Raportul special Este sprijinul acordat 
de UE pentru investiții  
și promovare în sectorul 
vitivinicol bine gestionat 
și sunt demonstrate 
rezultatele acestui sprijin 
în ceea ce privește 
competitivitatea vinurilor 
produse în UE?
RO 2014  nr. 09
CURTEA DE
CONTURIEUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2014
ISBN 978-92-872-0318-2
doi:10.2865/71469
© Uniunea Europeană, 2014
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
RO 2014  nr. 09
Raportul special Este sprijinul acordat  
de UE pentru investiții 
și promovare în sectorul 
vitivinicol bine gestionat 
și sunt demonstrate 
rezultatele acestui sprijin  
în ceea ce privește 
competitivitatea vinurilor 
produse în UE?
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]
02
 Cuprins
Puncte
 Lista acronime lor
 Glos ar
I-IX Sintez ă
1-11  Introducer e
1-11  Sectorul vitivinicol în Uniunea Europeană
12-15  Sfera și abordarea audit ului
16-80  Observați i
16-34  Partea I  –  Este măsura privind investițiile din cadrul OCP vitivinicole concepută în mod 
corespunzător și implementată cu respectarea principiului economicității?
18-21  Necesitatea unor măsuri suplimentare privind investițiile în cadrul OCP vitivinicole nu este demonstrată ...
22-25  ... iar implementarea investițiilor din cadrul OCP vitivinicole a suferit întârzieri sau a fost limitată în unele 
state membre...
26-29  Statele membre vizitate oferă o garanție limitată că doar proiectele viabile din punct de vedere financiar 
sunt sprijinite...
30-34  ... și nu evaluează în mod sistematic caracterul rezonabil al costurilor proiectelor
35-64  Partea II  –  Este măsura privind promovarea concepută în mod adecvat și implementată în mod 
eficient?
37-42  Sprijinul pentru promovare este acordat și unor societăți de mari dimensiuni cu o reputație deja consolidată 
și cu o tradiție de export...
43-47  ... și care este posibil să fi putut întreprinde acțiunile de promovare și fără sprijin din fonduri publice (efect 
de balast  –  deadweight )
48-51  Până în 2013, cheltuielile eligibile nu au fost definite în mod clar
03 Cuprins
52-54  Statele membre nu verifică întotdeauna dacă are loc o eventuală dublă finanțare neconformă cu 
reglementările
55-64  Lipsa unei piste de audit suficiente compromite eficacitatea controalelor efectuate de statele membre 
vizitate pentru a garanta realitatea și eligibilitatea acțiunilor de promovare
65-80  Partea III  –  Sunt efectele măsurilor demonstrate în mod corespunzător?
65-70  Monitorizarea și evaluarea măsurilor se concentrează asupra realizărilor și asupra execuției financiare, dar 
nu există încă suficiente informații cu privire la rezultatele obținute
71-73  Efectele investițiilor din cadrul OCP nu pot fi separate cu ușurință de efectele investițiilor din cadrul 
dezvoltării rurale...
74-75  Exporturile de vin ale statelor membre către țări terțe au înregistrat o creștere ...
76-80  ... dar este dificil să se stabilească în ce măsură aceasta poate fi atribuită în mod direct măsurii privind 
promovarea
81-90  Concluzii și recomandăr i
 Anexa I –  Bilanțul de aprovizionare la nivelul UE-27 – Principalele elemente
 Anexa II –  Anexa Xb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului
 Răspunsurile Comisie i
04
 Lista acronimelor
DOP : Denumire de origine protejată
FEADR : Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală
FEDER : Fondul european de dezvoltare regională
FEGA : Fondul european de garantare agricolă
ha: Hectar
hl: Hectolitru
IGP : Indicație geografică protejată
OCP vitivinicole : Organizarea comună a pieței în sectorul vitivinicol
UE: Uniunea Europeană
UE-27 : Uniunea Europeană cu 27 de state membre
USD : dolar american
05
 Glosar
Alte vinuri : Vinuri care nu sunt eligibile pentru sprijin în cadrul măsurii de promovare, de exemplu vinurile de masă 
pentru care nu se indică soiul de struguri.
Buna gestiune financiară : Conform articolului 27 din Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al 
Comunităților Europene [„Regulamentul financiar” (JO L 248, 16.9.2002)], conceptul de bună gestiune financiară 
presupune aplicarea principiilor economicității, eficienței și eficacității.
Campanie viticolă : Anul de producție pentru produsele viticole [descrise în partea XII din anexa I la Regulamentul 
(CE) nr. 1234/2007]. Începe la 1 august în fiecare an și se încheie la 31 iulie în anul următor.
Economicitate : Principiul economicității vizează obținerea unui anumit nivel de realizări sau de rezultate la cele mai 
scăzute costuri.
Efectul de balast ( deadweight ): Situația în care un proiect subvenționat ar fi fost integral sau parțial realizat chiar și 
fără finanțarea acordată.
Eficacitate : Principiul eficacității vizează îndeplinirea obiectivelor specifice stabilite și obținerea rezultatelor scontate.
Eficiență : Principiul eficienței vizează cel mai bun raport între resursele utilizate și realizările sau rezultatele obținute.
Măsura privind asigurarea recoltei : Sprijin menit să contribuie la protejarea veniturilor producătorilor atunci 
când acestea sunt afectate de dezastre naturale, de fenomene climatice cu efecte adverse, de boli sau de infestări 
cu dăunători.
Măsura privind distilarea alcoolului alimentar : Sprijin acordat producătorilor sub forma unui ajutor per hectar, 
până la 31 iulie 2012, pentru vinul care este distilat pentru a se obține alcool alimentar.
Măsura privind distilarea de criză : Sprijin acordat până la 31 iulie 2012 pentru distilarea voluntară sau obligatorie 
a excedentului de vin care este stabilită de statele membre în cazuri justificate de criză pentru a reduce sau 
a elimina excedentul și a asigura, în același timp, continuitatea ofertei de la o recoltă la alta.
Măsura privind distilarea subproduselor : Sprijin acordat pentru distilarea voluntară sau obligatorie 
a subproduselor vitivinicole (tescovină de struguri și drojdie de vin) efectuată cu respectarea condițiilor stabilite la 
punctul D din anexa XVb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului.
Măsura privind fondurile mutuale : Fondurile mutuale oferă asistență producătorilor care doresc să se asigure 
împotriva fluctuațiilor pieței. Sprijinul comunitar pentru crearea de fonduri mutuale poate fi acordat sub forma unui 
ajutor temporar și degresiv destinat să acopere costurile administrative ale unor astfel de fonduri. Această măsură 
nu a fost selectată de niciun stat membru.
06 Glosar
Măsura privind investițiile : Sprijin acordat pentru investiții corporale sau necorporale în instalații de transformare, 
în infrastructura unității vinicole sau în comercializarea vinului care îmbunătățesc performanța globală 
a întreprinderii și se referă la unul sau mai multe dintre următoarele aspecte: (a) producerea sau comercializarea 
produselor menționate în anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului; (b) dezvoltarea unor produse, 
procese sau tehnologii noi legate de produsele menționate în anexa XIb.
Măsura privind promovarea : Sprijin acordat pentru măsuri de informare sau de promovare cu privire la vinurile 
comunitare. Măsura privind promovarea se referă la vinuri cu denumire de origine protejată sau cu indicație 
geografică protejată sau la vinurile pentru care se indică soiul de struguri. Această măsură poate să cuprindă numai 
următoarele: (a) relații publice, acțiuni de promovare sau de publicitate; (b) participarea la evenimente, târguri 
sau expoziții de importanță internațională; (c) campanii de informare; (d) studii ale noilor piețe, necesare pentru 
extinderea piețelor de desfacere și (e) studii de evaluare a rezultatelor acțiunilor de promovare și de informare. 
Contribuția Comunității la finanțarea activităților de promovare nu depășește 50 % din cheltuielile eligibile 
[articolul 103p din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007].
Măsura privind recoltarea înainte de coacere : Recoltarea înainte de coacere înseamnă distrugerea totală sau 
înlăturarea ciorchinilor încă neajunși la maturitate, reducând astfel la zero producția pe suprafața respectivă. 
Sprijinul pentru recoltarea înainte de coacere poate fi acordat ca despăgubire sub forma unei sume forfetare per 
hectar, al cărei cuantum se stabilește de către statul membru în cauză.
Măsura privind restructurarea și reconversia plantațiilor viticole : Sprijinul pentru restructurarea și reconversia 
plantațiilor viticole poate acoperi doar una sau mai multe din următoarele activități: (a) reconversia soiurilor, inclusiv 
prin supraaltoire; (b) reamplasarea suprafețelor viticole; (c) ameliorarea tehnicilor de gestionare a plantațiilor 
viticole. Reînnoirea normală a plantațiilor viticole ajunse la finalul ciclului lor natural de viață nu este considerată 
o activitate de restructurare și reconversie. Sprijinul pentru restructurarea și reconversia plantațiilor viticole poate 
lua numai următoarele forme: (a) acordarea unor despăgubiri producătorilor pentru pierderea de venituri ca urmare 
a punerii în aplicare a măsurii; (b) o contribuție la costurile restructurării și reconversiei.
Must de struguri concentrat : Mustul de struguri concentrat este mustul de struguri necaramelizat care se obține 
prin deshidratarea parțială a mustului de struguri efectuată prin orice altă metodă autorizată în afară de încălzire pe 
foc direct.
Perioadă de programare : Programele naționale de sprijin sunt întocmite pentru o perioadă de cinci ani. 
Prima perioadă de programare a fost perioada 2009-2013, iar cea de a doua perioadă de programare este 
perioada 2014-2018.
Primă de defrișare : Sprijin acordat viticultorilor pentru eliminarea definitivă și în totalitate a viței -de-vie de pe 
o parcelă sau dintr -o exploatație.
07 Glosar
Program de dezvoltare rurală : Document elaborat de un stat membru sau de o regiune și aprobat de Comisie, 
prin care se urmărește implementarea politicii de dezvoltare rurală.
Program național de sprijin/Pachet financiar național : Statele membre producătoare de vin utilizează 
fondurile UE disponibile în cadrul OCP vitivinicole prin intermediul programelor naționale de sprijin în vederea 
finanțării măsurilor de sprijin specifice destinate susținerii sectorului vitivinicol [articolul 103i din Regulamentul 
(CE) nr. 1234/2007]. Fiecare stat membru producător înaintează Comisiei un program de sprijin pe cinci ani care 
cuprinde măsuri conforme cu normele care reglementează sectorul vitivinicol [articolul 103k din Regulamentul 
(CE) nr. 1234/2007].
Restituirile la export : În cadrul politicii agricole comune, Uniunea Europeană stabilește niveluri minime de preț 
pentru anumite produse agricole. În numeroase cazuri, aceste niveluri minime de preț sunt mai ridicate decât 
nivelul prețurilor existente la nivel mondial pentru aceleași produse. Atunci când anumite produse agricole trebuie 
exportate către țări terțe (= în afara UE), este necesară o compensare a prețurilor între prețul de la nivelul UE și cel 
de pe piața mondială. Această compensare are loc prin plata unor restituiri la export în favoarea exportatorilor. 
Restituirile la export variază în timp, în funcție de sectorul produsului vizat și de produsele în cauză.
Schema de plată unică : Schemă de ajutor care a înlocuit majoritatea plăților de ajutoare directe existente anterior 
și în cadrul căreia ajutorul este complet decuplat de obligația de a produce. În locul obligației de a produce, plata 
integrală a ajutorului este condiționată de menținerea de către fermieri a tuturor terenurilor lor în bune condiții 
agricole și de mediu (BCAM) și de respectarea de către fermieri a cerințelor legale în materie de gestionare (CLG) – 
cerința privind „ecocondiționalitatea”. Statele membre pot oferi sprijin viticultorilor prin alocarea unor drepturi la 
plată în sensul titlului III capitolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, în conformitate cu punctul O din anexa VII 
la regulamentul respectiv.
Vinuri cu denumire de soiuri : Vinuri fără indicație geografică pentru care este permisă, în anumite condiții, 
menționarea soiului de struguri. Aceste vinuri sunt eligibile pentru sprijin în cadrul măsurii privind promovarea.
08
 Sinteză
I
Uniunea Europeană (UE) ocupă primul loc în producția 
mondială de vin. În 2008, Consiliul a introdus o reformă 
a organizării comune a pieței vitivinicole, al cărei 
obiectiv esențial era îmbunătățirea competitivității 
producătorilor de vin din UE și obținerea unui echilibru 
între cerere și ofertă, în condițiile unui excedent struc -
tural persistent al ofertei în raport cu cererea, existent 
de mai mult timp. Printre instrumentele financiare 
principale ale acestei reforme s -au numărat schema 
temporară de defrișare și instituirea unor programe 
naționale de sprijin, prin intermediul cărora fiecare stat 
membru are posibilitatea de a alege dintre 11 măsuri 
disponibile pe acelea pe care le consideră cele mai 
adecvate pentru situația sa specifică.
II
Curtea a acoperit, în cadrul unui audit anterior1, măsura 
de defrișare a plantațiilor viticole, măsură care avea 
ca scop principal echilibrarea ofertei în raport cu 
cererea. În cadrul auditului care face obiectul prezen -
tului raport, Curtea a examinat dacă sprijinul pentru 
investiții și pentru promovare acordat în sectorul vitivi -
nicol este bine gestionat și dacă rezultatele sale în ceea 
ce privește competitivitatea vinurilor produse în UE 
sunt demonstrate. Curtea concluzionează că gestio-  
narea sprijinului acordat în sectorul vitivinicol pentru 
investiții și pentru promovare în primii ani acoperiți de 
audit a fost afectată de deficiențe la nivelul concepției 
și al implementării, deficiențe care sunt evidențiate în 
prezentul raport, și că impactul asupra competitivității 
vinurilor produse în UE nu era întotdeauna demonstrat.
III
Necesitatea introducerii unei noi măsuri de investiții 
specifice sectorului vitivinicol nu este demonstrată, 
întrucât aceasta exista deja în cadrul politicii de dez -
voltare rurală. Această măsură suplimentară constituie 
o sursă de complexitate, creând obstacole adminis -
trative și ducând, în unele state membre, la întârzieri 
la nivel de implementare sau la o limitare excesivă 
a sferei de aplicare a investițiilor eligibile. La momentul 
auditului, o proporție semnificativă din alocările inițiale 
efectuate de statele membre pentru măsura privind 
investițiile a trebuit să fie realocată pentru alte măsuri 
din cadrul programelor naționale de sprijin.
1 Raportul special nr. 7/2012, „Reforma organizării comune a pieței vitivi -
nicole: progresele realizate până în prezent” ( http://eca.europa.eu ).IV
În plus, măsura privind investițiile nu a fost pusă 
în aplicare ținând seama în mod corespunzător de 
principiul economicității. Majoritatea statelor membre 
auditate nu s -au asigurat că doar proiectele viabile 
beneficiază de ajutor, existând, de asemenea, riscul 
unor cheltuieli excesive, întrucât caracterul rezonabil al 
costurilor proiectelor nu era evaluat în mod sistematic.
V
Acțiunile de promovare sunt adesea utilizate mai 
degrabă pentru consolidarea piețelor decât pentru 
câștigarea unor piețe noi sau recâștigarea unor piețe 
vechi de desfacere. În ciuda faptului că se urmărea 
acordarea unei preferințe IMM -urilor, s -au finanțat și 
întreprinderi mari.
VI
Statele membre au fost insuficient de selective la 
punerea în aplicare a măsurii privind promovarea. În 
special, Curtea a identificat cazuri clare în care benefi -
ciarii ar fi suportat costul acțiunilor pentru promovare 
chiar și fără sprijinul din partea UE. Mai mult, costurile 
acțiunilor de promovare, cheltuielile generale și cos -
turile organismelor de punere în aplicare erau insufici -
ent justificate, în sensul că documentația justificativă 
aferentă era fie deficitară, fie incorectă. Acest lucru 
subminează eficacitatea verificărilor documentare ale 
statelor membre menite să garanteze realitatea și eligi -
bilitatea acțiunilor de promovare.
VII
Fondurile disponibile destinate de către statele 
membre măsurii privind promovarea, înscrise în buget 
pentru perioada de programare 2014-2018, sunt mai 
mult decât dublate în comparație cu fondurile din 
perioada de programare anterioară2. Având în vedere 
dificultățile întâmpinate de statele membre pentru 
a cheltui bugetul 2009-2013 alocat inițial acțiunilor 
de promovare, există riscul ca bugetul pentru peri -
oada 2014-2018 să fie stabilit la un nivel prea mare, 
punând astfel în pericol aplicarea principiilor bunei 
gestiuni financiare.
2 În perioada de programare 2009-2013, s -au cheltuit 522 de milioane 
de euro pentru măsura privind promovarea. Pentru perioada de 
programare 2014-2018, statele membre au alocat 1 156 de milioane 
de euro acestei măsuri (UE-27), ceea ce înseamnă o creștere cu 121 % 
față de fondurile cheltuite în perioada anterioară.
Sinteză 09
VIII
Comisia și statele membre auditate nu produc încă 
suficiente informații relevante cu ajutorul cărora să 
se poată demonstra rezultatele directe care pot fi 
atribuite măsurilor. În ceea ce privește măsura privind 
investițiile, efectul investițiilor din cadrul OCP nu poate 
fi separat cu ușurință de efectul investițiilor din cadrul 
dezvoltării rurale. În cazul măsurii privind promova -
rea, indicatorii de rezultat utilizați acoperă mai multe 
variabile care se află în afara influenței acțiunilor de 
promovare. În consecință, rezultatele măsurilor nu sunt 
încă demonstrate.
IX
Pe baza acestor observații, Curtea recomandă 
următoarele:
Referitor la măsura privind investițiile:
(a) Pentru a eficientiza schema de ajutor, Comisia ar 
trebui să monitorizeze absorbția fondurilor, să 
analizeze dacă există o nevoie pentru această mă -
sură și dacă sectorul vitivinicol, în comparație cu 
alte sectoare agricole, necesită un ajutor suplimen -
tar pentru investiții.
(b) Statele membre ar trebui să atenueze riscul la 
adresa economicității printr -o evaluare sistematică 
a caracterului rezonabil al costurilor proiectelor și 
a viabilității financiare a solicitanților. Rezultatul 
acestor evaluări ar trebui să fie documentat în mod 
corespunzător. Comisia ar trebui să se asigure că sta -
tele membre aplică aceste controale în mod eficace.
