (activitățile) GBA/SBA în cauză Obiective specifice: (a) sprijinirea capacității sectoarelor culturale și creative europene de a funcționa la nivel transnațional; (b) promovarea circulației transnaționale a producțiilor și a operatorilor din sectoarele culturale și creative și accesul la noi categorii de public în Europa și în afara acesteia; (c) consolidarea capacității financiare a sectoarelor culturale și creative; (d) sprijinirea cooperării politice transnaționale pentru a stimula elaborarea de politici, inovarea, consolidarea publicului și noile modele de afaceri. Activitatea (activitățile) GBA/SBA în cauză 15.04 Europa creativă 1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate. Programul va consolida adaptarea sectoarelor culturale și creative la digitalizare și globalizare și va intensifica comerțul transnațional cu producții culturale și turneele artiștilor și ale altor profesioniști, îmbunătățind astfel capacitatea acestora de a funcționa pe plan internațional și de a contribui la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă. Acest lucru s-ar putea realiza prin selecționarea unor proiecte care pot promova know‑how‑ul și competențele necesare pentru utilizarea pe deplin a potențialului oferit de digitalizare în vederea accesului la un public mai larg, pentru elaborarea de noi modele de afaceri și exploatarea unor noi surse de venit (ceea ce va contribui și la reducerea dependenței de finanțarea publică). Se va urmări obținerea unui efect exponențial prin axarea pe factorii multiplicatori. Un sprijin mai bine orientat pentru circulația transnațională a producțiilor ar trebui să genereze economii de scară prin promovarea rețelelor fizice pentru artiști, profesioniști și producții sau o distribuție digitală mai largă în afara lanțurilor de distribuție tradiționale, facilitând astfel recuperarea costurilor prin proiecții mai extinse și un public mai numeros. Structura unui program-cadru care să integreze programele precedente Cultura, MEDIA 2007 și MEDIA Mundus va asigura un flux de informații mai fluid între sectoare și va contribui la intensificarea schimbului de cunoștințe, de exemplu în ceea ce privește noile competențe în domeniul afacerilor. Aceasta permite colaborarea în rețele, colaborări și parteneriate strategice între operatori mai ușor decât dacă ar exista două programe separate. Mai mult, includerea unui mecanism financiar va ajuta sectoarele culturale și creative să obțină o stabilitate financiară, să investească în inovare și să aibă acces la noi piețe aflate în creștere datorită distribuției și vânzărilor digitale, ajungând astfel la un public nou și mai numeros. 1.4.4. Indicatori de rezultat și de impact A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei. (a) Indicatori pentru obiectivele generale (articolul 4 din regulament): - cota de ocupare a forței de muncă și cota din PIB a sectoarelor [obiectiv pentru 2020: creșterea cu 5% a cotei de ocupare a forței de muncă și a cotei din PIB]; - procentajul persoanelor care declară că au acces la producții culturale europene non-naționale [obiectiv pentru 2020: creșterea cu două puncte procentuale față de sondajul Eurobarometru 2007]. (b) Indicatori pentru obiectivele specifice (articolul 5 din regulament): În ceea ce privește sprijinul pentru capacitatea sectoarelor culturale și creative europene [articolul 5 litera (a)]: - internaționalizarea operatorilor din sectorul cultural și numărul de parteneriate transnaționale înființate [obiectiv pentru 2020: înființarea a 10 000 de parteneriate transnaționale]; - numărul de experiențe de învățare create pentru artiștii/operatorii din sectorul cultural care și-au îmbunătățit competențele și potențialul de angajare [obiectiv pentru 2020: 300 000 de profesioniști beneficiari de experiențe de învățare]. În ceea ce privește promovarea circulației transnaționale a producțiilor culturale și creative și a operatorilor din aceste sectoare și accesul la noi categorii de public în Europa și în afara acesteia [Articolul 5 litera (b)]: Componenta Cultura: - numărul de persoane atins în mod direct sau indirect prin proiectele susținute de program [100 de milioane de persoane]; Componenta MEDIA: - numărul de bilete vândute la filmele europene din Europa și din întreaga lume (primele 10 piețe din afara Europei în ordinea importanței) [obiectiv pentru 2020: 325 de milioane de bilete vândute (în Europa), 165 de milioane de bilete vândute în lume (pe primele 10 piețe principale) (creștere cu 10%)] - procentajul de producții audiovizuale europene în cinematografe, la televizor și în cadrul platformelor digitale [obiectiv pentru 2020: 60% pentru cinematografe, 67% pentru televiziune, 67% pentru platformele digitale]. În ceea ce privește consolidarea capacităților financiare ale sectoarelor culturale și creative [articolul 5 litera (c)]: - volumul de împrumuturi acordate în cadrul mecanismului financiar [obiectiv pentru 2020: împrumuturi în valoare de 1 miliard EUR]; - numărul și distribuția geografică a instituțiilor financiare care oferă acces la finanțare pentru sectoarele culturale și creative [obiectiv pentru 2020: instituții financiare din 10 țări diferite]; - numărul, originea națională și subsectoarele beneficiarilor finali care beneficiază de mecanismul financiar [obiectiv pentru 2020: 15 000 de beneficiari din 5 subsectoare diferite]. În ceea ce privește sprijinirea cooperării politice transnaționale [articolul 5 litera (d)]: - numărul de state membre care utilizează rezultatele metodei deschise de coordonare în elaborarea de politici naționale și numărul de inițiative noi [obiectiv pentru 2020: fiecare stat membru care participă la metoda deschisă de coordonare folosește rezultatele și lansează cel puțin o inițiativă]. 1.5. Motivele propunerii/inițiativei 1.5.1. Cerință (cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau pe termen lung Programul va răspunde provocărilor cu care se confruntă sectoarele culturale și creative cu privire la fragmentare, globalizare și digitalizare, lipsa de date și absența investițiilor private și contribuie la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020, prin încurajarea inovării, a spiritului antreprenorial, a creșterii inteligente și durabile și a incluziunii sociale. Acesta mărește contribuția sectoarelor respective la ocuparea forței de muncă și la creșterea economică, în prezent de 4,5% din PIB-ul european din 2008 și de aproximativ 3,8% din forța de muncă. 1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE Pe lângă caracterul complementar față de alte politici și programe ale UE, noua inițiativă ar beneficia de următoarea valoare adăugată a implicării UE: - caracterul transnațional și impactul activităților sale, care vor completa programele naționale, internaționale și alte programe ale Uniunii Europene; - economiile de scară și masa critică pe care sprijinul acordat de Uniunea Europeană le poate încuraja prin crearea unui efect de pârghie asupra fondurilor suplimentare; - cooperarea transnațională care poate stimula răspunsuri mai cuprinzătoare, mai rapide și mai eficiente la provocările globale și care poate avea efecte sistemice pe termen lung asupra sectorului; - asigurarea unor condiții mai echitabile in cadrul sectoarelor culturale și creative, ținându-se cont de țările cu o capacitate de producție redusă și/sau de țările sau regiunile cu o zonă geografică și lingvistică restrânsă. 1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențele similare anterioare Ca urmare a rezultatelor mai multor evaluări și ale consultărilor publice referitoare la programe precedente, programul Europa creativă va introduce măsuri adaptate la nevoile actuale și viitoare ale sectoarelor și va simplifica gestionarea și punerea în aplicare a programului. Schimbările majore din cadrul sectorului în ceea ce privește digitalizarea și globalizarea, precum și tehnologia aflată într-o evoluție permanentă necesită o adaptare masivă a operatorilor din sectoarele culturale și creative. Aceste nevoi se reflectă în acțiunea propusă. Programul facilitează dobândirea de noi competențe, cum ar fi elaborarea unor noi modele de afaceri