Referitor la măsura privind promovarea:
(a) Regulamentul aplicabil ar trebui să restricționeze 
posibilitatea ca beneficiarii individuali să prezinte 
în fiecare perioadă de programare un program 
de promovare pentru aceleași țări vizate. Comi -
sia ar trebui, de asemenea, să limiteze sfera de 
aplicare a măsurii în ceea ce privește eligibilitatea 
acțiunilor de publicitate pentru branduri și să 
pună mai mult accentul pe favorizarea accesului 
IMM -urilor la măsura privind promovarea.(b) Pentru a reduce la minimum riscul efectului de 
balast, Comisia ar trebui să se asigure că statele 
membre, în cadrul procedurilor lor de selecție, 
solicită beneficiarilor să demonstreze în mod clar 
că au nevoie de sprijin din partea UE și că bugetul 
UE nu finanțează costuri normale de exploatare.
(c) Comisia ar trebui să se asigure că cheltuielile co -
nexe, cum ar fi cele ale organismelor de punere în 
aplicare și cheltuielile generale sunt justificate în 
mod corespunzător și sunt limitate la un procentaj 
maxim din costurile totale.
(d) Statele membre ar trebui să asigure existența unei 
piste de audit suficiente care să permită corelarea 
fiecărui ajutor pentru promovare cu acțiuni precise 
și documentate în mod corespunzător.
(e) Comisia ar trebui să solicite statelor membre să 
evalueze mai aprofundat rezultatele proiectelor 
de promovare. În special, rezultatele acțiunilor de 
promovare ar trebui să fie evaluate mai degrabă 
la nivelul beneficiarului decât pentru întregul 
sector vitivinicol al Uniunii. Statele membre ar 
trebui să asigure o mai bună utilizare a rapoartelor 
întocmite de beneficiari la încheierea acțiunilor de 
promovare, cu scopul de a evalua și de a compila 
rezultatele acestora.
(f) După trecerea unei perioade de timp suficien -
te, Comisia ar trebui să analizeze în ce măsură 
bugetul alocat programelor naționale de sprijin 
pentru perioada 2014-2018 corespunde cu nevoile 
din sectorul vitivinicol al Uniunii Europene și cu 
capacitatea de absorbție a statelor membre. Pe 
baza acestei analize, Comisia ar trebui să reajuste -
ze bugetul, acolo unde este necesar, pentru a se 
asigura că acesta stimulează statele membre să fie 
mai eficiente în aplicarea măsurilor.
10
 Introducere
Sectorul vitivinicol în 
Uniunea Europeană
01  
Uniunea Europeană (UE) ocupă primul 
loc în producția mondială de vin. 
Dispunând de o suprafață viticolă de 
circa 3 milioane ha, UE produce, în 
medie, în jur de 158 de milioane hl 
de vin per campanie viticolă. Consu -
mul mediu anual în cadrul UE este de 
aproximativ 127 de milioane hl3. În 
cursul campaniei viticole 2011/2012, 
s-au exportat către țări terțe în jur de 
23 de milioane hl de vin și s -au impor -
tat 14 milioane hl, ceea ce corespunde 
unei valori de piață de 8,6 miliarde de 
euro și, respectiv, 2,4 miliarde de euro4 
(a se vedea bilanțul de aprovizionare 
pentru vin din anexa I ).
02  
În 2005, atunci când Comisia a început 
activitatea sa de pregătire a reformei 
organizării comune a pieței (OCP), exis -
ta un excedent structural de producție 
de vin estimat la 18,5 milioane hl.
03  
Într-o comunicare a Comisiei către 
Consiliu și Parlamentul European5, 
Comisia afirma că motivul principal al 
reformei OCP era reprezentat de dez -
echilibrul din ce în ce mai mare dintre 
cerere și ofertă. În 2007, Comisia a pu -
blicat o evaluare de impact6, în care 
a evaluat situația existentă în sectorul 
vitivinicol al UE. Această evaluare de 
impact confirma dezechilibrul nesus -
tenabil de pe piață, precum și o pier -
dere a competitivității vinurilor UE în 
comparație cu cele din afara UE.04  
În 2008, organizarea comună a pieței 
vitivinicole a fost reformată prin Regu -
lamentul (CE) nr. 479/2008 al Consi -
liului7. Conform evaluării de impact, 
două dintre obiectivele principale 
ale reformei OCP vitivinicole au fost 
următoarele:
 —sporirea competitivității vinului 
european și
 —asigurarea unui echilibru mai bun 
între cerere și ofertă.
05  
Începând cu 1 august 2008, măsu -
rile de intervenție pe piață, precum 
măsurile privind distilarea, restituirile 
la export și depozitarea, au fost reduse 
treptat, iar la 31 iulie 2012, aceste 
măsuri au fost eliminate în totalitate8. 
Cheltuielile aferente măsurilor de 
intervenție pe piață au scăzut de la 
364 de milioane de euro, cifra valabilă 
cu un an înainte de implementarea 
reformei OCP vitivinicole (2007/2008), 
la zero în 2012/2013.3 Eurostat, bilanțul de 
aprovizionare pentru vin, 
media pentru ultimele 
cinci campanii viticole 
(2007/2008-2011/2012).
4 Sursele datelor: Eurostat, baza 
de date Comext, date extrase 
la 24 iulie 2013.
5 COM(2006) 319 final din 
22 iunie 2006.
6 SEC(2007) 893 final din 
4 iulie 2007.
7 Regulamentul (CE) nr. 479/2008 
al Consiliului din 29 aprilie 2008 
privind organizarea comună 
a pieței vitivinicole, de 
modificare a Regulamentului 
(CE) nr. 1493/1999, 
a Regulamentului 
(CE) nr. 1782/2003, 
a Regulamentului 
(CE) nr. 1290/2005 și 
a Regulamentului (CE) 
nr. 3/2008 și de abrogare 
a Regulamentului (CEE) 
nr. 2392/86 și a Regulamentului 
(CE) nr. 1493/1999 (JO L 148, 
6.6.2008, p. 1). În august 2009, 
acest regulament a fost 
abrogat, iar OCP vitivinicole 
a fost integrată într -o 
OCP unică stabilită 
prin Regulamentul (CE) 
nr. 1234/2007 al Consiliului din 
22 octombrie 2007 de instituire 
a unei organizări comune 
a piețelor agricole și privind 
dispoziții specifice referitoare 
la anumite produse agricole 
(JO L 299, 16.11.2007, p. 1).
8 A fost menținută doar 
măsura privind distilarea 
subproduselor întrucât 
scopul ei este de a asigura 
producția unui vin de calitate 
și producția de vin în condiții 
de protecție a mediului.
11 Introducere
06  
Principalele instrumente financiare 
care caracterizează organizarea co -
mună a pieței vitivinicole rezultată în 
urma reformei pentru perioada de pro -
gramare 2009-2013 sunt următoarele:
(a) Defrișarea voluntară a plantațiilor 
viticole; scopul acestui instrument 
a fost de a crea un sector vitivini -
col adaptat la condițiile pieței, în 
sensul că, prin intermediul său, 
era posibilă eliminarea definitivă 
a plantațiilor viticole mai puțin 
competitive. Această schemă de 
defrișare s- a încheiat în campa -
nia viticolă 2010/2011, în cadrul 
său fiind defrișate 161 166 ha 
de suprafață viticolă. Fondurile 
alocate de UE pentru schema de 
defrișare s -au ridicat la aproximativ 
1 025 de milioane de euro.
(b) Programele naționale de sprijin, 
denumite și „pachete financiare 
naționale”, prin care un anumit bu -
get este pus la dispoziția fiecărui 
stat membru în vederea elaborării 
unui program de sprijin care este 
valabil cinci ani și care este format 
din mai multe măsuri ce pot fi 
selectate dintr -o listă de 11 măsuri 
disponibile9. Aceste programe 
de sprijin sunt înaintate Comisiei 
spre aprobare. 18 state membre 
beneficiază de un buget anual des -
tinat programelor lor naționale de 
sprijin. Pentru prima perioadă de 
programare de cinci ani, bugetul 
global este de 5,3 miliarde de euro. 
Bugetele anuale corespunzătoare 
fiecărui stat membru vizat sunt 
prezentate în anexa II .
(c) Transferul unor sume10 către 
programele de dezvoltare rurală 
existente cu scopul de a spori 
sprijinul acordat dezvoltării rurale 
în regiunile viticole.07  
În afară de schema de plată unică11, 
măsurile cele mai importante din 
punct de vedere financiar introduse 
de statele membre în programele lor 
naționale de sprijin pentru perioada de 
programare 2009-2013 au fost măsura 
privind restructurarea și reconver -
sia plantațiilor viticole (constituind 
43 % din bugetul alocat programelor 
naționale de sprijin, și anume peste 
2 miliarde de euro de -a lungul perioa -
dei de cinci ani), măsura privind pro -
movarea și măsura privind investițiile 
(aceste două măsuri reprezentând 
fiecare câte 10 % din bugetul alocat 
programelor naționale de sprijin, mai 
exact 522, respectiv, 518 milioane de 
euro) (a se vedea graficul 1 ). Scopul 
acestor trei măsuri este de a spori 
competitivitatea sectorului vitivinicol, 
reflectând intenția urmărită în cadrul 
noii OCP vitivinicole de a trece de la 
măsuri de intervenție pe piață la mă -
suri orientate spre cerințele pieței.9 Aceste măsuri sunt 
următoarele: restructurarea 
și reconversia plantațiilor 
viticole, recoltarea înainte de 
coacere, fondurile mutuale, 
asigurarea recoltei, schema 
de plată unică, promovarea, 
investițiile, distilarea 
subproduselor, precum și alte 
trei măsuri temporare care 
s-au încheiat la 31 iulie 2012 
(distilarea alcoolului alimentar, 
distilarea de criză, folosirea 
mustului de struguri 
concentrat).
10 Sume stabilite la articolul 190a 
alineatul (2) din Regulamentul 
(CE) nr. 1234/2007, pe baza 
cheltuielilor anterioare 
efectuate în temeiul 
Regulamentului (CE) 
nr. 1493/1999 al Consiliului din 
17 mai 1999 privind organizarea 
comună a pieței vitivinicole 
(JO L 179, 14.7.1999, p. 1) pentru 
măsuri de intervenție destinate 
reglementării piețelor agricole, 
așa cum sunt menționate 
la articolul 3 alineatul (1) 
litera (b) din Regulamentul (CE) 
nr. 1290/2005 al Consiliului din 
21 iunie 2005 privind finanțarea 
politicii agricole comune 
(JO L 209, 11.8.2005, p. 1).
11 Schema de plată unică se 
numără printre măsurile 
disponibile în cadrul 
programelor naționale 
de sprijin, însă nu este 
considerată ca fiind de natură 
să contribuie în mod direct la 
competitivitatea sectorului 
vitivinicol. Fondurile alocate 
acestei măsuri în cursul 
perioadei 2009-2013 se ridică 
la 510 milioane de euro.
12 Introducere
08  
Măsura privind investițiile constă în 
sprijin acordat pentru investiții cor -
porale sau necorporale în instalații de 
transformare, în infrastructura unității 
vinicole sau în comercializarea vinu -
lui. Obiectivul acestui sprijin este de 
a îmbunătăți performanța globală a în -
treprinderii12. Statele membre trebuie 
să definească operațiunile de investiții 
considerate eligibile. Unul dintre pla -
foanele maxime ale ajutorului13 în ceea 
ce privește costurile investițiilor eligibi -
le este de 40 %, procent care poate 
varia, în cazul proiectelor selectate 
de Curte, de la 6 000 de euro pentru 
o mașină nouă de aplicat dopuri me -
talice la 10,3 milioane de euro pentru 
construcția și dotarea unei societăți 
cooperative noi în care sunt asociate 
mai multe cooperative.12 Articolul 103u din Regulamentul 
(CE) nr. 1234/2007.
13 Alte plafoane maxime ale ajuto -
rului: 50 % în regiunile clasificate 
drept regiuni de convergență în 
conformitate cu Regulamentul 
(CE) nr. 1083/2006 al Consiliului 
din 11 iulie 2006 de stabilire 
a anumitor dispoziții generale 
privind Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european și Fondul de 
coeziune și de abrogare a Re -
gulamentului (CE) nr. 1260/1999 
(JO L 210, 31.7.2006, p. 25), 75 % 
în regiunile ultraperiferice în 
conformitate cu Regulamentul 
(CE) nr. 247/2006 al Consiliului 
din 30 ianuarie 2006 privind 
măsurile specifice din domeniul 
agriculturii în favoarea regiu -
nilor ultraperiferice ale Uniunii 
(JO L 42, 14.2.2006, p. 1) sau 
65 % în insulele mici din Marea 
Egee, în sensul Regulamentului 
(CE) nr. 1405/2006 al Consiliului 
din 18 septembrie 2006 de 
stabilire a măsurilor specifice în 
domeniul agriculturii în favoarea 
insulelor mici din Marea Egee și 
de modificare a Regulamentului 
(CE) nr. 1782/2003 (JO L 265, 
26.9.2006, p. 1).Graficul 1Proporția corespunzătoare fiecăreia dintre cele mai importante măsuri din cadrul 
programelor naționale de sprijin (perioada de programare 2009-2013)
Restructurare 43 %
Promovare 10 %Alte măsuri* 14 %
Schema de plată unică 10 % 
Investiţii 10 %Măsuri încheiate** 13 %
* Distilarea subproduselor, asigurarea recoltei, recoltarea înainte de coacere și planurile aflate în derulare în baza Regulamentului nr. 1493/1999.
** Măsuri încheiate începând cu campania viticolă 2012/2013:  sprijinul pentru distilarea alcoolului alimentar, pentru distilarea de criză și 
pentru folosirea mustului de struguri concentrat.
Sursa : Comisia Europeană – tabel financiar transmis de fiecare stat membru vizat, octombrie 2013.
13 Introducere
09  
Măsura privind promovarea constă 
în sprijinul pentru „măsuri de infor -
mare sau de promovare în țările terțe 
a vinurilor comunitare, în vederea 
îmbunătățirii competitivității acestora 
în țările respective”14. Această măsură 
cuprinde următoarele:
 —relații publice, acțiuni de promova -
re sau de publicitate, care subli -
niază în mod special avantajele 
produselor comunitare, în princi -
pal în ceea ce privește calitatea, 
siguranța alimentară sau respecta -
rea mediului;
 —participarea la evenimente, târ -
guri sau expoziții de importanță 
internațională;
 —campanii de informare, în speci -
al privind regimurile comunitare 
referitoare la denumirile de origine, 
indicațiile geografice și producția 
ecologică;
 —studii ale noilor piețe, necesare 
pentru extinderea piețelor de 
desfacere;
 —studii de evaluare a rezultate -
lor acțiunilor de promovare și 
informare15.10  
Plafonul maxim al ajutorului pentru 
acțiunile de promovare este de 50 % 
din costurile eligibile, care pot varia, 
în cazul proiectelor selectate de Curte, 
de la 30 000 de euro pentru acțiuni 
legate de relații publice la 32,6 mili -
oane de euro pentru o serie completă 
de acțiuni de promovare precum cele 
descrise la punctul anterior.
11  
Măsurile privind investițiile și promo -
varea cuprinse în programele naționale 
de sprijin fac obiectul gestiunii parta -
jate între Comisie și statele membre. 
Aceasta înseamnă că responsabilitatea 
globală pentru gestionarea măsurilor îi 
revine Comisiei, deși punerea în aplica -
re a măsurilor este încredințată statelor 
membre. Prin urmare, implementarea 
măsurilor privind investițiile și promo -
varea și instituirea sistemelor de con -
trol aferente se află într -o mare măsură 
sub răspunderea statelor membre16. 
Beneficiarii finali ai acestor măsuri 
trebuie să respecte condițiile prevă -
zute de legislația UE și de legislația 
națională/regională.14 Pe baza Regulamentului (CE) 
nr. 3/2008 al Consiliului din 
17 decembrie  2007 privind 
acțiunile de informare și 
promovare pentru produsele 
agricole pe piața internă 
și în țările terțe (JO L 3, 
5.1.2008, p. 1), Comisia poate 
acorda ajutor direct pentru 
campaniile de informare 
privind sistemul Uniunii 
Europene de clasificare 
a vinurilor. Astfel de campanii 
de informare au un caracter 
general, fiind diferite de 
acțiunile de sprijin specific 
care fac obiectul prezentului 
raport. La 21  noiembrie  2013, 
Comisia a propus abrogarea 
și înlocuirea Regulamentului 
nr. 3/2008. Conform acestei 
propuneri, ajutorul ar trebui 
să fie pus la dispoziție pentru 
măsurile de informare și de 
promovare care grupează 
vinul împreună cu alte 
produse agricole, cu condiția 
să nu se beneficieze de ajutor 
în cadrul altor măsuri ale UE.
15 Articolul 103p din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1234/2007.
16 Articolul 76 din Regulamentul 
(CE) nr. 555/2008 al Comisiei 
din 27 iunie 2008 de stabilire 
a normelor de aplicare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 479/2008 al Consiliului 
privind organizarea comună 
a pieței vitivinicole în ceea 
ce privește programele de 
sprijin, comerțul cu țările 
terțe, potențialul de producție 
și privind controalele în 
sectorul vitivinicol (JO L 170, 
30.6.2008, p. 1), care pune în 
aplicare regulamentul de bază 
al Consiliului privind OCP în 
sectorul vitivinicol, prevede 
următoarele: „Fără a aduce 
atingere dispozițiilor specifice 
ale prezentului regulament 
sau ale altor reglementări 
comunitare, statele membre 
instituie măsuri și controale, 
atunci când acestea sunt 
necesare, pentru a asigura 
aplicarea corespunzătoare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 479/2008 și a prezentului 
regulament. Acestea trebuie 
să fie eficace, proporționale 
și disuasive, astfel încât să 
ofere o protecție adecvată 
intereselor financiare ale 
Comunității.”
14
 Sfera și abordarea  
auditului
12  
Ultimul raport special întocmit de Cur -
te cu privire la OCP vitivinicole a fost 
publicat în 201217. Raportul respectiv 
a acoperit cele două scheme de ajutor 
cu cea mai mare importanță financiară 
în cadrul reformei OCP vitivinicole – 
defrișarea plantațiilor viticole și re -
structurarea și reconversia plantațiilor 
viticole – și a analizat în special 
contribuția acestora la echilibrarea 
ofertei în raport cu cererea pe piața 
vitivinicolă a UE, acesta fiind de altfel 
unul dintre cele două obiective majore 
ale reformei (a se vedea punctul 4). 
Pentru a realiza un audit complet al 
reformei OCP vitivinicole, Curtea și -a 
propus să acopere măsurile importan -
te pentru competitivitate selectate de 
către statele membre în programele 
lor naționale de sprijin: investițiile și 
promovarea. Obiectivul auditului a fost 
de a furniza răspunsuri la următoarea 
întrebare: „Este sprijinul acordat de UE 
pentru investiții și promovare în sec -
torul vitivinicol bine gestionat și sunt 
demonstrate rezultatele acestui sprijin 
în ceea ce privește competitivitatea 
vinurilor produse în UE?”