și exploatarea unor noi surse de venit, marketing și consolidarea publicului, cunoștințe actualizate în domeniul TIC, și o mai bună cunoaștere a aspectelor legate de drepturile de autor, rezolvând, totodată, lipsa actuală de date privind piața. Va fi deschis accesul la piețe noi atât din punct de vedere geografic, cât și la nivelul produselor, prin introducerea unei dimensiuni internaționale în cadrul programului și, de exemplu, printr-o atenție sporită în ceea ce privește jocurile video. Programul va dispune de o anumită flexibilitate pentru experimente noi prin intermediul proiectelor pilot. În plus, programul răspunde nevoii de măsuri privind educația în domeniul mass-media și al culturii în vederea consolidării și creșterii publicului și contribuie la o înțelegere critică a producțiilor culturale și creative europene. Programul stabilește un punct de intrare unic simplu și ușor de recunoscut pentru operatorii din sectoarele culturale și creative din Europa. Un birou unic Europa creativă va economisi resurse și va îmbunătăți gestionarea rețelei, va facilita punerea în aplicare a programului și va crea mai multă vizibilitate pentru acesta. Vor fi introduse simplificări suplimentare pentru a accelera gestionarea operațională a programului. Printre acestea se vor număra: îmbunătățirea instrumentelor și resurselor destinate culegerii și analizei datelor; utilizarea mai frecventă a finanțării pe baza sumelor și ratelor forfetare, a acordurilor-cadru de parteneriat, a deciziilor de acordare de granturi; reducerea numărului de instrumente în cazul componentei Cultura; portaluri pentru beneficiari și alte instrumente TIC pentru reducerea formalităților administrative pentru solicitanți/beneficiari; formulare electronice de candidatură și de raport final pentru toate acțiunile. 1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante Programul va fi în întregime complementar cu alte instrumente ale UE. Niciun alt program al UE nu promovează mobilitatea transnațională a artiștilor/ profesioniștilor din domeniul cultural și al audiovizualului sau circulația producțiilor. În ceea ce privește diversitatea lingvistică, programul va completa acțiunile UE privind învățarea limbilor străine. Cu toate acestea, programul nu are ca scop învățarea formală sau informală care face obiectul programului Erasmus pentru toți, ci se axează pe promovarea învățării reciproce și pe accelerarea procesului de învățare în cadrul organizațiilor culturale în domenii care lansează provocări majore sectorului. Programul va completa politica UE în domeniul cultural, adresându-se în mod direct operatorilor din sectorul cultural și contribuind astfel la schimbarea sistemică în ceea ce privește prioritățile politice ale UE. Spre deosebire de alte fonduri ale UE, cum ar fi FEDR, FSE și programul-cadru pentru inovație și competitivitate, programul va aborda în mod specific nevoile sectoarelor culturale și creative într-o optică de internaționalizare și în legătură strânsă cu promovarea diversității culturale și lingvistice. Într-adevăr, sprijinul actual oferit de FEDER/FSE are ca scop conservarea, reabilitarea și dezvoltarea patrimoniului cultural, dezvoltarea infrastructurilor culturale, regenerarea urbană, sprijinirea turismului; promovarea spiritului antreprenorial, sprijinirea serviciilor culturale bazate pe TIC și îmbunătățirea capitalului uman, cu un accent deosebit pe inovare și dezvoltarea regională sau locală. Mai mult, sprijinul pentru elaborarea de politici, ar fi benefic pentru schimbul de cunoștințe în cadrul elaborării politicilor regionale de către statele membre. CIP favorizează accesul IMM-urilor la finanțare (prin garanții și capitaluri proprii), precum și utilizarea mai frecventă a tehnologiilor și conținuturilor digitale, acestea fiind însă instrumente generice, care nu presupun transmiterea cunoștințelor specifice sectoriale. Mecanismul financiar stabilit de program în vederea consolidării capacității financiare a sectoarelor culturale și creative din Europa se va concentra pe nevoile specifice ale acestor sectoare, pentru a favoriza o mai bună înțelegere de către instituțiile financiare a evaluării riscurilor în aceste sectoare și pentru a stimula colaborarea în rețele între aceste instituții. Digitalizarea masivă a patrimoniului cultural nu va fi sprijinită prin componenta Cultura. Aceasta ar putea fi însă finanțată în cadrul fondurilor structurale. În plus, politica și acțiunile referitoare la digitalizarea și agregarea conținutului din Europeana (biblioteca digitală europeană) sunt puse în aplicare în cadrul agendei digitale pentru Europa. Finanțarea internațională din cadrul componentei Cultura va ajuta sectorul cultural european să funcționeze la nivel internațional și să proiecteze în extern obiectivele programului intern. În contrast cu alte instrumente ale UE care au ca scop cooperarea culturală cu țările terțe, acesta este un instrument multilateral, nu bilateral, și nu vizează cooperarea pentru dezvoltare în țările terțe. Cu toate acestea, el va crea sinergii cu aceste programe, după ce sectoarele culturale și creative vor fi consolidate. 1.6. Durata și impactul financiar þ Propunere/inițiativă cu durată limitată – þ Propunere/inițiativă în vigoare de la 01/01/2014 până la 31/12/2020 – þ impact financiar din 2014 până în 2020 (și după 2020 pentru plăți) ¨ Propunere/inițiativă cu durată nelimitată – Punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA, – urmată de o perioadă de funcționare la capacitate maximă. 1.7. Tipul (tipurile) de gestiune preconizat(e)[19] þ Gestiune directă centralizată de către Comisie þ Gestiune centralizată indirectă, prin delegarea sarcinilor de execuție: – þ agențiilor executive – ¨ organismelor instituite de Comunități[20] – þ organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public – ¨ persoane cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar ¨ Gestionare partajată cu statele membre ¨ Gestionare descentralizată împreună cu țări terțe þ Gestionare în comun cu organizații internaționale (astfel cum se specifică mai jos) Dacă se indică mai multe tipuri de gestiune, vă rugăm să furnizați detalii suplimentare în secțiunea „Observații”. Observații Programul va fi pus în aplicare: - de către Comisie pentru următoarele linii de acțiune: acțiuni speciale în cadrul componentei Cultura (premii, capitala europeană a culturii, marca patrimoniului european etc.), sprijin pentru fondul de coproducție, sprijin pentru cooperarea politică transnațională - de către EACEA pentru celelalte linii de acțiune - de către FEI în ceea ce privește mecanismul financiar pentru sectoarele culturale și creative - de către fondurile de coproducție internaționale stabilite în Europa (organismele menționate la articolul 54 din Regulamentul financiar) pentru linia de acțiune privind coproducția 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Norme de monitorizare și raportare A se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții. Comisia asigură monitorizarea periodică și evaluarea externă a programului Europa creativă în funcție de indicatorii enumerați la punctul 1.4.4. Trebuie să se țină seama de faptul că evaluarea indicatorilor depinde de impactul complementar al altor activități la nivel european și național care afectează sectoarele culturale și creative. Comisia prezintă până la 31 decembrie 2017 Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un raport de evaluare cu privire la rezultatele obținute și la aspectele cantitative și calitative ale punerii în aplicare a programului. Evaluarea va include evaluarea ex-post a programelor anterioare. 