13  
Auditul a evaluat dacă măsurile privind 
investițiile și promovarea au fost 
concepute în mod corespunzător. De 
asemenea, Curtea a examinat datele 
disponibile rezultate din monitorizare 
și evaluare pentru a stabili dacă Comi -
sia și statele membre au obținut rezul -
tatele scontate în mod eficient. În ceea 
ce privește măsura privind investițiile, 
Curtea a auditat deja eficiența unor 
măsuri similare de investiții din cadrul 
politicii de dezvoltare rurală18. Prin 
urmare, Curtea s -a concentrat pe as -
pecte legate de economicitatea acestei 
măsuri, cum ar fi viabilitatea financiară 
și caracterul rezonabil al costurilor 
investițiilor care au beneficiat de spri -
jin. Această sferă a auditului se reflectă 
în următoarele întrebări secundare:(a) Este măsura privind investițiile din 
cadrul OCP vitivinicole concepută 
în mod corespunzător și imple -
mentată cu respectarea principiu -
lui economicității?
(b) Este măsura privind promovarea 
concepută în mod adecvat și im -
plementată în mod eficient?
(c) Sunt efectele măsurilor demons -
trate în mod corespunzător?
14  
Auditul s -a axat pe proiecte finanțate 
în perioada cuprinsă între campaniile 
viticole 2008/2009 și 2010/2011, acope -
rind mai exact primii trei ani de punere 
în aplicare a reformei. Curtea a vizitat 
serviciile de resort ale Comisiei și 
următoarele state membre și regiuni: 
Austria, Franța – regiunile Aquitania 
și Languedoc -Roussillon, Italia – re -
giunile Lazio și Veneto, Portugalia și 
Spania – regiunea Catalonia. Cele cinci 
state membre vizitate sunt cele cărora 
le corespund 95 % și, respectiv, 82 % 
din cheltuielile pentru măsurile privind 
promovarea și investițiile în prima peri -
oadă de programare (2009-2013).17 Raportul special nr. 7/2012 
(http://eca.europa.eu ).
18 Rapoartele speciale nr. 8/2012, 
nr. 1/2013 și nr. 6/2013  
(http://eca.europa.eu ).
15 Sfera și abordarea auditului 
15  
În total, s -au efectuat vizite la fața 
locului la 37 de beneficiari: 23 pentru 
proiecte de promovare, 11 pentru pro -
iecte de investiții și 3 pentru proiecte 
atât de promovare, cât și de investiții. 
În plus, au fost selectate 73 de proiecte 
în scopul verificării documentare. În 
total, au fost analizate 113 proiecte 
(79 pentru măsura privind promo -
varea și 34 pentru măsura privind 
investițiile)19. Eșantionul a fost extras 
în funcție de caracterul semnificativ 
al proiectelor și de tipul de beneficiar, 
astfel încât să fie selectate o gamă de 
proiecte reprezentative pentru cele 
finanțate în statul membru în cauză.19 S-a analizat un număr 
mai mare de proiecte de 
promovare decât proiecte de 
investiții deoarece în două 
state membre selectate 
măsura privind investițiile 
a fost pusă în aplicare cu 
întârziere, iar un stat membru 
a decis să nu pună în aplicare 
această măsură. 
16
 Observații
Partea I – Este măsura 
privind investițiile din 
cadrul OCP vitivinicole 
concepută în mod cores -
punzător și implementată 
cu respectarea principiu -
lui economicității?
16  
O concepție adecvată este esențială 
pentru o bună gestiune financiară. Prin 
intermediul măsurii privind investițiile, 
se acordă sprijin din fonduri publice 
tipului de întreprindere care este, de 
asemenea, eligibil pentru finanțare din 
partea UE în cadrul politicii de dezvol -
tare rurală. Pentru ca această măsură 
din cadrul OCP vitivinicole să poată fi 
considerată ca fiind bine concepută, 
ea trebuie să răspundă unei nevoi bine 
definite care să nu fie vizată și de alte 
măsuri existente. De asemenea, ea nu 
ar trebui să cauzeze o sarcină admi -
nistrativă suplimentară inutilă pentru 
autoritățile de implementare.
17  
Pentru a pune în aplicare măsurile de 
investiții ținând seama în mod cores -
punzător de principiul economicității, 
statele membre trebuie să instituie 
controale și proceduri administrative 
pentru a se asigura că:
(a) sprijinul este acordat proiecte -
lor viabile din punct de vedere 
financiar: pentru a evita irosirea 
fondurilor publice pe proiecte care 
eșuează prematur, statele membre 
ar trebui, prin controale corespun -
zătoare ale viabilității, să analizeze 
soliditatea situației financiare 
a solicitantului și să documenteze 
o astfel de analiză;
(b) costurile proiectului care sunt 
declarate de către beneficiari sunt 
rezonabile. Această verificare ar 
trebui efectuată cu ajutorul unui 
sistem de evaluare adecvat, cum ar 
fi costurile de referință, compara -
rea mai multor oferte sau utilizarea 
unui comitet de evaluare.Necesitatea unor măsuri 
suplimentare privind 
investițiile în cadrul 
OCP vitivinicole nu este 
demonstrată ...
18  
Chiar dacă măsura privind investițiile 
din cadrul OCP vitivinicole se aplică 
în mod specific la sectorul vitivinicol 
(neavând o aplicare generală pentru 
toate sectoarele agricole), ea acoperă, 
în esență, aceeași sferă de aplicare ca 
măsurile de sprijin pentru investiții din 
cadrul dezvoltării rurale nr. 121 („Mo -
dernizarea exploatațiilor agricole”) și 
nr. 123 („Creșterea valorii adăugate 
a produselor agricole și forestiere”). În 
plus, astfel cum se arată în caseta 1 , 
măsura din cadrul OCP vitivinicole 
are același obiectiv precum cele două 
măsuri de investiții din cadrul dezvol -
tării rurale.
19  
Odată cu noua organizare comună 
a pieței vitivinicole, regiunile viticole 
au la dispoziție mai multe fonduri în 
cadrul dezvoltării rurale, ca urmare 
a majorării creditelor bugetare alo -
cate pentru programele de dezvol -
tare rurală în regiunile respective. În 
conformitate cu anexa Xc la Regula -
mentul (CE) nr. 1234/2007, începând 
cu 2011, creșterea este de 121,4 milioa -
ne de euro20 pe an.20 Pentru 2009 și 2010, acest 
transfer bugetar a fost de 40,5 
și, respectiv, de 80,9 milioane 
de euro. 
17 Observații
20  
Pentru perioada 2009-2013, nouă state 
membre (Republica Cehă, Germania, 
Spania, Franța, Italia, Cipru, Ungaria, 
Austria și Slovacia) au inclus măsura 
privind investițiile în programele lor 
de sprijin naționale, în timp ce nouă 
state membre (Bulgaria, Grecia, Litu -
ania, Luxemburg, Malta, Portugalia, 
România, Slovenia și Regatul Unit) 
nu au făcut acest lucru22. Portugalia 
a decis să nu includă măsura privind 
investițiile în cadrul programului său 
național de sprijin, pe motivul că 
programul de dezvoltare rurală punea 
deja la dispoziție un sprijin adecvat în 
acest sens: într -adevăr, pentru perioa -
da de programare 2007-2013, în ceea 
ce privește dezvoltarea rurală, 13,5 % 
din bugetul total aferent celor două 
măsuri de sprijin pentru investiții din 
cadrul dezvoltării rurale a fost alocat 
sectorului vitivinicol din Portugalia.21  
Curtea consideră că nu este clar de ce 
sectorul vitivinicol necesita în mod 
special ajutor suplimentar pentru 
investiții, întrucât acest tip de ajutor 
era deja disponibil pentru toate sec -
toarele agricole în cadrul politicii de 
dezvoltare rurală, iar creditele bugeta -
re alocate în favoarea dezvoltării rurale 
în regiunile viticole au fost majorate 
(a se vedea punctul 19). Nu a existat 
niciun studiu și nicio analiză care să 
stea la baza deciziei de a se pune la 
dispoziție sprijin suplimentar.22 Lituania a alocat întregul său 
pachet financiar național 
măsurii privind promovarea. 
Luxemburg (începând 
cu 2009/2010), Malta și Regatul 
Unit au alocat întregul lor 
pachet financiar național 
schemei de plată unică.Măsurile de investiții din cadrul OCP vitivinicole și din cadrul dezvoltării rurale au 
același obiectiv
(a) măsura privind investițiile în cadrul OCP vitivinicole [articolul 103u alineatul (1) din Regulamentul (CE) 
nr. 1234/2007]: „Sprijinul poate fi acordat pentru investiții corporale sau necorporale în instalații de trans -
formare, în infrastructura unității vinicole sau în comercializarea vinului care îmbunătățesc performanța 
globală a întreprinderii  [...]”.
(b) măsura 121 din cadrul dezvoltării rurale [articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1698/200521]: 
„Ajutorul prevăzut la articolul 20 litera (b) punctul (i) se acordă pentru investițiile materiale și/sau nemateri -
ale care: (a) ameliorează nivelul global de performanță al exploatației  [...]”.
(c) măsura 123 din cadrul dezvoltării rurale [articolul 28 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005]: 
„Ajutorul prevăzut la articolul 20 litera (b) punctul (iii) se acordă în cazul investițiilor materiale și/sau nema -
teriale care: (a) ameliorează nivelul global de performanță al întreprinderilor  [...]”.
21 Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european 
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (JO L 277, 21.10.2005, p. 1).Caseta 1
18 Observații
... iar implementarea 
investițiilor din cadrul OCP 
vitivinicole a suferit întârzi -
eri sau a fost limitată în unele 
state membre ...
22  
Deoarece măsurile de investiții din ca -
drul OCP vitivinicole și din cadrul dez -
voltării rurale au început să fie derulate 
în paralel odată cu campania vitico -
lă 2008/2009, riscul de dublă finanțare 
trebuia să fie redus la minimum. 
Prin urmare, statele membre aveau 
obligația de a finanța în cadrul măsu -
rilor aferente OCP operațiuni diferite 
față de cele finanțate în conformitate 
cu programele de dezvoltare rurală23. 
Necesitatea de a defini și de a asigura 
respectarea unei linii de demarcație 
între măsuri foarte asemănătoare (în 
special între măsura 123 din cadrul 
dezvoltării rurale și măsura privind 
investițiile din cadrul OCP vitivinicole) 
a sporit sarcina administrativă a state -
lor membre, care au trebuit să își modi -
fice programele de dezvoltare rurală 
existente, înainte de a pune în aplicare 
măsura privind investițiile aferentă 
OCP vitivinicole.
23  
În Italia și în Spania, obligația de a de -
fini această linie de demarcație a cau -
zat întârzierea semnificativă a punerii 
în aplicare a măsurii privind investițiile 
în cadrul OCP vitivinicole24. În aceste 
state membre, programele de dezvol -
tare rurală sunt gestionate la nivel re -
gional; așadar, fiecare regiune în parte 
a trebuit să definească această „linie 
de demarcație”. A existat o întârziere 
de trei ani în ceea ce privește punerea 
în aplicare a măsurii în cadrul OCP 
vitivinicole. În Italia, suma prevăzută 
inițial a fost cheltuită doar în proporție 
de 44 %.24  
În plus, delimitarea dintre operațiunile 
eligibile în temeiul diferitelor mă -
suri a limitat în mod excesiv sfera de 
aplicare a măsurii din cadrul OCP în 
Spania. Deși conținutul măsurilor de 
investiții din cadrul dezvoltării rurale 
nu s- a schimbat, doar investițiile reali -
zate de beneficiarii spanioli în UE, dar 
în afara teritoriului național spaniol, 
erau eligibile pentru ajutor în cadrul 
OCP vitivinicole. În consecință, Spania 
a cheltuit doar 295 000 de euro, pentru 
singurul proiect prezentat, în pofi -
da faptului că erau prevăzute inițial 
fonduri în valoare de 148 de milioane 
de euro pentru a fi cheltuite în cursul 
întregii perioade 2009-2013.
25  
În Austria și în Franța, linia de 
demarcație a fost stabilită la nivel cen -
tral și măsura privind investițiile a fost 
pusă în aplicare deja în campania viti -
colă 2008/2009, fără să se înregistreze 
întârzieri.
Statele membre vizitate 
oferă o garanție limitată că 
doar proiectele viabile din 
punct de vedere financiar 
sunt sprijinite ...
26  
Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 
prevede la articolul 103u alineatul (2) 
că „sprijinul nu se acordă întreprinde -
rilor în dificultate”25. Cu toate acestea, 
dacă la momentul depunerii cererii de 
finanțare o întreprindere cu o situație 
financiară precară nu este considerată 
a fi în dificultate, viabilitatea proiectu -
lui prezentat de întreprinderea în ca -
uză poate fi pusă în pericol. Legislația 
actuală nu prevede în mod explicit 
obligația statelor membre de a efec -
tua controale ale viabilității înainte de 
acordarea ajutorului.23 Articolul 20 alineatul (2) 
din Regulamentul (CE) 
nr. 555/2008 prevede 
următoarele: „Nicio 
operațiune nu beneficiază de 
sprijin în temeiul articolului 15 
din Regulamentul (CE) 
nr. 479/2008 în cadrul 
unui program național de 
sprijin în conformitate cu 
titlul II din regulamentul 
respectiv, pentru un anumit 
stat membru sau pentru 
o anumită regiune, dacă 
operațiunea respectivă este 
prevăzută pentru sprijin în 
programul de dezvoltare 
rurală al statului membru 
sau al regiunii în cauză în 
temeiul Regulamentului (CE) 
nr. 1698/2005.”
24 COM(2012) 737 final din 
10 decembrie 2012 precizează 
la punctul 4.3. următoarele: 
„Unele probleme de 
demarcare față de acțiuni 
similare din programele de 
dezvoltare rurală au provocat 
întârzieri în punerea în aplicare 
a acestei măsuri în special în 
Italia și Spania.”
25 Conform orientărilor 
comunitare privind ajutorul 
de stat pentru salvarea și 
restructurarea întreprinderilor 
aflate în dificultate, 
„o întreprindere este 
considerată a fi în dificultate în 
cazul în care nu este capabilă, 
din resurse financiare proprii 
sau cu resursele pe care le 
poate obține de la proprietarii/
acționarii sau de la creditorii 
săi, să oprească pierderile 
care, fără intervenția externă 
a autorităților publice, o vor 
condamna, aproape sigur, pe 
termen scurt sau mediu, la 
faliment”.
19 Observații
27  
Comisia nu a furnizat statelor membre 
niciun fel de orientări referitoare la 
procedurile de selecție a proiectelor 
pentru măsura privind investițiile. 
În cadrul auditului, s -a constatat că, 
dintre cele patru state membre vizitate 
care au pus în aplicare măsura privind 
investițiile, doar o regiune din Italia 
(Veneto) a efectuat controale perti -
nente ale viabilității, inclusiv verificări 
ale situației financiare a beneficiarilor 
(a se vedea caseta 2 ). Autoritățile din 
regiunea Lazio din Italia au aplicat un 
sistem de evaluare mai puțin detaliat, 
bazat pe compararea conturilor anuale 
ale solicitantului din anul care precede 
investiția cu efectele estimate a fi pro -
duse de investiție în conturile aferente 
anului care urmează investiției.28  
În Austria și în Franța, procedurile 
de selecție s -au bazat pe principiul 
„primul venit – primul servit”. Chiar 
dacă întreprinderile aflate în dificultate 
erau neeligibile, lipsa unor proceduri 
de selecție adecvate a avut drept 
consecință faptul de a nu se putea 
garanta că, din totalitatea proiectelor 
eligibile, doar cele viabile erau sprijini -
te (a se vedea caseta 2 ).
Controale ale viabilității: Exemple de bune practici și de practici ineficiente
În Italia (regiunea Veneto), fuseseră stabilite criterii de selecție care utilizau inclusiv un instrument informatic 
pentru evaluarea performanței previzibile a investiției, pe baza datelor economice prezentate de către bene -
ficiar. Doar proiectele care demonstrau o sustenabilitate economică puteau beneficia de finanțare, ceea ce 
însemna că proiectele neviabile erau excluse în mod automat.
În Austria, Curtea a identificat un proiect de investiții pentru o linie de îmbuteliere care a primit finanțare 
în 2009, dar care aparține unei societăți cooperative aflate în prezent în lichidare. Nu a existat niciun criteriu 
de selecție care să fi putut permite detectarea faptului că proiectul acestei cooperative nu era sustenabil în 
raport cu situația financiară a acesteia. Cererea de finanțare a acestei cooperative a fost aprobată în pofida 
rezultatelor sale anuale negative și a capitalului care se afla în descreștere de dinaintea realizării investiției, 
precum și a pierderii continue a membrilor încă din 2006.Caseta 2
29  
În Spania, procedurile de selecție 
constau într -o evaluare a viabilității 
proiectului și a situației financiare 
a beneficiarului. Cu toate acestea, nu 
este necesară obținerea unui punctaj 
minim de evaluare pentru ca un pro -
iect să fie selectat.
20 Observații
... și nu evaluează în mod sis -
tematic caracterul rezonabil 
al costurilor proiectelor
30  
Statele membre ar trebui să verifice 
cererile de finanțare a proiectelor 
pentru a se asigura că cheltuielile care 
urmează a fi rambursate din fondurile 
UE sunt rezonabile, inclusiv să veri -
fice cererile în raport cu costurile de 
referință și cu diferitele oferte depuse, 
astfel încât obiectivul măsurii să fie 
îndeplinit la un cost rezonabil26, adică 
în mod eficient. Auditul a evaluat dacă 
statele membre au instituit un sistem 
oficial de evaluare a caracterului rezo -
nabil al cheltuielilor.
31  
În cadrul auditului, s -a constatat că 
doar două dintre cele patru state 
membre vizitate care au implementat 
măsura privind investițiile au aplicat 
astfel de proceduri. Autoritățile din Ita -
lia (Veneto și Lazio) și Spania evaluează 
caracterul rezonabil al costurilor prin 
intermediul unor proceduri formale 
înainte de aprobarea cererii. În special, 
solicitanții trebuie să prezinte pentru 
operațiunile de investiții trei oferte 
diferite, indicând oferta pentru care își 
exprimă opțiunea. Validitatea acestei 
opțiuni poate fi evaluată de către un 
evaluator extern.
32  
Cu toate acestea, evaluarea caracte -
rului rezonabil al costurilor efectuată 
de autoritățile italiene (din Veneto și 
Lazio) a fost subminată de faptul că 
achiziția de butoaie din lemn pentru 
învechirea vinului a fost considerată 
ca fiind un cost de investiții eligibil 
deși acestea trebuie, de obicei, să fie 
înlocuite după trei ani. În Franța și în 
Austria, astfel de investiții nu erau 
considerate operațiuni eligibile.33  
Chiar dacă, într -o serie de orien -
tări recente27, Comisia consideră 
achiziționarea de butoaie din lemn ca 
fiind o investiție eligibilă potențială, 
regulamentul prevede o durată 
a investiției de cel puțin cinci ani28. În-
trucât butoaiele sunt utilizate, în gene -
ral, numai pentru trei ani, achiziționarea 
lor nu este în conformitate cu cerințele 
UE. De asemenea, având în vedere 
durata redusă de viață a unei astfel de 
investiții, se creează un risc semnificativ 
ca butoaiele să fie achiziționate mai 
curând pentru a le înlocui pe cele exis -
tente decât pentru a spori capacitatea 
pentru învechirea vinului.
34  
În Franța și în Austria, evaluarea 
caracterului rezonabil al costurilor 
nu s -a realizat prin intermediul unor 
proceduri formalizate. Ea s -a realizat 
cu ajutorul cunoștințelor specializate 
deținute de persoana care a examinat 
cererea de finanțare. În consecință, 
Curtea nu a identificat nicio probă care 
să ateste că statele membre respective 
evaluează în mod sistematic caracterul 
rezonabil al costurilor proiectelor. Mai 
mult, nu exista obligația de a prezenta 
oferte diferite de la furnizori potențiali.26 Articolul 24 alineatul (2) 
din Regulamentul (UE) 
nr. 65/2011 al Comisiei din 
27 ianuarie 2011 de stabilire 
a normelor de punere în 
aplicare a Regulamentului (CE) 
nr. 1698/2005 al Consiliului 
în ceea ce privește punerea 
în aplicare a procedurilor de 
control și a ecocondiționalității 
în cazul măsurilor de sprijin 
pentru dezvoltare rurală 
(JO L 25, 28.1.2011, p. 8), care 
a devenit aplicabil investițiilor 
în cadrul OCP în baza 
articolului 77 alineatul (5) din 
Regulamentul nr. 555/2008, 
prevede următoarele: 
„[Controalele administrative 
asupra cererilor de ajutor 
vizează în special următoarele 
elemente]: caracterul 
rezonabil al costurilor 
prezentate, care se evaluează 
printr -un sistem de evaluare 
adecvat, cum ar fi utilizarea 
costurilor de referință, 
compararea diferitelor oferte 
sau un comitet de evaluare”.
27 Orientări pentru punerea 
în aplicare a programelor 
naționale de sprijin în sectorul 
vitivinicol în conformitate 
cu Regulamentele 
(CE) nr. 1234/2007 și 
(CE) nr. 555/2008 din 
25 februarie  2013.
28 În conformitate cu articolul 72 
din Regulamentul (CE) 
nr. 1698/2005, la care face 
trimitere articolul 103u 
din Regulamentul (CE) 
nr. 1234/2007.
21 Observații
Partea II – Este măsura 
privind promovarea con -
cepută în mod adecvat și 
implementată în mod 
eficient?
35  
Acțiunile de promovare „se referă la 
vinuri cu denumire de origine prote -
jată sau indicație geografică protejată 
sau la vinurile pentru care se indică 
soiul viței”29. Toate celelalte vinuri 
sunt neeligibile pentru măsura privind 
promovarea.
36  
Pentru ca această măsură să poată fi 
considerată ca fiind concepută în mod 
corespunzător și implementată în mod 
eficient, ea ar trebui:
 —să vizeze beneficiarii care au nevoie 
de subvenții publice în vederea 
atingerii obiectivelor măsurii, și 
anume consolidarea reputației 
vinului de calitate din UE și 
recâștigarea vechilor piețe de des -
facere și câștigarea unor piețe noi30;
 —să acorde prioritate microîntreprin -
derilor și întreprinderilor mici și 
mijlocii (IMM -uri)31;
 —să fie astfel implementată încât să 
se asigure că există o pistă de audit 
suficientă pentru a justifica reali -
tatea și eligibilitatea acțiunilor de 
promovare.Sprijinul pentru promovare 
este acordat și unor societăți 
de mari dimensiuni cu 
o reputație deja consolidată 
și cu o tradiție de export ...
37  
În ciuda preferinței legiuitorului de 
a favoriza IMM -urile, în toate statele 
membre vizitate, cu excepția Austriei, 
sprijinul pentru promovare a fost acor -
dat unor mari societăți producătoare 
de vin care au o lungă tradiție de ex -
port32. Unele dintre acestea sunt deja 
prezente în țări terțe cu parteneri locali 
sau dispun de proprii distribuitori și de 
propriile rețele comerciale. Nevoia de 
a acorda sprijin de la bugetul UE unor 
astfel de întreprinderi nu este evidentă 
(a se vedea caseta 3 ). Mai mult, dispo -
nibilitatea ajutorului UE pentru astfel 
de scopuri incită aceste întreprinderi 
să reducă proporțional propriile fon -
duri destinate acțiunilor de promovare.
38  
Curtea consideră că, în acest context, 
subvențiile primite în baza măsurii 
privind promovarea din cadrul OCP vi -
tivinicole nu contribuie în mod eficient 
la consolidarea reputației vinului pro -
dus în UE și nici la câștigarea unor noi 
piețe de desfacere sau la recâștigarea 
celor vechi. În cazul societăților mari, 
deja bine implantate pe aceste piețe, 
subvențiile au mai degrabă efectul 
de a proteja sau a consolida cotele de 
piață deja existente. În astfel de cazuri, 
întrucât consolidarea prezenței pe 
o anumită piață reprezintă o activitate 
constantă a acestor societăți pentru 
a rămâne prezente și vizibile pe piață, 
contribuția UE pentru acest tip de 
acțiuni devine, în esență, o subvenție 
parțială la costurile lor operaționale.29 Articolul 103p alineatul (2) 
din Regulamentul (CE) 
nr. 1234/2007.
30 Considerentul 5 al 
Regulamentului (CE) 
nr. 479/2008.
31 Articolul 4 din Regulamentul 
nr. 555/2008: „Se acordă 
prioritate microîntreprinde -
rilor, întreprinderilor mici și 
mijlocii [...]”.
32 În Spania, Franța, Italia și 
Portugalia, unii beneficiari 
auditați aveau deja implantate 
filiale pe piețele din țări 
terțe cu scopul de a realiza 
comercializarea produselor 
lor înainte ca finanțarea din 
cadrul OCP să fie disponibilă. 
În Spania, doi mari beneficiari 
desfășurau acțiuni de 
promovare în țări unde erau 
implantați de peste 60 de ani.
22 Observații
39  
Acest lucru este confirmat de faptul 
că astfel de beneficiari mari solicită, 
de la an la an, subvenții pentru acțiuni 
de promovare în aceleași țări terțe, 
cum ar fi Statele Unite ale Americii, 
care reprezintă piața cea mai vizată33. 
Astfel de acțiuni de promovare nu pot 
fi considerate, prin urmare, ca fiind 
destinate deschiderii unei piețe noi 
sau recâștigării unor cote pe piețele 
deja existente.40  
Atunci când Regulamentul nr. 555/2008 
a intrat în vigoare, sprijinul pentru 
acțiunile de promovare nu putea fi 
acordat pentru mai mult de trei ani 
pentru un anumit beneficiar, pentru 
o anumită țară terță. Cu toate acestea, 
regulamentul a fost ulterior modificat 
de două ori, de fiecare dată extinzân -
du-se posibilitatea de a permite ca 
aceiași beneficiari să beneficieze de 
ajutor pentru perioade mai lungi. Prima 
modificare a oferit posibilitatea de a re -
înnoi o singură dată, pentru o perioadă 
de maximum doi ani, durata sprijinului 
pentru programele privind acțiunile 
de promovare34. A doua modificare 
prevedea posibilitatea ca beneficiarii 
din perioada anterioară de programare 
să fie sprijiniți din nou pentru aceeași 
țară terță vizată35 pentru o perioadă 
de maximum cinci ani. Prin urmare, 
beneficiarii pot beneficia de subvenții 
pentru acțiuni de promovare pe o piață 
vizată pentru întreaga perioadă de 
programare 2009-2013 și își pot reînnoi 
durata sprijinului pentru acțiuni de 
promovare în următoarele perioade de 
programare (2014-2018 și ulterior).33 COM(2011) 774 final din 
18 noiembrie 2011, p. 11.
34 Articolul 1 alineatul (1) din Re -
gulamentul (UE) nr. 772/2010 al 
Comisiei din 1  septembrie  2010 
de modificare a Regulamentu -
lui (CE) nr. 555/2008 de stabilire 
a normelor de aplicare a Regu -
lamentului (CE) nr. 479/2008 al 
Consiliului privind organizarea 
comună a pieței vitivinicole în 
ceea ce privește programele de 
sprijin, comerțul cu țările terțe, 
potențialul de producție și 
privind controalele în sectorul 
vitivinicol (JO L 232, 2.9.2010, 
p. 1).
35 Articolul 1 alineatul (2) litera (a) 
din Regulamentul de punere 
în aplicare (UE) nr. 202/2013 al 
Comisiei din 8 martie 2013 de 
modificare a Regulamentului 
(CE) nr. 555/2008 în ceea ce 
privește depunerea programe -
lor de sprijin în sectorul vitivini -
col și schimburile comerciale 
cu țările terțe (JO L 67, 9.3.2013, 
p. 10) prevede ca „pentru 
fiecare perioadă de progra -
mare, durata sprijinului pentru 
promovare și informare să nu 
depășească trei ani pentru 
un anumit beneficiar într -o 
anumită țară terță; cu toate 
acestea, dacă este necesar, 
acesta poate fi reînnoit o sin -
gură dată, pentru o perioadă 
de maximum doi ani”.Exemple de subvenții pentru promovare acordate unor mari producători de vin 
renumiți
Acțiuni de promovare subvenționate în cazul șampaniei („champagne”)
Între 2009 și 2012, s -au cheltuit fonduri UE în valoare de 2,4 milioane de euro pentru subvenționarea unor 
acțiuni de promovare derulate de o serie de producători de șampanie. Reputația denumirii de origine proteja -
tă (DOP) „champagne” este recunoscută de mult timp.
Spania (Catalonia): șase beneficiari constituiau 88 % din fondurile totale aprobate pentru perioada 2009-2011
În Spania (Catalonia), există o preferință clară de a acorda sprijin pentru promovare unor beneficiari cu 
o prezență deja puternică pe piața internațională și cu o importantă experiență de export. Ca urmare, cea mai 
mare parte din fondurile disponibile pentru promovare pentru perioada 2009-2011 a fost atribuită câtorva 
societăți mari. În această perioadă, 79 de solicitanți au primit sprijin în valoare totală de 15,2 milioane de euro. 
88 % din această sumă – 13,4 milioane de euro – s -a acordat unui număr de șase solicitanți, printre care se nu -
mără întreprinderi sau grupuri de întreprinderi cu peste 750 de angajați fiecare și cu o cifră anuală de afaceri 
de peste 200 de milioane de euro (astfel de societăți nu sunt eligibile pentru măsura privind investițiile).Caseta 3
23 Observații
41  
Curtea consideră că aceste două mo -
dificări au stimulat acțiunile de pro -
movare menite să consolideze piețele, 
ceea ce nu constituie însă un obiectiv 
stabilit de legislația UE (a se vedea 
punctul 38).
42  
În plus, acțiunile de publicitate având 
ca scop sprijinirea unei mărci comer -
ciale deja consolidate pe piață nu 
sunt excluse de la finanțare. Curtea 
a constatat numeroase exemple în care 
finanțarea din partea UE a înlocuit pur 
și simplu cheltuielile de publicitate 
suportate anterior de întreprinderi. 
Curtea consideră că sprijinul pentru 
publicitatea unei mărci comerciale 
consacrate, care nu face decât să 
înlocuiască cheltuielile comerciale 
suportate anterior de întreprinderea 
însăși cu finanțarea UE, nu corespunde 
scopului inițial al măsurii, și anume 
acela de a sprijini piața vitivinicolă, și 
nu brandurile consacrate (a se vedea și 
punctul 44).
... și care este posibil să fi 
putut întreprinde acțiunile 
de promovare și fără sprijin 
din fonduri publice (efect de 
balast – deadweight )
43  
În perioada de programare 2009-2013, 
sumele alocate pentru finanțarea 
proiectelor de promovare au fost mai 
mari decât ajutorul financiar solicitat. 
În contextul existenței unor fonduri su -
ficiente alocate măsurii privind promo -
varea, statele membre tind să sprijine 
toate proiectele eligibile în loc să aplice 
proceduri de selecție stricte pentru a se 
asigura că doar cele mai bune proiec -
te, dintre cele eligibile, beneficiază de ajutor din fonduri publice. În acest sens, 
în cadrul auditului, s -a constatat că 
niciunul dintre statele membre auditate 
nu a verificat dacă solicitanții aveau 
într-adevăr nevoie de sprijin public. 
Acordarea de subvenții unor beneficiari 
care ar fi realizat investiția în acțiuni 
de promovare chiar și fără finanțare 
(așa -numitul efect de balast) reduce 
eficiența fondurilor UE, întrucât, într -o 
astfel de situație, nu sunt necesare chel -
tuieli publice pentru atingerea obiecti -
velor măsurii privind promovarea.
44  
În patru dintre cele cinci state membre 
auditate, auditul a revelat cazuri clare 
în care a existat un efect de balast. 
De exemplu, în tabelul  prezentat în 
continuare se indică bugetul pentru 
promovare pus la dispoziția benefici -
arilor din Franța, Austria și Portugalia 
pentru anii 2007 și 2008 (înainte de 
implementarea OCP vitivinicole) și 
pentru anii 2009-2011 (implementarea 
măsurii privind promovarea în cadrul 
OCP vitivinicole). Auditul a permis să se 
constate că, în aceste cazuri, fondurile 
UE au înlocuit o parte semnificativă 
din costurile de promovare anterioare 
suportate de societățile respective. În 
timp ce, în 2008, partea din cheltuieli 
aflată în sarcina beneficiarului portu -
ghez a fost de 1,2 milioane de euro, 
în 2009, cheltuielile sale bugetare 
proprii au fost reduse la 0,3 milioane 
de euro, alte 0,3 milioane de euro fiind 
finanțate de UE. O tendință similară 
a fost observată în cazul beneficiarilor 
din Austria și Franța. Acest lucru ilus -
trează faptul că finanțarea din partea 
UE a înlocuit o parte semnificativă din 
resursele cheltuite anterior de către 
societăți în loc să mărească cheltuielile 
globale pentru măsura privind promo -
varea. Serviciile de audit ale Comisiei 
au semnalat deja acest fenomen în 
rapoartele lor de audit.
24 Observații
45  
În plus, Curtea a identificat mai multe 
cazuri în care subvențiile UE acopereau 
costuri interne care erau deja supor -
tate înainte de introducerea măsurii 
privind promovarea. De exemplu, 
în Spania, au fost finanțate costuri -
le salariale36 pentru personalul care 
fusese angajat de beneficiar pentru 
gestionarea acțiunilor de promovare în 
țările terțe, exact pe același post, încă 
din 2002. Mai mult, în cazul elemen -
tului de cost „Misiuni comerciale de 
lungă durată”37, costurile interne care 
ar fi fost suportate de beneficiar, cum 
ar fi închirieri de sedii pentru birouri, 
asigurări medicale și două salarii supli -
mentare, au fost considerate ca fiind 
cheltuieli eligibile.46  
Atunci când subvenția din partea 
UE înlocuiește o parte din costurile 
curente de promovare sau acoperă 
cheltuieli pe care beneficiarul le -ar fi 
suportat oricum, Curtea consideră că 
cheltuielile de la bugetul UE au în mod 
clar un efect de balast și, prin urmare, 
ele constituie o utilizare ineficientă 
a fondurilor UE.36 Acest beneficiar a pre -
zentat, pentru campania 
viticolă 2008/2009, „costuri 
salariale” în valoare de 
90 761 de euro.
37 55 515 euro pentru campania 
viticolă 2008/2009.TabelFondurile UE înlocuiesc parțial cheltuielile curente suportate de unii beneficiari în 
scopul promovării
Beneficiar din Țara vizatăBugetul pentru promovare,   
în euro2007 2008 2009 2010 2011
Portugalia Statele UniteCheltuielile de promovare ale 
beneficiarului910 200 1 164 900 323 866 304 305 304 200
Angajamentul de finanțare din 
partea UE în cererea aprobată0 0 323 866 304 305 304 200
Total 910 200 1 164 900 647 732 608 6010 608 400
Franța Statele UniteCheltuielile de promovare ale 
beneficiarului1 045 000 1 186 000 725 000 743 500 797 500
Angajamentul de finanțare din 
partea UE în cererea aprobată0 0 725 000 743 500 797 500
Total 1 045 000 1 186 000 1 450 000 1 487 000 1 595 000
AustriaStatele Unite
ElvețiaCheltuielile de promovare ale 
beneficiarului26 983 54 278 58 442 46 143 25 993
Finanțarea plătită de UE 0 0 0 8 215 25 064
Total 26 983 54 278 58 442 54 358 51 057
25 Observații
47  
După cum s -a explicat mai sus, întrucât 
suma disponibilă alocată de statele 
membre măsurii privind promovarea 
a fost mai mare decât cererea reală, 
statele membre nu au fost stimulate 
în niciun fel să aplice proceduri de 
selecție eficace. În ciuda dificultăților 
întâmpinate la cheltuirea sumelor mai 
reduse care fuseseră alocate pentru 
perioada 2009-201338, alocarea pla -
nificată a fondurilor pentru măsura 
privind promovarea, pentru următoa -
rea perioadă de programare (2014-
2018), a fost majorată, fiind stabilită la 
1 161 de milioane de euro39, deși nu s -a 
efectuat nicio analiză pentru a demon -
stra o eventuală nevoie crescută. Lu -
ând în considerare toate ineficiențele 
explicate la punctele anterioare, 
Curtea consideră că, prin punerea la 
dispoziție a unui nivel excesiv de fon -
duri pentru această măsură, riscurile 
utilizării ineficiente a acestor fonduri 
sunt considerabil mai mari.