2.2. Sistemul de gestiune și de control 2.2.1. Riscul (riscurile) identificat(e) A: Riscurile și cauzele principale ale erorilor Pentru programul Europa creativă au fost identificate următoarele riscuri și cauze principale ale erorilor, pe baza celor deja raportate cu privire la programele actuale MEDIA și Cultura: - publicul țintă specific: majoritatea participanților la program ar trebui să fie organizații mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în sectorul audiovizualului și al creației. Este posibil ca unele dintre acestea să nu aibă o situație financiară solidă sau structuri de gestionare sofisticate. Acest lucru poate avea un impact asupra capacității lor financiare și operaționale de gestionare a fondurilor UE; - erori cu privire la eligibilitatea cheltuielilor în cadrul granturilor pe baza bugetului, din cauza gradului de complexitate a normelor, a lipsei de documente justificative corespunzătoare păstrate de către beneficiarii de granturi sau a controalelor documentare inadecvate: acest risc va exista și în cadrul programului Europa creativă, dar ar trebui să fie mai mic decât pentru generația actuală de programe, datorită normelor simplificate, a gradului crescut de utilizare a ratelor și sumelor forfetare și datorită controalelor documentare îmbunătățite și mai bine orientate (a se vedea punctul 2.2.2); - risc limitat de dublă finanțare, dat fiind faptul că entitățile pot beneficia de mai multe granturi în cadrul unor programe diferite ale UE. Trebuie notat faptul că cea mai mare parte a acțiunilor din cadrul programelor actuale MEDIA și Cultura și din cadrul programului Europa creativă sunt/vor fi gestionate de Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA). Prin urmare, diminuarea riscurilor menționate mai sus va intra, în principal, în sfera de competență a agenției. B: Ratele de eroare preconizate Cifrele pentru 2009 și 2010 arată că rata de eroare pentru programul MEDIA este foarte scăzută (sub 0,50%). Acest lucru este confirmat de cifrele orientative deja disponibile pentru 2011. În ceea ce privește programul Cultura, rata de eroare din 2009 a fost de 0,57% și, conform cifrelor provizorii, ar trebui, de asemenea, să rămână cu mult sub pragul de 2% (în jur de 0,6-0,7%) în 2011. Importanța relativă a valorii la risc care rezultă din rata de eroare a depășit pragul de 2% în 2010 (4,28%), dar eșantionul de audituri se referea la o valoare mai mică pe plan bugetar decât în 2009 și 2011. Prin urmare, pentru anii 2009 – 2011, rata de eroare multianuală este mai mică de 1%. În ceea ce privește rata de eroare pentru 2010, analiza efectuată de EACEA asupra erorilor a arătat că cea mai mare parte a acestora se încadrează în riscurile principale identificate mai sus. A fost elaborat un plan de acțiune care cuprinde măsuri de îmbunătățire a calității informațiilor furnizate beneficiarilor privind obligațiile lor financiare, o strategie pentru a îmbunătăți eficiența și eficacitatea vizitelor de monitorizare, o strategie pentru îmbunătățirea controalele documentare și consolidarea planului de audit pentru 2011. Pe baza ratelor de eroare pentru 2009 și 2010 și a estimării ratelor de eroare probabile pentru 2011, se poate concluziona că nivelul de neconformitate pentru programul Europa creativă ar trebui să fie cu mult sub pragul de 2%. Această ipoteză este susținută de faptul că se prevede punerea în aplicare a unor măsuri de simplificare și de control suplimentare față de programele actuale (a se vedea punctul 2.2.2). 2.2.2. Metoda (metodele) de control preconizată (preconizate) A: Informații privind sistemul de control intern Sistemul de control pentru programul Europa creativă va fi bazat pe riscuri. Principalele controale prevăzute, care vor fi realizate în cea mai mare parte de către EACEA, sunt următoarele. Același sistem de control este pus în aplicare pentru acțiunile gestionate direct de către DG EAC. 1. În etapa de selecție: - controlul capacității operaționale și financiare a solicitanților - verificarea criteriilor de eligibilitate și de excludere - evaluarea și verificarea bugetului și conținutului proiectelor - verificări juridice și financiare - identificarea cazurilor potențiale de dublă finanțare cu ajutorul instrumentelor informatice adecvate 2. În cursul fazei de gestionare a contractelor - circuite financiare bazate pe separarea funcțiilor - o utilizare mai amplă a ratelor și sumelor forfetare pentru a reduce riscul de eroare - pentru granturile bazate pe buget, definirea controalelor documentare care trebuie aplicate deconturilor finale pe baza unei evaluări a riscurilor