Până în 2013, cheltuielile 
eligibile nu au fost definite în 
mod clar
48  
Cheltuielile eligibile nu au fost de -
finite nici în Regulamentul (CE) 
nr. 1234/2007, nici în Regulamentul 
(CE) nr. 555/2008. Lipsa unei definiții 
prevăzute în legislație pentru „chel -
tuielile eligibile” a condus la o incerti -
tudine și la o instabilitate a legislației 
naționale în ceea ce privește aplicarea 
măsurii. A fost nevoie de o etapă de 
adaptare, în care s- au adus mai multe 
clarificări și modificări reglementărilor 
naționale40. Acest fapt a dat naștere 
unor practici divergente de la un stat 
membru la altul. Au avut loc interpre -
tări diferite ale termenului „cheltuieli 
eligibile” de către diferitele organisme 
de control din unele state membre.49  
Regulamentul (CE) nr. 555/2008 a fost 
modificat recent41 pentru a clarifica 
anumite aspecte ale „cheltuielilor 
eligibile”. Această modificare preve -
de eligibilitatea costurilor cu perso -
nalul. Cu toate acestea, articolul 13 
din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 
privind finanțarea politicii agricole 
comune prevede că „nu sunt supor -
tate din fond cheltuielile aferente 
costurilor administrative și de personal 
efectuate de statele membre și de 
beneficiarii ajutoarelor finanțate de 
FEGA”. Dispozițiile Regulamentului 
(CE) nr. 555/2008 care reglementează 
măsura sunt, prin urmare, în mod clar 
în contradicție cu Regulamentul (CE) 
nr. 1290/2005.
50  
Costurile cu personalul nu ar trebui să 
fie eligibile, deoarece finanțarea lor 
favorizează apariția efectului de balast 
(a se vedea punctul 45).
51  
Recentele orientări ale Comisiei42, 
cu toate că nu au un caracter juridic 
obligatoriu43, clarifică anumite aspecte 
referitoare la cheltuielile eligibile.38 În iunie 2008, prima alocare 
pentru promovare stabilită 
de către statele membre 
în cadrul programelor lor 
naționale de sprijin se ridica 
la aproape 830 de milioane 
de euro. În octombrie 2013, 
această alocare a fost 
redusă cu 37 %, mai exact 
la 522 de milioane de euro. 
Toate statele membre, cu 
excepția României, care au 
ales să pună în aplicare măsura 
privind promovarea, și -au 
redus alocarea previzionată 
în 2008 în acest sens, astfel 
încât fondurile au trebuit să fie 
realocate către alte măsuri.
39 Conform programelor 
naționale de sprijin ale statelor 
membre transmise Comisiei în 
august 2013 (UE-28).
40 De exemplu, Franța a publicat 
cel puțin opt texte juridice cu 
privire la punerea în aplicare 
a măsurii privind promovarea.
41 Regulamentul de punere în 
aplicare (UE) nr. 752/2013 al 
Comisiei din 31 iulie 2013 de 
modificare a Regulamentului 
(CE) nr. 555/2008 în ceea ce 
privește programele naționale 
de sprijin și comerțul cu țări 
terțe în sectorul vitivinicol 
(JO L 210, 6.8.2013, p. 17).
42 Orientări pentru punerea 
în aplicare a programelor 
naționale de sprijin în sectorul 
vitivinicol în conformitate 
cu Regulamentele (CE) 
nr. 1234/2007 și (CE) 
nr. 555/2008 - Promovarea 
vinului pe piețele țărilor 
terțe – 26 aprilie 2013.
43 Declarația de declinare 
a responsabilității de pe 
prima pagină a orientărilor: 
„Scopul acestui ghid este 
de a veni în sprijinul statelor 
membre. El este publicat 
doar cu titlu informativ și 
consultarea conținutului său 
nu este menită să înlocuiască 
consultarea altor surse juridice 
aplicabile sau consultanța 
necesară oferită de un expert 
juridic, acolo unde este cazul”.
26 Observații
Statele membre nu veri -
fică întotdeauna dacă 
are loc o eventuală dublă 
finanțare neconformă cu 
reglementările
52  
Statele membre au obligația să se 
asigure că sunt prevăzute controale 
menite a evita duplicarea neregu -
lamentară a finanțării măsurilor în 
temeiul reglementărilor aferente OCP 
vitivinicole și al altor scheme comuni -
tare sau naționale.
53  
În Portugalia, patru din șase benefici -
ari vizitați au beneficiat de ajutor din 
partea UE atât în cadrul OCP vitivinico -
le, cât și în cadrul Fondului european 
de dezvoltare regională (FEDER). Chiar 
dacă Curtea nu a identificat cazuri 
de dublă finanțare, în absența unor 
dovezi care să ateste că autoritățile de 
management portugheze efectuează 
controale încrucișate cu cheltuieli -
le aferente FEDER, un risc de dublă 
finanțare a acelorași cheltuieli din 
două surse ale UE persistă.54  
În unele state membre, din cauza 
coexistenței mai multor posibilități de 
finanțare naționale/regionale pentru 
promovarea vinurilor în țări terțe, nu 
este garantată transparența în ceea ce 
privește ajutoarele pentru promovare 
acordate pentru sectorul vitivinicol al 
Uniunii Europene. În Franța, chiar dacă 
există un cadru juridic național care 
exclude acumularea, alături de ajuto -
rul primit în cadrul OCP vitivinicole, 
a altor surse de sprijin financiar, riscul 
unei duble finanțări nu este gestionat 
în mod corespunzător. De fapt, Curtea 
a descoperit cazuri de dublă finanțare 
(a se vedea caseta 4 ).
Exemplu de dublă finanțare din partea UE și din surse de finanțare naționale în Franța
Un beneficiar a primit, pentru aceeași acțiune de promovare, 2 000 de euro în temeiul OCP vitivinicole și 
4 250 de euro în cadrul unei scheme naționale de ajutor. Chiar dacă suma este una limitată, acest caz de -
monstrează că autoritățile franceze nu verifică în mod corespunzător dacă există un risc de dublă finanțare 
neconformă.Caseta 4
27 Observații
Lipsa unei piste de audit sufi -
ciente compromite eficaci -
tatea controalelor efectuate 
de statele membre vizitate 
pentru a garanta realitatea 
și eligibilitatea acțiunilor de 
promovare
55  
Controalele trebuie să fie „eficace, 
proporționale și disuasive, astfel încât 
să ofere o protecție adecvată interese -
lor financiare ale Comunității”. Spre de -
osebire de măsura privind investițiile, 
cadrul juridic al UE nu impune în mod 
explicit efectuarea unor controale la 
fața locului pentru operațiunile de 
promovare, dar subliniază necesitatea 
efectuării unor controale eficace și 
disuasive44.
56  
Dintre cele cinci state membre vizitate, 
doar Italia efectuează controale la fața 
locului în țări terțe în timpul execută -
rii acțiunilor de promovare. Celelalte 
state membre nu supun controlului 
acțiunile de promovare în țările terțe. 
Spania efectuează controale la fața 
locului numai pe teritoriul său pentru 
acțiunea de promovare „Călătorii de 
informare (jurnaliști, importatori, coor -
donatori de piață etc.) în zona în care 
se obține vinul”.57  
Numeroase acțiuni de promovare – în 
special degustările de vinuri  – sunt, 
prin natura lor, efemere și impalpabile, 
în sensul că ele nu lasă nicio urmă con -
cretă care să poată fi verificată ulterior. 
Deoarece nu există controale la fața 
locului, o pistă de audit completă care 
să permită o reconciliere integrală 
a acțiunii specifice de promovare cu 
facturile corespunzătoare acestora 
este esențială.
58  
În Spania, Franța, Italia și Austria, 
auditorii au constatat că facturile 
examinate adesea nu conțineau detalii 
suficiente cu privire la natura acțiunilor 
de promovare întreprinse. De obi -
cei, astfel de facturi se refereau la un 
contract sau o acțiune de promovare 
globală care fuseseră executate, fără 
a oferi precizări în legătură cu diferi -
tele elemente de cheltuieli legate de 
acțiunile de promovare.
59  
În Italia, anumiți furnizori de servicii de 
promovare prezentau în mod siste -
matic astfel de facturi globale, fără să 
furnizeze niciun document justificativ 
care să permită corelarea cheltuielilor 
declarate cu acțiunile de promovare 
specifice (a se vedea caseta 5 ).44 Articolul 76 din Regulamentul 
(CE) nr. 555/2008: „[...] 
statele membre instituie 
măsuri și controale, 
atunci când acestea sunt 
necesare, pentru a asigura 
aplicarea corespunzătoare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 479/2008 și a prezentului 
regulament. Acestea trebuie 
să fie eficace, proporționale 
și disuasive, astfel încât să 
ofere o protecție adecvată 
intereselor financiare ale 
Comunității.”
Exemplu de factură globală, în sprijinul căreia nu exista niciun alt document justifi -
cativ și care a fost rambursată din fondurile UE
În Italia, o factură care conținea următoarele informații: „Program de promovare a vinului italian: 
februarie-aprilie 2011 – 482 743,47 USD” a fost prezentată în cadrul cererii de plată a ajutorului, un procent 
de 50 % din valoarea acesteia fiind rambursat din fondurile UE. Nu s -au furnizat detalii suplimentare sau 
documente justificative pentru suma facturată, cum ar fi copii ale facturilor pentru fiecare dintre elementele 
costurilor suportate în cursul executării acțiunilor de promovare.Caseta 5
28 Observații
60  
În Franța, pentru perioada de progra -
mare 2009-2013, beneficiarii măsurii 
privind promovarea puteau prezenta 
cereri de plată bazate doar pe un tabel 
recapitulativ al facturilor, certificat de 
o societate de audit (nu erau solici -
tate facturi în sprijinul cererilor de 
plată). Tabelele respective nu certifică 
eligibilitatea cheltuielilor și informațiile 
pe care le conțin nu sunt suficient de 
detaliate încât să permită o verificare 
adecvată a cererii. Dată fiind această 
situație, controalele administrative ba -
zate pe astfel de tabele recapitulative 
nu pot fi eficace. Acest lucru sporește 
semnificativ riscul să se finanțeze 
cheltuieli neeligibile în cadrul OCP 
vitivinicole.61  
În timpul vizitei de audit în Franța, 
Curtea a detectat un număr de fac -
turi neeligibile care au fost incluse în 
aceste tabele și care au fost finanțate 
în cadrul OCP (a se vedea caseta 6 ).
Acțiuni de promovare a vinului – bilete VIP la turneul de tenis de la Roland Garros - 
finanțate în proporție de 50 % din fondurile UE
Un beneficiar a prezentat în cererea de plată pentru acțiunea „Călătorii de informare (jurnaliști, importatori, 
coordonatori de piață etc.) în zona în care se obține vinul” un tabel recapitulativ al facturilor conținând o sumă 
în valoare de 3 405 euro. Pe baza acestui tabel, autoritățile franceze au considerat suma ca fiind o cheltuială 
eligibilă. 50 % din această sumă, și anume 1 703 euro, a fost finanțat din fondurile UE.
Suma pentru care s -a solicitat rambursarea corespundea în realitate unei facturi pentru trei bilete VIP la turne -
ul de tenis de la Roland Garros, care nu pot fi considerate drept o acțiune de promovare a vinului.Caseta 6
62  
Un exemplu notabil de justificare insu -
ficientă a costurilor suportate de către 
beneficiari este cazul așa -numitelor 
„organisme de punere în aplicare”. 
Beneficiarii pot desemna un organism 
de punere în aplicare pentru a orga -
niza și a coordona operațiunile lor 
de promovare. Cheltuielile acestor organisme care asistă beneficiarul la 
implementarea măsurii sunt eligibile în 
Italia, Portugalia și România. În aceste 
state membre, organismele de pune -
re în aplicare sunt adesea plătite pe 
baza unei cote forfetare (un procent 
din costurile globale ale acțiunilor de 
promovare) fără o justificare suficientă 
a serviciului prestat.
29 Observații
Onorarii și cheltuieli generale ale organismului de punere în aplicare, în valoare 
totală de 268 110 euro pentru un an
În Italia, organismului de punere în aplicare contractat de un beneficiar i s -au plătit onorarii în sumă de 
208 530 de euro – fără să existe o descriere detaliată a serviciului prestat –, și anume 7 % din costul acțiunilor 
de promovare, care s -a ridicat la 3 milioane de euro pentru un proiect de promovare (campania vitico -
lă 2009/2010). În acest caz particular, acțiunile de promovare fuseseră efectuate de către beneficiar. În plus, 
beneficiarul a primit, la rândul lui, suma de 59 580 de euro pentru cheltuielile generale suportate (2 % din 
acțiunea de promovare). Curtea consideră că, în cazul în care operațiunile de promovare sunt efectuate exclusiv 
de către beneficiar, remunerarea unui organism de punere în aplicare reprezintă un cost excesiv și nejustificat.63  
În România, utilizarea unui astfel de 
organism de punere în aplicare este 
obligatorie. Onorariile acestor orga -
nisme sunt eligibile la o rată forfetară 
de 13 % din cheltuielile globale ale 
proiectului, fără să fie necesară nicio 
justificare pentru serviciul furnizat. 
Între 2009 și 2012, România a cheltuit 
1,5 milioane de euro din fondurile UE 
pentru acțiuni de promovare, din care 
aproximativ 200 000 de euro pentru 
organismele de punere în aplicare. 
În Portugalia și în Italia, organismele 
de punere în aplicare pot primi, de 
asemenea, până la 13 % din costul 
acțiunilor de promovare.64  
Cheltuielile generale definite, în spe -
cial, ca fiind „cheltuieli de coordonare, 
cheltuieli de administrare, cheltuieli 
de gestionare” sunt eligibile în toate 
statele membre vizitate, cu excepția 
Austriei. În 2013, Comisia a autorizat45 
rambursarea cheltuielilor generale în 
limita a 4 % din costurile efective de 
realizare a proiectelor. Natura anumi -
tor cheltuieli generale (de exemplu, 
cheltuielile de coordonare, de gestio -
nare etc.) este, cel puțin parțial, aceeași 
cu cea a activităților desfășurate de or -
ganismele de punere în aplicare pen -
tru pregătirea și executarea acțiunilor 
de promovare.45 Regulamentul (UE) nr. 752/2013 
prin care se introduce artico -
lul 5a alineatul (2) în Regula -
mentul (CE) nr. 555/2008 al 
Comisiei.Caseta 7
30 Observații
Partea III – Sunt efectele 
măsurilor demonstrate în 
mod corespunzător?
Monitorizarea și evaluarea 
măsurilor se concentrează 
asupra realizărilor și asu -
pra execuției financiare, 
dar nu există încă suficiente 
informații cu privire la rezul -
tatele obținute
65  
Gestionarea adecvată a unei măsuri de 
sprijin public necesită, în primul rând, 
ca obiectivele măsurii să fie precise și 
cuantificate46. O examinare regulată 
a informațiilor relevante cu privire la 
resurse, la realizări și la rezultate este 
de asemenea esențială pentru a obține 
informații actualizate, cu ajutorul 
cărora să se determine dacă măsura 
evoluează pe măsura așteptărilor. Ar 
trebui totodată să se efectueze evalu -
ări periodice ale sprijinului și acestea 
ar trebui să utilizeze, printre alte surse, 
informațiile rezultate în cursul monito -
rizării. Doar cu ajutorul unor informații 
de monitorizare și de evaluare relevan -
te și fiabile, Comisia și statele membre 
vor putea să demonstreze ce anume au 
realizat cu banii publici.
66  
Curtea a examinat dacă programele 
naționale de sprijin ale celor cinci state 
membre auditate includ obiective 
adecvate și indicatori -cheie de resur -
se, de realizări și de rezultate care să 
permită monitorizarea și evaluarea 
realizării obiectivelor respective.67  
Pentru perioada de programare 2009-
2013, niciunul dintre statele membre 
vizitate nu stabilise, în programul său 
național de sprijin, obiective cuantifi -
cate pentru măsura privind investițiile. 
În ceea ce privește măsura privind pro -
movarea, dintre statele membre vizi -
tate, doar Austria, Spania și Portugalia 
stabiliseră anumite obiective cuantifi -
cate cu privire la creșterea exporturi -
lor de vin către țări terțe47. Din cauza 
acestei lipse de obiective comune și 
cuantificate care să fie stabilite ex ante , 
este dificil pentru autoritățile naționale 
să dispună de instrumente adecvate 
pentru a măsura efectele măsurilor de 
promovare și de investiții. Mai mult, 
acest lucru face imposibilă obținerea 
unei situații consolidate privind efecte -
le măsurilor la nivelul UE.
68  
În ceea ce privește indicatorii care se 
referă la măsurile privind investițiile și 
promovarea, rapoartele anuale trans -
mise Comisiei de către statele mem -
bre48 nu furnizează detalii decât cu 
privire la resursele utilizate, la realizări 
și la execuția bugetară. Într -adevăr, 
pe baza acestor rapoarte, se poate 
constata că monitorizarea este în ge -
neral completă pentru aceste aspecte 
(numărul beneficiarilor finanțați, fon -
durile cheltuite, tipul investițiilor sau 
al acțiunilor de promovare efectuate), 
dar și că nu există suficiente informații 
care să indice rezultatele obținute. În 
mod similar, informațiile de la nivelul 
UE publicate de Comisie49 nu conțin 
indicatori de rezultat cu ajutorul cărora 
să se evalueze efectele măsurilor OCP 
vitivinicole. În plus, pentru promovare, 
singurii indicatori din cadrul planului 
de gestiune se referă fie la resurse -
le utilizate, fie la realizări, cum ar fi 
„Partea de promovare în sectorul vitivi -
nicol în cadrul programelor naționale 
de sprijin” și, respectiv, „Nivelul de 
execuție și utilizarea eficientă a pro -
gramelor naționale de sprijin în secto -
rul vitivinicol”50.46 Articolul 103l din Regula -
mentul (CE) nr. 1234/2007: 
„Programele de sprijin sunt 
alcătuite din următoarele ele -
mente: (a) o descriere detaliată 
a măsurilor propuse, precum 
și obiectivele cuantificate 
ale acestora; [...] (f) criteriile 
și indicatorii cantitativi care 
urmează să fie utilizați pentru 
monitorizare [...].”
47 S-au stabilit, pentru sfârșitul 
perioadei de programare, 
o creștere de 25 % în Austria 
și o creștere de 767 000 hl, 
respectiv de 537,7 milioane 
de euro în Spania și, pentru 
2012, îndeplinirea obiectivului 
de 1 milion hl de exporturi 
către țări terțe, cu o valoare 
de 250 de milioane de euro, în 
Portugalia.
48 Articolul 188a din Regula -
mentul (CE) nr. 1234/2007: „La 
data de 1 martie a fiecărui an 
și pentru prima dată până la 
1 martie 2010, statele membre 
înaintează Comisiei un raport 
privind punerea în aplicare 
[…] a măsurilor prevăzute în 
programele lor de sprijin”.
49 COM(2012) 737 final și 
COM(2011) 774 final.
50 Planul de gestiune 2013 al 
Direcției Generale Agricultură 
și Dezvoltare Rurală.
31 Observații
69  
Statele membre vizitate solicită 
beneficiarilor să prezinte un raport 
de activitate la nivelul lor individual 
după punerea în aplicare a acțiunilor 
de promovare subvenționate. Chiar 
dacă nivelul calitativ al acestor rapoar -
te variază considerabil, ele nu sunt în 
realitate utilizate (de exemplu, pentru 
a analiza și a compila date) cu scopul 
de a evalua efectele proiectelor de 
promovare. Per ansamblu, lipsesc 
informații exhaustive cu privire la 
rezultatele și la impactul măsurii. De 
fapt, auditul a revelat că doar în unele 
rapoarte de evaluare51 sau studii la 
nivel de țară, statele membre au oferit 
unele indicații referitoare la rezultatele 
obținute în urma sprijinului pentru 
investiții și promovare.
70  
Mai precis, Franța și Austria au evaluat  
rezultatele investițiilor cu ajutorul 
indicatorului „Tendința vânzărilor de 
vin în termeni de volum și de valoare”. 
Italia a utilizat indicatorul „Numărul de 
întreprinderi care introduc produse, 
procese și/sau tehnologii noi”. Indi -
ferent de relevanța și de fiabilitatea 
acestor indicatori de rezultat, Curtea 
a constatat că dublarea ajutorului pen -
tru investiții, prin acordarea acestuia 
atât în cadrul OCP vitivinicole, cât și 
în cadrul dezvoltării rurale (a se vedea 
punctul 18 și caseta 1 ), face imposibilă 
atribuirea fără echivoc a rezultatelor 
raportate sprijinului acordat în cadrul 
OCP vitivinicole (a se vedea secțiunea 
următoare). Rezultatele sprijinului 
pentru promovare sunt măsurate prin 
intermediul indicatorului „Exporturi -
le de vin către țările terțe vizate”. În 
opinia Curții, acest indicator este prea 
general, el nefiind limitat la beneficiarii 
măsurii, și cuprinde numeroase variabi -
le care afectează întregul sector vitivi -
nicol și care sunt în cea mai mare parte 
în afara influenței acțiunilor de promo -
vare (a se vedea punctele 74-80).Efectele investițiilor din 
cadrul OCP nu pot fi sepa -
rate cu ușurință de efectele 
investițiilor din cadrul dez -
voltării rurale ...
71  
Astfel cum s -a menționat deja în 
caseta 1 , măsura privind investițiile 
din cadrul OCP vitivinicole are același 
obiectiv precum cele două măsuri de 
investiții din cadrul dezvoltării rurale. 
Mai mult, volumul total al finanțării 
acordate celor două măsuri de dezvol -
tare rurală în sectorul vitivinicol este 
comparabil, în unele state membre, 
cu cel al măsurii privind investițiile din 
cadrul OCP vitivinicole52.
72  
Coexistența măsurilor de investiții în 
cadrul a două scheme diferite îngre -
unează evaluarea rezultatelor dato -
rate strict măsurii privind investițiile 
din cadrul OCP vitivinicole. 55 % din 
beneficiarii selectați în scopul acestui 
audit au primit sprijin pentru investiții 
în ambele scheme, OCP vitivinico -
le și dezvoltare rurală. Chiar dacă 
se presupune că creșterea globală 
a performanței se datorează ambelor 
măsuri de investiții, este imposibil să 
se determine care parte din această 
creștere a performanței îi este atribu -
ită uneia sau alteia dintre măsuri (a se 
vedea caseta 8 ).
73  
Prin urmare, este dificil să se evalueze 
exclusiv efectele măsurii aferente OCP 
vitivinicole și, astfel, să se poată evalua 
eficacitatea acesteia.51 Anexa V la Regulamentul (CE) 
nr. 555/2008.
52 De exemplu, în Austria, 
între 2009 și 2012, 
20,6 milioane de euro au 
fost cheltuiți pentru investiții 
în sectorul vitivinicol în 
cadrul dezvoltării rurale și 
21 de milioane de euro au 
fost cheltuiți în cadrul OCP 
vitivinicole.
32 Observații
Beneficiar francez care a primit ajutor pentru investiții atât în cadrul dezvoltării 
rurale, cât și în cadrul OCP vitivinicole pentru campaniile 2009/2010 și 2010/2011
Tipul ajutorului InvestițiaCosturile eligibile,  
în euroParticiparea UE,  
în euro
OCP vitivinicole Echipamente pentru vinificație (cuve) 694 279 277 711
M123 din cadrul dezvoltării ruraleLinie de îmbuteliere și echipamente 
pentru stocare1 863 483 372 69753 
53 Ajutorul regional a fost tot de 372 697 de euro.
Aceste investiții sunt complementare.
Între 2008 și 2011 s -a înregistrat o creștere globală a performanței întreprinderii – o creștere a cifrei de afaceri 
și a venitului net. Nu este posibil să se determine cât anume din această creștere i se datorează fiecăreia dintre 
cele două măsuri.Caseta 8
Exporturile de vin ale state -
lor membre către țări terțe 
au înregistrat o creștere ...
74  
Începând cu 2009, exporturile de 
vin din UE către țări terțe au crescut 
substanțial, atingând un nivel re -
cord cantitativ de 23 de milioane hl, 
respectiv, un nivel record valoric de 
8,9 miliarde de euro în 2012 (a se vedea 
graficele 2a și 2b ).75  
Conform graficului 2a , între 2005 și   
2008, exporturile de vin din țările 
UE-27 a crescut cu 28 %, iar între 
2009 și 2012 – în cursul punerii în 
aplicare a măsurii privind promova -
rea – exporturile de vin au crescut cu 
încă 64 %. Această creștere a coincis 
cu introducerea măsurii privind 
promovarea. Graficul 2b  ilustrează, 
de asemenea, faptul că, având în 
vedere tendința înregistrată la nivelul 
exporturilor de vin către țări terțe, 
acestea reprezintă o piață de desfacere 
potențială din ce în ce mai mare pentru 
vinul produs în UE. O astfel de evoluție 
pozitivă a vânzărilor de vin în interio -
rul UE este puțin probabilă, deoarece 
piața internă este deja saturată (un 
potențial minor continuă să existe în 
statele membre importatoare de vin).
33 Observații
... dar este dificil să se 
stabilească în ce măsură 
aceasta poate fi atribuită în 
mod direct măsurii privind 
promovarea
76  
Cu toate acestea, creșterea observată 
nu poate fi atribuită în mod neechivoc 
măsurii privind promovarea. O serie de 
factori externi, cum ar fi creșterea pute -
rii de cumpărare a consumatorilor din 
țările terțe, modificări ale condițiilor 
de comerț internațional, producția de 
vin în țările terțe au avut, de asemenea, 
o influență directă asupra exporturilor 
de vin din țările UE-27. Prin urmare, ast -
fel cum s -a menționat deja în mai multe 
rapoarte ale Comisiei54, nu este posibil 
să se stabilească în ce măsură există 
o legătură de cauzalitate între măsura 
privind promovarea și performanța în 
materie de exporturi la nivelul statelor 
membre și la nivelul UE.77  
Creșterea actuală a exporturilor de 
vin se datorează, în principal, unui 
număr limitat de țări, cum ar fi Chi -
na55, al cărei consum de vin a crescut 
considerabil în ultimii ani. Graficele 3a 
și 3b  prezentate în continuare arată 
că, între 2007 și 2012, consumul de vin 
în China a crescut cu 3,9 milioane hl, 
iar exporturile de vin ale țărilor UE-27 
către China au crescut cu 2,2 milioa -
ne hl. Acest lucru sugerează că evoluția 
exporturilor țărilor UE-27 către China 
a fost puternic influențată de factori 
externi, cum ar fi creșterea economică 
și creșterea puterii de cumpărare a con -
sumatorilor din țara respectivă. Chiar 
și în lipsa unei acțiuni de promovare, 
există o creștere a consumului de vin.Graficul 2 a și Graficul  2bExporturile de vin din țările UE-27 către 
țări terțe și către Statele Unite  
(în miliarde de euro)Exporturile de vin din țările UE-27 către 
principalele țări terțe  
(în milioane de euro)
0246810
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012miliarde de euro  
Ţări terţe
Statele Unite02004006008001 000
2007 2008 2009 2010 2011 2012milioane de euro
Elveţia
Canada
Japonia Rusia
China
Sursa : Eurostat, baza de date Comext, date extrase la 26 iulie 2013.
54 SEC(2011) 1371 final.  
Raportul final: Evaluation des 
mesures appliquées au secteur 
vinicole dans le cadre de la 
Politique Agricole Commune  
(Evaluarea măsurilor aplicate 
în sectorul vitivinicol în cadrul 
politicii agricole comune), 
octombrie 2012 ( http://
ec.europa.eu/agriculture ).
55 Valoarea exporturilor dinspre 
UE-27 către China a crescut cu 
280 % între 2009 și 2012.
34 Observații
78  
În plus, în ciuda creșterii exporturilor 
în termeni absoluți, vinurile exporta -
te din țările UE-27 au pierdut cote de 
piață în principalele țări terțe vizate 
de acțiunile de promovare (a se vedea graficul 4 ). Doar în Elveția și Japonia, 
vinurile produse în UE-27 și -au mărit 
cota pe piața vinului importat. Această 
pierdere a cotelor de piață urmează să 
fie analizată de Comisie.Graficul 3 a și Graficul 3 b Graficul 4Consumul de vin în China 
Cota aferentă UE-27 (%) din importul realizat de partenerii comerciali majori1 Previziuni.
Sursa : Pentru consumul de vin, Organizația Internațională a Viei și Vinului ( International Organisation of Vine and Wine  – OIV): Raport statistic 
privind vitivinicultura mondială. Pentru exporturile de vin ale țărilor UE-27: Eurostat, baza de date Comext, date extrase la 17 septembrie 2013.
Sursa : Organizația Națiunilor Unite, baza de date Comtrade, date extrase la 20 septembrie 2013.Exporturile de vin dinspre UE-27  
către China
13 00014 00015 00016 00017 00018 000
2007 2008 2009 2010 2011 201211000 hl
020406080100
Statele Unite China Japonia Mexic Canada Rusia Elveţia
2007 2012050010001500200025003000
2007 2008 2009 2010 2011 20121000 hl
35 Observații
79  
Conform articolului 103p alineatul (2) 
din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, 
nu toate vinurile sunt eligibile pentru 
aplicarea măsurii. Vinuri precum vinu -
rile de masă pentru care nu se indică 
soiul de struguri nu sunt eligibile 
(a se vedea punctul 35). În cazul în care 
acțiunea de promovare este eficace, 
performanța exporturilor de vinuri 
eligibile dinspre țările UE-27 către țări 
terțe ar trebui să fie mai bună decât în 
cazul altor vinuri.80  
Cu toate acestea, din punctul de 
vedere al valorii exporturilor, vinurile 
eligibile nu prezintă o evoluție evident 
mai bună decât în cazul altor vinuri. 
În ceea ce privește vinurile eligibile, 
rata anuală de creștere este de 14,8 %, 
atingând o valoare a exporturilor de 
8 059 de milioane de euro (și anume, 
15,4 milioane hl) în 2012, în timp ce, 
pentru vinurile neeligibile (alte vi -
nuri), rata de creștere este de 14,5 %56, 
valoarea exporturilor ajungând în 2012 
la 806 milioane de euro (și anume, 
7,1 milioane hl) (a se vedea graficul 5 ). 
Această comparație a unei evoluții 
foarte similare a exporturilor de vinuri 
eligibile și a exporturilor de vinuri 
neeligibile în cadrul măsurii privind 
promovarea indică un puternic efect 
de cauzalitate al altor factori aflați în 
joc în evoluția exporturilor.Graficul 5Evoluția valorii exporturilor de vin dinspre UE 
către țări terțe (2010=100)
Sursa : Eurostat, baza de date Comext, date extrase la 25 iulie 2013.100105110115120125130135
2010 2011 2012
Vinuri eligibile (DOP, IGP, vinuri 
cu denumire de soiuri)
Alte vinuri56 Rata de creștere anuală 
medie a valorii exporturilor 
dinspre UE-27 către țări terțe 
între 2010 și 2012 – baza de 
date Comext.
36
 Concluzii  
și recomandări
81  
În cadrul reformei OCP vitivinicole, 
statele membre pot utiliza bugetul UE 
pentru a finanța proiecte de investiții și 
de promovare care urmăresc creșterea 
competitivității producătorilor de vin 
din UE.
82  
Acest audit a căutat să obțină răspun -
suri la întrebarea următoare: „Este spri -
jinul acordat de UE pentru investiții și 
promovare în sectorul vitivinicol bine 
gestionat și sunt demonstrate rezulta -
tele acestui sprijin în ceea ce privește 
competitivitatea vinurilor produse în 
UE?” Curtea concluzionează că gestio -
narea sprijinului acordat în sectorul vi -
tivinicol pentru investiții și pentru pro -
movare în primii ani acoperiți de acest 
audit a fost afectată de deficiențe la 
nivelul concepției și al implementării, 
deficiențe care sunt evidențiate în 
prezentul raport, și că impactul asupra 
competitivității vinurilor produse în UE 
nu era întotdeauna demonstrat.
83  
În urma auditului, s -a constatat că mă -
sura privind investițiile nu este conce -
pută în mod corespunzător, deoarece, 
în primul rând, necesitatea introducerii 
unei noi măsuri de investiții specifice 
sectorului vitivinicol nu este de -
monstrată, ea existând deja în cadrul 
politicii de dezvoltare rurală. Nu există 
niciun studiu și nicio analiză care să 
susțină propunerea privind existența 
unei nevoi suplimentare pentru secto -
rul vitivinicol.84  
Măsura de investiții suplimentară con -
stituie o sursă de complexitate, creând 
obstacole administrative, întrucât 
trebuia definită o linie de demarcație 
artificială între cele două tipuri de 
ajutor pentru investiții. În unele state 
membre, acest fapt a dus la întârzi -
eri la nivel de implementare sau la 
o limitare excesivă a sferei de aplicare 
a investițiilor eligibile (punctele 18-25).
Recomandarea 1
Pentru a eficientiza schema de aju -
tor, Comisia ar trebui să monitorizeze 
absorbția fondurilor, să analizeze dacă 
există o nevoie pentru măsura privind 
investițiile și dacă sectorul vitivinicol, 
în comparație cu alte sectoare agricole, 
necesită un ajutor suplimentar pentru 
investiții.
85  
Măsura privind investițiile din cadrul 
OCP vitivinicole nu a fost pusă în 
aplicare ținând seama în mod cores -
punzător de principiul economicității. 
Majoritatea statelor membre auditate 
nu s -au asigurat că doar proiectele 
viabile beneficiază de ajutor (puncte -
le 26-29). Există riscul unor cheltuieli 
excesive, întrucât caracterul rezonabil 
al costurilor proiectelor nu era evaluat 
în mod sistematic înainte de acordarea 
ajutorului (punctele 30-34).
37 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 2
Statele membre ar trebui să atenueze 
riscul la adresa economicității printr -o 
evaluare sistematică a caracterului 
rezonabil al costurilor proiectelor. Re -
zultatul acestei evaluări ar trebui docu -
mentat în mod corespunzător. În cazul 
în care este posibil, ar trebui să fie 
stabilite etaloane de referință pentru 
elemente de cost comune, astfel încât 
să se faciliteze evaluarea costurilor din 
propunerile de proiecte.
Statele membre ar trebui să efectueze 
controale ale viabilității pentru a eva -
lua soliditatea situației financiare a so -
licitantului și să documenteze o astfel 
de analiză.
Comisia ar trebui să se asigure că sta -
tele membre dispun de sisteme eficace 
pentru a efectua verificări ale carac -
terului rezonabil al costurilor și ale 
perspectivelor de viabilitate financiară 
ale proiectelor.
86  
În urma auditului, s -a constatat că 
măsura privind promovarea nu este 
concepută în mod adecvat și nu 
este pusă în aplicare în mod eficient. 
Acțiunile de promovare sunt adesea 
utilizate mai degrabă pentru consoli -
darea piețelor decât pentru câștigarea 
unor piețe noi sau recâștigarea unor 
piețe vechi de desfacere. Necesitatea 
de a consolida o piață este o preocu -
pare constantă a producătorilor de vin 
care intenționează să își mențină cota 
de piață. Se pune astfel problema dacă 
asemenea acțiuni de promovare pot 
avea un efect durabil fără să se bazeze 
excesiv pe sprijinul continuu din par -
tea UE. În plus, sprijinul pentru publici -
tatea unei mărci comerciale consacrate 
nu corespunde scopului inițial al mă -
surii, și anume acela de a sprijini piața 
vitivinicolă, și nu brandurile consacrate 
(punctele 37-42).Recomandarea 3
(a) Regulamentul aplicabil ar trebui 
să restricționeze posibilitatea ca 
beneficiarii individuali să prezinte 
în fiecare perioadă de programare 
un program de promovare pentru 
aceleași țări vizate.
(b) Comisia ar trebui, de asemenea, să 
limiteze sfera de aplicare a măsurii 
în ceea ce privește eligibilitatea 
acțiunilor de publicitate pentru 
branduri, pentru a se evita ca 
finanțarea din partea UE să înlocu -
iască cheltuielile operaționale ale 
beneficiarului, și ar trebui să pună 
mai mult accentul pe favorizarea 
accesului IMM -urilor la măsura 
privind promovarea.
87  
Bugetul disponibil pentru acțiunile 
de promovare a fost mai mare decât 
cererea și, prin urmare, statele membre 
nu au fost suficient de selective la pu -
nerea în aplicare a măsurii. În special, 
acestea nu au verificat în mod siste -
matic dacă solicitanții aveau o nevoie 
demonstrabilă de sprijin public. Mai 
mult, în ciuda faptului că se urmărea 
acordarea unei preferințe IMM -urilor, 
s-au finanțat și întreprinderi mari. Ca 
urmare, auditul a identificat cazuri 
clare de efect de balast ( deadweight ), 
în care ajutorul pentru promovare 
a acoperit costuri normale de exploa -
tare care ar fi fost oricum suportate 
de beneficiar în cursul normal al 
operațiunilor, fără sprijinul din partea 
UE (punctele 43-51).
38 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 4
Pentru a reduce la minimum riscul 
efectului de balast, Comisia ar trebui să 
se asigure că statele membre, în cadrul 
procedurilor lor de selecție, solicită be -
neficiarilor să demonstreze în mod clar 
că au nevoie de sprijin din partea UE 
și că bugetul UE nu finanțează costuri 
normale de exploatare.
88  
Costurile acțiunilor de promovare, chel -
tuielile generale și costurile organisme -
lor de punere în aplicare erau insufici -
ent justificate, în sensul că documentația 
justificativă aferentă era fie deficitară, fie 
incorectă. În lipsa unor controale la fața 
locului, insuficiența documentelor justi -
ficative subminează eficacitatea verifică -
rilor documentare ale statelor membre 
menite să garanteze realitatea și eligibi -
litatea acțiunilor de promovare. În plus, 
statele membre nu acordau o atenție sufi -
cientă reducerii la minimum a riscului ca 
aceeași acțiune de promovare să benefi -
cieze de dublă finanțare neconformă cu 
reglementările (punctele 52-64).