implicate și a costurilor controalelor: * pentru granturile care depășesc un anumit prag, este obligatorie prezentarea unor certificate de audit în etapa plății finale * pentru granturile mai mici, beneficiarii vor trebui să furnizeze un eșantion de facturi al cărui conținut va fi determinat pentru fiecare acțiune în urma unei analize bazate pe riscuri. - simplificarea normelor, precum și îmbunătățirea clarității și transparenței informațiilor puse la dispoziția beneficiarilor cu privire la normele respective - îmbunătățirea eficienței și eficacității vizitelor de monitorizare cu ajutorul unor criterii bazate pe riscuri pentru selectarea proiectelor care vor fi monitorizate și a unor criterii de calitate pentru controlarea punerii în aplicare a acestora. 3. Ex-post - planul de audit ex post anual (bazat pe riscuri și pe o selecție aleatorie a proiectelor) pe baza unei analize globale a riscurilor - audituri ad-hoc care vor fi realizate în cazul în care există preocupări grave legate de nereguli și/sau suspiciuni de fraudă. În concluzie, sarcina concretă asociată controalelor asupra beneficiarilor, ar trebui să se reducă în comparație cu situația actuală, dat fiind faptul că o parte din reducerea preconizată a riscului de neconformitate va rezulta din simplificări suplimentare și dintr-o îmbunătățire a calității informațiilor furnizate beneficiarilor. 4. Supravegherea EACEA de către Comisie Pe lângă controalele privind procesul de acordare a granturilor, Comisia va aplica, de asemenea, măsurile de control necesare pentru agențiile executive în conformitate cu articolul 59 din Regulamentul financiar. Comisia va monitoriza EACEA și va controla dacă aceasta îndeplinește obiectivele de control corespunzătoare pentru acțiunile aflate în gestiunea sa. Această supraveghere va fi prevăzută în modalitățile de cooperare între DG tutelară și EACEA, precum și în raportul semestrial al agenției. B: Estimarea costurilor controalelor referitoare la acțiunile gestionate de EACEA și EAC 1. În cadrul etapelor de selectare și gestionare a contractelor 1.1. Costuri legate de personal Estimarea se calculează prin luarea în considerare a activităților de control desfășurate în cadrul programelor actuale MEDIA și Cultura: - de către personalul operațional și financiar cu funcții de inițiere și de verificare - în toate fazele ciclului de viață al proiectelor (selectare, încheierea de contracte și plăți). Numărul membrilor personalului care efectuează activități de control || Costuri standard || Total (1 an) Agenți contractuali (EACEA): 21,75 || 64 000€ || 1 392 000€ Agenți temporari (EACEA): 6,6 || 127 000€ || 838 200€ Funcționari: 1,6 (parte gestionată de DG EAC) || 127 000€ || 212 200€ || || Total pentru întreaga durată a programului: 17 096 800€ 1.2. Alte costuri || Costuri standard || Total (1 an) Misiuni la fața locului (EACEA) || 1 000€ || 95 000€ Certificatele de audit care trebuie furnizate de către beneficiari (EACEA) || 1 300€ || 2 550 000€ Misiuni la fața locului (parte gestionată de DG EAC) || 1 000€ || 6 000€ Certificatele de audit care trebuie furnizate de către beneficiari (parte gestionată de DG EAC) || 1 300€ || 150 000€ || || Total pentru întreaga durată a programului: 19 607 000€ 2. Controale ex post 2.1 Personal Numărul membrilor personalului care efectuează activități de control || Costuri standard || Total (1 an) Agenți contractuali (EACEA): 1 || 64 000€ || 64 000€ Agenți temporari (EACEA): 0,2 || 127 000€ || 25 400€ Funcționari (parte gestionată de DG EAC): 0,1 || 127 000€ || 12 700€ || || Total pentru întreaga durată a programului: 714 700€ 1.2. Audituri ex post Audituri aleatorii, bazate pe riscuri și ad-hoc || Costuri standard || Total (1 an) EACEA || 10 500€ || 409 500€ EAC || 10 500€ || 25 000 € || || Total pentru întreaga durată a programului: 3 041 500€ 3. Costul total al controalelor realizate de EACEA și DG EAC în comparație cu bugetul operațional de gestionat Dat fiind un buget operațional de 1 678,7 milioane EUR pentru programul Europa creativă, costul total asociat controlului acțiunilor gestionate de EACEA și DG EAC reprezintă aproximativ 2,40% din buget. 