Recomandarea 5
(a) Comisia ar trebui să se asigure 
că cheltuielile conexe, cum ar fi 
cele ale organismelor de punere 
în aplicare și cheltuielile generale 
sunt justificate în mod corespunză -
tor și sunt limitate la un procentaj 
maxim din costurile totale.
(b) Statele membre ar trebui să asigu -
re existența unei piste de audit su -
ficiente care să permită corelarea 
fiecărui ajutor pentru promovare 
cu acțiuni precise și documentate 
în mod corespunzător. De aseme -
nea, ele ar trebui să verifice în mod 
sistematic că acțiunea de promo -
vare respectivă nu beneficiază de 
finanțare dublă neconformă, pro -
venită din alte surse de finanțare 
naționale sau ale UE.89  
În plus, rezultatele măsurilor în ceea ce 
privește îmbunătățirea competitivității 
vinurilor din UE nu sunt demonstrate. 
Informațiile în materie de monito -
rizare și de evaluare referitoare la 
resursele utilizate, la realizări și la 
execuția financiară a măsurilor sunt 
adecvate. Cu toate acestea, Comisia și 
statele membre nu produc suficiente 
informații relevante cu ajutorul cărora 
să se poată demonstra rezultatele 
directe care pot fi atribuite măsurilor. 
În ceea ce privește măsura privind 
investițiile, combinarea sprijinului din 
cadrul OCP vitivinicole cu sprijinul 
pentru investiții din cadrul dezvoltării 
rurale face imposibilă izolarea efec -
telor datorate strict OCP vitivinicole. 
În cazul măsurii privind promovarea, 
indicatorii de rezultat utilizați acoperă 
mai multe variabile care se află în afara 
influenței acțiunilor de promovare 
(punctele 65-80).
Recomandarea 6
Comisia ar trebui să solicite statelor 
membre să evalueze mai aprofundat 
rezultatele proiectelor de promovare. În 
special, rezultatele acțiunilor de promo -
vare ar trebui să fie evaluate mai degra -
bă la nivelul beneficiarului decât pentru 
întregul sector vitivinicol al UE. Statele 
membre ar trebui să asigure o mai bună 
utilizare a rapoartelor întocmite de 
beneficiari la încheierea acțiunilor de 
promovare, cu scopul de a evalua și de 
a compila rezultatele acestora.
39 Concluzii și recomandări 
90  
În fine, fondurile disponibile destina -
te de către statele membre măsurii 
privind promovarea, înscrise în buget 
pentru perioada de programare 2014-
2018, sunt mai mult decât dublate în 
comparație cu fondurile din perioada 
de programare anterioară57. Având în 
vedere dificultățile întâmpinate de sta -
tele membre pentru a cheltui bugetul 
actual alocat acțiunilor de promovare, 
există riscul ca bugetul pentru perioa -
da 2014-2018 să fie stabilit la un nivel 
prea mare, punând astfel în pericol 
aplicarea principiilor bunei gestiuni 
financiare (punctele 43 și 47).Recomandarea 7
După trecerea unei perioade de timp 
suficiente, Comisia ar trebui să analize -
ze în ce măsură bugetul alocat pro -
gramelor naționale de sprijin pentru 
perioada 2014-2018 corespunde nevo -
ilor din sectorul vitivinicol al Uniunii 
Europene și capacității de absorbție 
a statelor membre. Pe baza acestei 
analize, Comisia ar trebui să reajusteze 
bugetul, acolo unde este necesar, pen -
tru a se asigura că acesta stimulează 
statele membre să fie mai eficiente în 
aplicarea măsurilor.57 În perioada de programa -
re 2009-2013, s -au cheltuit 
522 de milioane de euro pentru 
măsura privind promovarea. 
Pentru perioada de programa -
re 2014-2018, statele membre 
au alocat 1 156 de milioane de 
euro acestei măsuri (UE-27), 
ceea ce înseamnă o creștere cu 
121 % față de fondurile cheltui -
te în perioada anterioară.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de doamna Rasa BUDBERGYTĖ , 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 9 aprilie 2014.
Pentru Curtea de Conturi
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
Președinte

40
 Anexe Anexa  IBilanțul de aprovizionare la nivelul UE-27 – Principalele elemente
1 000 hl
2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12
Producție utilizabilă 171 015 174 483 159 416 160 154 160 208 153 121 156 845
Stocuri finale 173 359 167 578 168 314 170 776 167 441 162 444 159 304
Consum uman brut 138 255 134 541 130 354 127 086 127 417 121 290 127 886
Total distilare130 663 30 452 15 890 19 606 19 982 16 339 17 413
Exporturile de vin către țările terțe 15 547 19 633 17 763 15 829 18 802 21 968 23 352
Importurile de vin din țările terțe 13 279 13 993 13 672 13 985 15 039 14 961 14 895
1  Distilarea de criză, distilarea alcoolului alimentar, distilarea subproduselor și distilarea pentru obținerea unor rachiuri cu denumire 
de origine (de exemplu, Cognac).
Sursa : Eurostat, bilanțul de aprovizionare pentru vin, date extrase la 25 septembrie 2013.
41 Anexe
Anexa Xb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului
Anexa Xb  
Bugetul pentru programele de sprijin [menționat la articolul 103n  
alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007] 
în mii EUR
Exercițiul bugetar 2009 2010 2011 2012 2013 începând cu 2014
BG 15 608 21 234 22 022 27 077 26 742 26 762
CZ 2 979 4 076 4 217 5 217 5 151 5 155
DE 22 891 30 963 32 190 39 341 38 867 38 895
EL 14 286 19 167 19 840 24 237 23 945 23 963
ES 213 820 284 219 279 038 358 000 352 774 353 081
FR 171 909 226 814 224 055 284 299 280 311 280 545
IT1238 223 298 263 294 135 341 174 336 736 336 997
CY 2 749 3 704 3 801 4 689 4 643 4 646
LT 30 37 45 45 45 45
LU 344 467 485 595 587 588
HU 16 816 23 014 23 809 29 455 29 081 29 103
MT 232 318 329 407 401 402
AT 8 038 10 888 11 313 13 846 13 678 13 688
PT 37 802 51 627 53 457 65 989 65 160 65 208
RO 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100
SI 3 522 3 770 3 937 5 119 5 041 5 045
SK 2 938 4 022 4 160 5 147 5 082 5 085
UK 0 61 67 124 120 120
1  Plafoanele naționale din anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 pentru Italia corespunzătoare anilor 2008, 2009 și 2010 se reduc cu 
20 de milioane EUR, iar sumele respective au fost incluse în sumele din bugetul pentru Italia pentru anii 2009, 2010 și 2011, așa cum sunt 
stabilite în prezentul tabel.Anexa  II
42
(1) Argument strategic: programele de sprijin pentru 
sectorul vitivinicol sunt concepute astfel încât să 
crească gradul de competitivitate a sectorului, în 
timp ce programele de dezvoltare rurală sunt con -
cepute astfel încât să asigure dezvoltarea durabilă 
a zonelor rurale. Prioritățile de sprijin pentru sec -
torul vitivinicol nu se suprapun cu cele stabilite în 
cadrul politicii de dezvoltare rurală. Datorită progra -
mului de sprijin pentru sectorul vitivinicol, sectoru -
lui i se garantează alocarea directă a fondurilor din 
bugetele de investiții ale Comunității.
(2) Argument financiar: în cadrul programelor de spri -
jin pentru sectorul vitivinicol, statele membre nu 
au obligația de a furniza o contribuție financiară, 
națională sau regională.
În general, este recunoscut faptul că promova -
rea produsului reprezintă o modalitate -cheie de 
a crește vânzările și de a deschide noi piețe, chiar 
dacă impactul este dificil de apreciat.
Comisia recunoaște că punerea în aplicare a pro -
gramelor de sprijin a întâmpinat anumite dificultăți 
în faza de început, după cum s -a subliniat de către 
Curte în cadrul auditului său pentru primii trei 
ani de programare (2009-2013). Din acest motiv, 
Comisia a introdus o serie de modificări la regula -
mentul de punere în aplicare și a elaborat orientări 
menite să explice și să clarifice procedurile care 
reglementează selecția, eligibilitatea, monitorizarea 
și controlul măsurilor finanțate în cadrul programe -
lor. Desigur, Comisia este pregătită să aducă toate 
modificările necesare textelor, luând în considerare 
răspunsurile primite.Rezumat
Răspuns comun la punctele I-VIII
Comisia accentuează faptul că reforma organizării 
comune a pieței vinului, adoptată de Consiliu în 
2008, și -a îndeplinit deja unul din obiectivele -cheie, 
și anume acela de restabilire a echilibrului pieței; 
de asemenea, este clar că s -au înregistrat progrese 
considerabile în direcția îndeplinirii celui de al doi -
lea obiectiv, care este creșterea competitivității în 
sectorul vitivinicol. A încetat acordarea de finanțare 
de la bugetul european pentru distilarea la scară 
largă, fără ca piața să fie afectată, iar valoarea și 
volumul exporturilor către țările terțe au crescut, 
în special datorită măsurilor de reformă.
În plus, Consiliul și Parlamentul tocmai au a con -
firmat utilitatea reformei sectorului vitivinicol, 
prin păstrarea principiilor sale în Regulamentul 
(CE) nr. 1308/20131 cu privire la noua organizare 
comună a piețelor pentru perioada 2014-2020, 
demonstrându -și astfel voința de a acorda acestor 
măsuri timpul necesar pentru a -și maximiza impac -
tul, extinzând, totodată, gama de submăsuri din 
cadrul programelor de ajutor (noua măsură privind 
inovarea, posibilitatea de a desfășura acțiuni de 
promovare care vizează piața internă, prelungi -
rea restructurării pentru replantarea din motive 
fitosanitare).
Investițiile efectuate în cadrul programelor de spri -
jin pentru sectorul vitivinicol sunt complementare 
celor efectuate în cadrul programelor de dezvoltare 
rurală. Este o strategie deliberată a legiuitorului ca 
aceste două programe să se deruleze în paralel.
1 JO L 347, 20.12.2013.Răspunsurile  
Comisiei
Răspunsurile Comisiei 43
În ceea ce privește punctul VII referitor la alocarea 
pentru promovare, Comisia nu împărtășește opinia 
Curții conform căreia există riscul ca statele mem -
bre să fi stabilit bugetul de promovare la un nivel 
prea ridicat. În anexa financiară la Regulamentul 
Consiliului nu există fonduri alocate în mod specific 
promovării. Statele membre își prezintă programul 
de ajutor cu defalcări orientative, pe care le pot 
modifica de două ori pe an, în funcție de nevoile 
exprimate. În această privință, merită reamintite 
obiectivele reformei sectorului vitivinicol adoptată 
de Consiliu în 2008: (1) restabilirea echilibrului pieței 
(schema de defrișare 2009-2011) și (2) îmbunătățirea 
competitivității (prin măsuri „structurale”). Prima 
etapă a fost finalizată, iar cuantumul echivalent 
defrișării a fost transferat către programele de 
ajutor, astfel cum se prevedea în cadrul reformei, 
pentru a majora suma destinată acestor măsuri, 
care au un caracter „structural” mai pronunțat decât 
promovarea și investițiile. Prin urmare, s- a prevă -
zut creșterea sumelor alocate măsurilor de către 
statele membre. Când a fost adoptată reforma OCP , 
în decembrie 2013, Consiliul și Parlamentul nu au 
dorit să modifice abordarea adoptată la momentul 
reformei sectorului vitivinicol (inclusiv în ceea ce 
privește alocarea bugetară). Au consolidat, de ase -
menea, măsura privind promovarea prin deschide -
rea acesteia către piața internă pentru măsuri axate 
pe informații referitoare la consumul responsabil de 
vin și la sistemele DOP/IGP din Uniune.
În ceea ce privește punctul VIII referitor la rezul -
tatele măsurilor, ar trebui adăugat faptul că întot -
deauna este dificil să se izoleze efectele unei anu -
mite politici de factorii externi politici respective. 
Cu toate acestea, prin stabilirea atentă a metodolo -
giei de evaluare, este posibil să se măsoare efectele 
diferitelor instrumente/măsuri (de exemplu, prin 
utilizarea de informații statistice). Comisia organi -
zează periodic evaluări privind impactul general 
al unei politici în conformitate cu Regulamentul 
financiar (la fiecare 6 ani).În ceea ce privește punctul III referitor la demarca -
rea dintre investiții în ambele programe, Comisia 
dorește să sublinieze faptul că linia de demarcație 
este, în prezent, foarte clară, evitându -se astfel 
riscul dublei finanțări și al unei sarcini adminis -
trative inutile. Întârzierea observată în ceea ce 
privește punerea în aplicare a măsurilor la începutul 
programului poate fi, de asemenea, explicată prin 
alte motive, de exemplu, dificultatea de a obține 
garanții bancare din cauza crizei.
În ceea ce privește punctul IV referitor la respec -
tarea principiului economicității de către măsura 
privind investițiile, Comisia subliniază faptul că în 
cadrul auditurilor sale verifică dacă statele membre 
au evaluat caracterul rezonabil al costurilor măsu -
rii. În conformitate cu dispozițiile Regulamentului 
(CE) nr. 1290/2005, auditurile verifică dacă statele 
membre au adoptat toate actele cu putere de lege 
și actele administrative și au luat orice alte măsuri 
(administrative și de supraveghere) necesare pentru 
a asigura protecția eficientă a intereselor finan -
ciare ale Uniunii. În acest sens, auditurile au, de 
asemenea, rolul de a verifica dacă statele membre 
au respectat principiile bunei gestiuni financiare, 
care include, printre altele, o evaluare a caracterului 
rezonabil al costurilor.
În ceea ce privește punctul V referitor la consoli -
darea piețelor, Comisia consideră că unul dintre 
obiectivele măsurii privind promovarea vinului în 
țările terțe este creșterea numărului de puncte de 
desfacere a vinului. Acest lucru poate fi realizat prin 
întreprinderea de acțiuni pe piețele unde există 
deja puncte de desfacere, precum și pe piețele noi 
sau pe cele unde s -a pierdut o poziție deținută ante -
rior. În cazul pătrunderii pe piețe noi, poziția dobân -
dită trebuie să fie consolidată. Legislația comunitară 
nu exclude acest lucru2; mai mult, deși se exprimă 
o preferință pentru IMM -uri, întreprinderile mari pot 
să beneficieze, de asemenea, de asistență, întrucât 
este o chestiune de preferință, și nu de eligibilitate.
2 Articolul 103p alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 
prevede că sprijinul „se acordă pentru măsuri de informare sau 
de promovare în țările terțe a vinurilor comunitare, în vederea 
îmbunătățirii competitivității acestora în țările respective”.
Răspunsurile Comisiei 44
În cursul auditurilor sale având ca obiect măsura 
privind investițiile, Comisia verifică dacă statele 
membre au evaluat caracterul rezonabil al costuri -
lor măsurii. În conformitate cu dispozițiile Regula -
mentului (CE) nr. 1290/2005, auditurile verifică dacă 
statele membre au adoptat toate actele cu putere 
de lege și actele administrative necesare și au luat 
orice alte măsuri (administrative și de suprave -
ghere) necesare pentru a asigura protecția eficientă 
a intereselor financiare ale Uniunii. În acest sens, 
auditurile au, de asemenea, rolul de a verifica dacă 
statele membre au respectat principiile bunei ges -
tiuni financiare, care include, printre altele, o evalu -
are a caracterului rezonabil al costurilor.
Chestiunea generală a selectării proiectelor de 
investiții, în special în ceea ce privește verificarea 
caracterului rezonabil al costurilor și a viabilității 
proiectelor ( ex ante ), va fi abordată în cadrul reu -
niunilor Comitetului de gestionare al OCP .
Referitor la măsura privind promovarea
(a)  Comisia consideră că, în funcție de circumstanțe, 
beneficiarii pot avea acces la măsură în a doua 
perioadă de programare, de exemplu, pentru a -și 
consolida poziția pe piață în aceeași țară terță. 
Chiar dacă obiectivul măsurii este îmbună  tă țirea 
competitivității vinurilor DOP/IGP și a vinurilor cu 
denumire de soi, iar acest obiectiv trebuie reali -
zat, normele nu împiedică identificarea anumitor 
mărci. Poate fi important pentru beneficiari, care 
plătesc 50 % din costurile proiectului, să poată 
atrage atenția asupra mărcii lor, astfel încât să fie 
recunoscuți de piețele -țintă și, prin urmare, să își 
sporească vânzările. În plus, modificările la Regu -
lamentul (CE) nr. 555/2008 și adoptarea orientări -
lor în 2013 permit exprimarea unei preferințe mai 
clare pentru IMM -uri.
(b)  Regulamentul Consiliului autorizează acordarea 
de ajutoare în cazul în care măsurile luate 
respectă normele în vigoare. Procedura de 
selecție, astfel cum este definită în regulament 
și în orientările menționate la litera (a), prevede, 
printre altele, o evaluare a impactului preconizat 
al măsurilor privind creșterea cererii.
Comisia va discuta cu statele membre despre 
adaptarea orientărilor pentru a se asigura o com -
plementaritate a proiectelor de promovare 
finanțate de UE cu acțiunile existente, în scopul 
de a se evita riscul efectului de balast.IX
Referitor la măsura privind investițiile
(a)  Consiliul și Parlamentul tocmai au confirmat, 
în decembrie 2013, utilitatea reformei sec -
torului vitivinicol prin păstrarea principiilor 
directoare ale acesteia în cadrul Regulamentu -
lui (CE) nr. 1308/2013 privind noua organizare 
comună a piețelor pentru perioada 2014-2020. 
În consecință, și -au demonstrat voința de 
a acorda instrumentelor reformei sectorului 
vitivinicol timpul necesar pentru a -și produce 
efectele pe deplin, extinzând, totodată, gama 
de submăsuri din cadrul programelor de ajutor 
(noua măsură privind inovarea, posibilitatea de 
a desfășura acțiuni de promovare care vizează 
piața internă, prelungirea restructurării pentru 
replantarea din motive fitosanitare).
În ceea ce privește absorbția fondurilor, Comi -
sia monitorizează lunar sumele primite de 
beneficiari.