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor A se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate. Având în vedere numărul redus al cazurilor de fraudă și ratele de eroare foarte scăzute, măsurile de prevenire a fraudelor și a neregulilor din cadrul noului program vor trebui să fie proporționale și rentabile. Pe lângă aplicarea tuturor mecanismelor de control reglementare, DG EAC va elabora o strategie antifraudă, în conformitate cu noua strategie antifraudă a Comisiei (CAFS) adoptată la 24 iunie 2011, pentru a garanta, printre altele, că respectivele sale controale interne antifraudă sunt conforme cu CAFS și că abordarea sa în materie de gestiune a riscurilor de fraudă este concepută astfel încât să permită identificarea zonelor cu risc de fraudă și a soluțiilor corespunzătoare. Dacă este necesar, vor fi instituite grupuri de rețele și instrumente informatice adecvate consacrate analizării cazurilor de fraudă legate de programul Erasmus pentru toți. În vederea reducerii potențialelor fraude și nereguli, sunt avute în vedere următoarele măsuri: - prevenirea potențialelor fraude și nereguli este luată în calcul încă din etapa de concepere a programului, prin simplificarea regulilor și utilizarea mai amplă a ratelor și sumelor forfetare. - se va efectua un control sistematic al potențialelor finanțări duble, iar beneficiarii mai multor granturi vor fi identificați - vor fi realizate audituri ad-hoc în cazul în care există preocupări grave privind nereguli și/sau suspiciuni de fraudă. - Agenția executivă va trebui să semnaleze pe loc Comisiei fraudele și neregulile potențiale, precum și în cadrul rapoartelor periodice. 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) · Linii bugetare de cheltuieli existente În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuția Număr [Descrierea…...….] || CD/CND ([21]) || din partea țărilor AELS[22] || din partea țărilor candidate[23] || din partea țărilor terțe || în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar 5 || 15.01 Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Educație și cultură”, articolele 1-3 || CND || DA || DA || DA || NU 3 || 15.01.04.31 Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură – Contribuția programelor de la rubrica 3 || CND || DA || DA || DA || NU · Noile linii bugetare solicitate În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuția Număr [Rubrica……………………………………..] || CD/ CND || din partea țărilor AELS || din partea țărilor candidate || din partea țărilor terțe || în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar 3 || 15.01.04.04 Europa creativă - Cheltuieli de gestiune administrativă || CND || DA || DA || DA || NU 3 || 15.04.01 Europa creativă || CD || DA || DA || DA || NU 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor milioane EUR (cu 3 zecimale) Rubrica din cadrul financiar multianual: || Număr || Rubrica 3 DG: EAC || || || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Anul după 2020 || TOTAL  Credite operaționale || || || || || || || || || Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1) || 178,670 || 198,139 || 218,564 || 239,022 || 260,243 || 280,850 || 303,212 || || 1678,700 Plăți || (2) || 107,197 || 158,513 || 174,855 || 244,503 || 266,739 || 288,369 || 311,700 || 126,824 || 1678,700 Credite de natură administrativă finanțate din bugetul anumitor programe[24] || || || || || || || || || Numărul liniei bugetare || || (3) || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || || 122,3 TOTAL credite pentru DG EAC || Angajamente || = 1 + 1a + 3 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1801,000 || Plăți || = 2 + 2a +3 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1801,000 || || || || || || || || || || Comisia preconizează (parțial) externalizarea punerii în aplicare a acestui program către o agenție executivă. Este posibil ca sumele și defalcarea costurilor estimate să trebuiască să fie ajustate în funcție de gradul de externalizare reținut în cele din urmă  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || || || || || || || || || Plăți || (5) || || || || || || || || ||  TOTAL credite de natură administrativă finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || || || || || || || || || TOTAL credite la RUBRICA 3 din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1801,000 Plăți || =5+ 6 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1801,000 În cazul în care propunerea/inițiativa afectează mai multe rubrici:  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || || || || || || || || Plăți || (5) || || || || || || || ||  TOTAL credite de natură administrativă finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || || || || || || || || TOTAL credite la RUBRICILE 1 - 4 din cadrul financiar multianual (suma de referință) || Angajamente || =4+ 6 || || || || || || || || Plăți || =5+ 6 || || || || || || || || Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative” milioane EUR (cu 3 zecimale) || || || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL DG: Educație și cultură ||  Resurse umane || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,703 || 41,946  Alte cheltuieli administrative || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 TOTAL pentru DG Educație și cultură || Credite || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 TOTAL credite la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 milioane EUR (cu 3 zecimale) || || || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Anul după 2020 || TOTAL TOTAL credite la RUBRICILE 1 - 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 198,804 || 218,804 || 239,804 || 262,058 || 284,312 || 307,566 || 332,893 || || 1844,241 Plăți || 127,331 || 179,178 || 196,095 || 267,539 || 290,808 || 315,085 || 341,381 || 170,065 || 1887,482 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale – þ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos: Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale) Indicați obiectivele și realizările ò || || REALIZĂRILE componentei MEDIA || Tipul de realizare || Costul mediu al realizării || Număr total de realizări (2014-2020) || Cost total || OBIECTIVUL SPECIFIC Nr. 1: sprijinirea capacității sectoarelor culturale și creative europene pentru a funcționa la nivel transnațional || - Realizare || Competențe noi și colaborarea în rețele [realizări: număr de cursuri/ateliere/evenimente] || 0,150 || 425 || 63,7 || - Realizare || Elaborarea de proiecte audiovizuale (inclusiv producții de televiziune) [Realizări: număr de proiecte] || 0,110 || 2301 || 253,1 || - Realizare || Sprijinirea fondurilor de coproducție [realizare: număr de fonduri de coproducție sprijinite] || 0,300 || 48 || 14,3 || - Realizare || Piețe ale audiovizualului, instrumente și standuri de promovare [realizare: număr de proiecte] || 0,1925 || 452 || 87,1 || - Realizare || Proiecte inovatoare în domeniul TIC aplicabile industriei audiovizuale [Realizare: număr de aplicații ale TIC pentru industrie] || 0,500 || 30 || 15,2 || Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1 || 3256 || 433,4 || OBIECTIVUL SPECIFIC Nr. 2: Promovarea circulației transnaționale a producțiilor culturale și creative și a operatorilor din sectoarele culturale și creative, precum și accesul la noi categorii de public din Europa și din afara acesteia || - Realizare || Campanii de distribuție a filmelor europene non-naționale [Realizare: număr de proiecte] || 0,046 || 6932 || 318,9 || - Realizare || Grupări internaționale de agenți de vânzări, distribuitori și titulari de drepturi [realizări: număr de grupări] || 0,271 || 40 || 10,8 || - Realizare || Rețea de cinematografe care proiectează cu precădere filme europene [realizare: număr de rețele de cinematografe] || 13,893 || 7 || 97,2 || - Realizare || Festivaluri de film și evenimente [realizare: număr de festivaluri și evenimente] || 0,040 || 645 || 26 || - Realizare || Inițiative de educație cinematografică [realizare: număr de proiecte] || 0,040 || 269 || 10,7 || - Realizare || Noi instrumente publicitare și de marketing