În conformitate cu articolul 110 din Regulamen -
tul orizontal nr. 1306/2013, Comisia se va asigura 
că impactul combinat al tuturor instrumentelor 
PAC este măsurat și evaluat în raport cu obiecti -
vele comune ale PAC. Aceasta include o evaluare 
a coerenței  instrumentelor PAC până în 2018 (pri -
mele rezultate). În acest context, în 2018, Comisia 
va analiza modalitățile de a include o evaluare 
a valorii adăugate generate de introducerea 
sprijinului pentru investiții, atât în cadrul OCP 
vitivinicole, cât și al dezvoltării rurale. Ar trebui 
subliniat faptul că informațiile privind impactul 
unei politici se pot obține numai după trecerea 
unei perioade suficient de îndelungate de timp.
(b)  Comisia consideră că această parte a recoman -
dării se adresează statelor membre.
Legislația comunitară oferă statelor membre un 
cadru pentru asigurarea continuității proiectelor 
ex‑post  [articolul 103u alineatul (5) din Regula -
mentul (CE) nr. 1234/2007].
Răspunsurile Comisiei 45
A treia analiză costuri/beneficii trebuie să fie 
prezentată de statele membre până la data de 
1 ianuarie  2017.
Comisia ar dori să sublinieze faptul că 
informațiile privind punerea în aplicare a măsuri -
lor (informații privind monitorizarea) ar trebui să 
fie diferențiate de informațiile privind rezultatele 
și impactul acestor măsuri (informații privind 
evaluarea). Datele de evaluare se pot obține 
numai după trecerea unei perioade de timp.
(f)  În conformitate cu articolul 110 din Regulamentul 
orizontal 1306/2013, Comisia se va asigura că 
impactul combinat al tuturor instrumentelor PAC 
este măsurat și evaluat în raport cu obiectivele 
comune ale PAC. Acest fapt include o evaluare 
a eficienței  instrumentelor PAC până în 2018 
(primele rezultate). În acest context, în 2018, 
Comisia va analiza modalitățile de includere 
a unei evaluări cu privire la utilizarea bugetului 
alocat schemei de sprijin pentru sectorul 
vitivinicol și impactul acesteia. Ar trebui subliniat 
faptul că informațiile privind impactul unei 
politici se pot obține numai după trecerea unei 
perioade suficient de îndelungate de timp.
Introducere
11
Regulamentul financiar prevede că statele membre 
și Comisia trebuie să își îndeplinească obligațiile 
de control și de audit care le revin și să își asume 
responsabilitățile care rezultă din acestea. În special, 
atunci când execută sarcini de punere în aplicare, 
cum ar fi implementarea măsurilor privind promo -
varea și investițiile, statele membre trebuie să ia 
toate măsurile necesare pentru a proteja interesele 
financiare ale Uniunii.(c)  Comisia consideră că această recomandare 
a fost luată în considerare pentru perioada de 
programare 2014-2018.
Această chestiune a fost abordată la articolul 53 
litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1308/2013 al 
Consiliului și în Regulamentul de punere în apli -
care (UE) nr. 752/2013 al Comisiei din 31 iulie 2013, 
care adaugă articolul 5a la Regulamentul (CE) 
nr. 555/2008 al Comisiei, și în orientări.
(d)  Această recomandare se adresează statelor 
membre.
(e)  Comisia consideră că această recomandare 
a fost luată în considerare pentru perioada de 
programare 2014-2018.
Pentru noua perioadă de programare, Comisia 
a propus, în orientările sale, exemple de indicatori 
pe care statele membre pot să îi propună bene -
ficiarilor pentru evaluarea rezultatelor măsurilor 
de promovare în funcție de acțiunea întreprinsă.
În cadrul analizării proiectelor de programe 
pentru perioada 2014-2018, Comisia a solicitat 
statelor membre să furnizeze indicatori cores -
punzători pentru fiecare măsură în parte. Pro -
gramele de sprijin includ în prezent o secțiune 
care oferă informații mai clare privind criteriile 
și indicatorii cantitativi utilizați pentru monitori -
zare și evaluare. Statele membre au fost invitate 
să demonstreze legătura dintre obiectivele 
fixate pentru fiecare măsură și indicatorii utilizați 
pentru a evalua progresele înregistrate în vede -
rea realizării acestor obiective.
La data de 1 martie 2014, statele membre au 
obligația de a prezenta cea de a doua analiză 
costuri/beneficii3 a programelor de sprijin. 
Aceasta trebuie să conțină informații relevante 
pentru analizarea programelor din prima peri -
oadă de programare, și anume 2009-2013.
3 Prima analiză costuri/beneficii a fost prezentată la data de 
1 martie 2011, fiind, prin urmare, limitată la primii doi ani de 
punere în aplicare a programelor.
Răspunsurile Comisiei 46
19
Într-adevăr, au fost transferate sume pentru dezvol -
tare rurală și au fost alocate unor programe în regi -
uni vitivinicole. Aceste sume nu au fost însă alocate 
în mod specific sectorului vitivinicol.
20
România a introdus măsura privind investițiile 
pentru noua perioadă de programare 2014-2018.
21
Având în vedere problemele privind competitivi -
tatea din acest sector, demonstrate prin distilarea 
pe scară largă care a avut loc în prima parte a nou -
lui mileniu, și ținând cont de eliminarea treptată 
a măsurilor de piață, Comisia a considerat posibi -
litatea de a acorda sprijin pentru investiții ca fiind 
o evoluție pozitivă pentru acest sector.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la 
punctele 18 și 19.
22
În statele membre importante nu au existat întâr -
zieri sau restricții în ceea ce privește punerea în 
aplicare. Având în vedere riscurile de suprapunere 
a celor două scheme de sprijin, Comisia a consi -
derat că era esențial să se stabilească o linie de 
demarcație pentru a asigura buna gestionare 
a bugetului și pentru a risipi temerile exprimate de 
Curte în repetate rânduri.
Comitetul de gestionare a propus trei tipuri de 
demarcare, care au fost aplicate programelor: 
(1) demarcarea pe operațiune, care s -a concreti -
zat prin modificarea articolului 20 alineatele (2) și 
(3) din Regulamentul (CE) nr. 555/2008, (2) demar -
carea în funcție de data angajamentelor finan -
ciare și (3) excluderea măsurii sau a unora dintre 
operațiunile unei măsuri din cadrul unui program.Observații
18
În decembrie 2013, Consiliul și Parlamentul au 
confirmat utilitatea reformei sectorului vitivinicol, 
prin păstrarea principiilor sale în Regulamentul (CE) 
nr. 1308/20134 privind noua organizare comună 
a piețelor, demonstrându -și astfel voința de a oferi 
măsurilor reformei sectorului vitivinicol timpul 
necesar pentru a -și maximiza impactul, ceea ce 
a însemnat continuarea investițiilor în cadrul celor 
două scheme de sprijin.
Investițiile efectuate în cadrul programelor de spri -
jin pentru sectorul vitivinicol sunt complementare 
celor efectuate în cadrul programelor de dezvoltare 
rurală. Este o strategie deliberată a legiuitorului ca 
aceste două programe să se deruleze în paralel.
(1) Argument strategic: programele de sprijin pentru 
sectorul vitivinicol sunt concepute astfel încât să 
crească gradul de competitivitate a sectorului, în 
timp ce programele de dezvoltare rurală sunt con -
cepute astfel încât să asigure dezvoltarea durabilă 
a zonelor rurale. Prioritățile de sprijin pentru sec -
torul vitivinicol nu se suprapun cu cele stabilite în 
cadrul politicii de dezvoltare rurală. Datorită progra -
mului de sprijin pentru sectorul vitivinicol, sectoru -
lui i se garantează alocarea directă a fondurilor din 
bugetele de investiții ale Comunității.
(2) Argument financiar: în cadrul programelor de spri -
jin pentru sectorul vitivinicol, statele membre nu 
au obligația de a furniza o contribuție financiară, 
națională sau regională.
Caseta 1
A se vedea răspunsul la punctul 18.
4 JO L 347, 20.12.2013.
Răspunsurile Comisiei 47
Răspunsul comun al Comisiei la 
punctele 26 și 27
Consiliul și Parlamentul, la fel ca și Comisia, au 
stabilit norme privind controlul ex‑post  în ceea 
ce privește caracterul durabil al operațiunilor. 
Articolul 103u alineatul (5) din Regulamentul (CE) 
nr. 1234/2003 prevede că articolul 72 din Regula -
mentul (CE) nr. 1698/2005 (dezvoltare rurală) se 
aplică mutatis mutandis  în cazul ajutoarelor pentru 
investiții în cadrul programelor naționale de ajutor 
(vin)5. Dispoziții similare au fost stabilite la articolul 
50 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1308/2013, 
care face trimitere la articolul 71 din Regulamentul 
(CE) nr. 1303/2013, care înlocuiește articolul 72 din 
Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.
Chestiunea generală a selectării proiectelor de 
investiții, în special în ceea ce privește verificarea 
caracterului rezonabil al costurilor și a viabilității 
proiectelor ( ex‑ante ), va fi abordată în cadrul reuniu -
nilor Comitetului de gestionare al CMO.
28
Aplicarea principiului „primul venit, primul servit” 
nu implică în mod necesar lipsa unui control menit 
să verifice viabilitatea proiectului. Procedurile de 
selecție din Austria și din Franța nu au împiedicat ca 
proiectele aprobate în final să fi verificate și să fie 
declarate viabile.
În cazul în care nu există o dispoziție specifică 
privind acest aspect în Regulamentul (CE) 
nr. 555/2008, se aplică normele bunei gestiuni 
financiare [cf. articolul 9 din Regulamentul (CE) 
nr. 1290/2005].
A se vedea răspunsurile la punctele 26 și 27.
5 Articolul 72 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 precizează că toa -
te proiectele finanțate trebuie să fie durabile, adică statul membru 
trebuie să se asigure că operațiunea nu suferă, în termen de cinci 
ani de la data deciziei de finanțare de către autoritatea de gestiona -
re, nici o modificare importantă, inclusiv încetarea unei activități.Stabilirea acestei linii de demarcație, care nu 
a fost prevăzută inițial în regulamentul de punere 
în aplicare, a însemnat că programele au trebuit 
să fie adaptate în cadrul ambelor programe de 
sprijin. Odată ce au fost elaborate liniile clare de 
demarcație, au fost limitate costurile administrative 
suplimentare pentru administrațiile naționale.
23
Este mai dificil să se stabilească o linie de 
demarcație în statele membre regionalizate, cum 
sunt Spania și Italia.
Vița de vie se cultivă în toate regiunile Italiei și este 
un sector important din punct de vedere economic, 
ecologic și social. Fiecare regiune are propriile sale 
caracteristici, iar pentru unele dintre acestea a fost 
dificil să se stabilească linia de demarcație. Cu toate 
acestea, linia de demarcație este acum stabilită în 
detaliu în regiunile în cauză. Această măsură este 
considerată a fi una dintre cele mai importante 
pentru îmbunătățirea competitivității, în special de 
la eliminarea măsurilor de intervenție. În 2013, cuan -
tumul cheltuielilor aferente acestei măsuri ar trebui 
să se ridice la 55 de milioane EUR (17 % din bugetul 
pentru această măsură în 2013).
Cu toate acestea, există și alte motive care pot 
explica întârzierile observate în primii ani ai peri -
oadei de programare: dificultățile în obținerea 
garanțiilor bancare din cauza crizei financiare sau 
amânarea punerii în aplicare a cadrului legislativ 
pentru această măsură la nivel național sau regional.
A se vedea răspunsurile la punctul 22.
24
A se vedea răspunsurile la punctele 22 și 23.
Răspunsurile Comisiei 48
33
A se vedea răspunsurile la punctele 26 și 32.
34
A se vedea răspunsurile la punctele 30-31.
37
Comisia este de părere că regulamentul Consiliu -
lui permite acordarea de ajutor pentru acest tip 
de beneficiari dacă acțiunile întreprinse respectă 
condițiile prevăzute de regulament.
De asemenea, ar trebui subliniat faptul că măsura 
a permis ajutarea unei game variate de întreprin -
deri, inclusiv organizații interprofesionale și coope -
rative de viticultori, care reunesc un număr mare de 
viticultori și de producători de vin.
Modificările la Regulamentul (CE) nr. 555/2008 
și adoptarea orientărilor în 2013 fac posibilă 
îmbunătățirea eligibilității costurilor, a calității 
selecției proiectelor, precum și a punerii în apli -
care, a monitorizării, a supravegherii și a evaluării 
acțiunilor întreprinse. Procedura de selecție pre -
vede, de exemplu, evaluarea impactului estimat al 
acțiunilor privind creșterea cererii [articolul 5 aline -
atul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 555/2008] 
pentru produsele în cauză.29
A se vedea răspunsurile la punctele 26-28.
Caseta 2
A se vedea răspunsurile la punctele 26-28.
Răspuns comun la punctele 30-31
Statele membre folosesc deseori liste de prețuri 
standard care corespund prețului pieței pentru 
anumite operațiuni (de exemplu, în domeniul 
construcțiilor). Deoarece beneficiarul contribuie 
financiar la proiect, acesta este, de asemenea, inte -
resat să obțină prețuri mai mici.
În cursul auditurilor sale având ca obiect măsura 
privind investițiile, Comisia verifică dacă statele 
membre au evaluat caracterul rezonabil al costurilor 
măsurii. În conformitate cu dispozițiile Regulamen -
tului (CE) nr. 1290/2005, auditurile verifică dacă 
statele membre au adoptat toate actele cu putere 
de lege și actele administrative necesare și au luat 
orice alte măsuri (administrative și de supraveghere) 
necesare pentru a asigura protecția eficientă a inte -
reselor financiare ale Uniunii. În acest sens, auditu -
rile au, de asemenea, rolul de a verifica dacă statele 
membre au respectat principiile bunei gestiuni 
financiare, care include, printre altele, o evaluare 
a caracterului rezonabil al costurilor.
32
Orientările desemnează achiziționarea de butoaie 
de lemn ca operație eligibilă.
Comisia ar dori să sublinieze faptul că, în multe 
cazuri, butoaiele de stejar sunt utilizate pentru 
o perioadă mai lungă de trei ani și, uneori, pentru 
o perioadă de până la zece ani.
Simpla înlocuire a butoaielor nu este eligibilă 
[articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 555/2008]. 
Într-adevăr, este important să se facă distincție între 
eligibilitatea butoaielor și eligibilitatea înlocuirii 
butoaielor. Un butoi este eligibil (în cazul în care 
este utilizat pentru o perioadă mai mare de cinci 
ani); înlocuirea unui butoi nu este eligibilă.
Răspunsurile Comisiei 49
38
Comisia nu împărtășește opinia Curții.
Unul dintre obiectivele măsurii de promovare în 
țările terțe este creșterea numărului de puncte de 
desfacere a vinului, nu numai pe piețele consoli -
date, ci și pe piețe noi sau pe cele unde s -a pierdut 
o poziție deținută anterior. În cazul deschiderii de 
piețe noi, acestea ar trebui să fie consolidate, parțial 
prin creșterea cotei de piață. Normele comunitare 
nu împiedică acest lucru6. În plus, deși se exprimă 
o preferință pentru IMM -uri, întreprinderile mari pot 
beneficia, de asemenea, de asistență. Întreprinderile 
mari sunt în avangarda7 promovării tuturor vinurilor 
europene în țările terțe, unde este mai dificil pentru 
societățile mici să ia inițiative în materie de promo -
vare. În Italia, de exemplu, întreprinderile mari pun 
în aplicare măsuri prin crearea de efecte multiplica -
toare, prin intermediul asociațiilor în participațiune 
temporare.
Modificările la articolul 5 litera (c) din Regulamentul 
(CE) nr. 555/2008 și adoptarea orientărilor din 2013 
ar trebui să permită îmbunătățirea calității selecției 
și, în special, să fie preferate în mod mai clar 
IMM -urile, noii beneficiari și beneficiarii care vizează 
o nouă țară terță8.
A se vedea și răspunsul la punctul 37.
6 Articolul 103p alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 
prevede că ajutorul se acordă pentru măsuri de informare sau de 
promovare luate în țările terțe în favoarea vinurilor comunitare, în 
vederea îmbunătățirii competitivității acestora în țările respective.
7 În ceea ce privește capacitățile de autofinanțare ale 
întreprinderilor mari, ar trebui avut în vedere faptul că eforturile 
de promovare nu sunt eforturi tradiționale de a investi într -un 
produs care trebuie să îndeplinească o necesitate evaluată cu 
atenție. De efectul campaniilor de promovare beneficiază mai 
degrabă alte întreprinderi decât cele care realizează investițiile 
(întreprinderile care fabrică produse din aceeași gamă și cu 
aceeași origine geografică). Astfel, toți operatorii din sector 
beneficiază de eforturile financiare făcute de întreprinderile cele 
mai mari pentru a -și promova produsele.
8 Orientările recomandă, în special, analizarea proiectelor pe baza 
unei grile de selecție, cu puncte pentru fiecare criteriu de selecție 
și selectarea proiectelor pe baza unei evaluări a punctelor forte ale 
fiecărui proiect. Statul membru ar trebui, prin urmare, să aleagă 
proiectele care oferă cel mai bun raport calitate/preț și să prefere 
IMM -urile, noii beneficiari și beneficiarii care deschid o piață nouă.Caseta 3
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctul 37.
Acțiuni de promovare subvenționate în cazul 
șampaniei
Comisia consideră că, deși șampania are un renume 
în UE și într -o serie de țări terțe, aceasta are, de 
asemenea, numeroși concurenți care, cu toate că 
nu au dobândit încă același statut, își cresc cota 
de piață, mai ales pe anumite piețe de importanță 
strategică. În plus, efectele crizei economice pot, 
în anumite cazuri, să conducă la consumul de alte 
tipuri de vin spumant sau de produse similare, în 
locul șampaniei. În cazul în care anumite produse 
ar fi excluse, deoarece au o reputație suficient de 
bună, această reputație ar trebui să fie măsurată în 
mod obiectiv în raport cu reputația altor produse și 
ar trebui să se ofere o justificare pentru finanțarea 
promovării altor produse din aceeași gamă; o ast -
fel de situație ar putea ridica probleme în ceea ce 
privește tratamentul echitabil.
Șase beneficiari din Spania (Catalonia) 
constituiau 88 % din fondurile totale aprobate 
pentru perioada 2009-2011.
Aceasta este situația din Catalonia, fiind vizată 
o întreprindere mare care a beneficiat de un 
ajutor în valoare de 8,1 milioane EUR (din cele 
15,2 milioane EUR acordate în această comunitate 
autonomă). Verificând informațiile prezentate de 
autoritățile spaniole în anexa VIII la Regulamentul 
(CE) nr. 555/2008 și analizate de serviciile Comisiei 
reiese că în Spania, în cursul aceleiași perioade, s- au 
acordat ajutoare în valoare totală de 61 de milioane 
EUR pentru 350 de întreprinderi, inclusiv „Consejo 
Regulador DOC a Rioja” și „Fundación Castilla la 
Mancha Tierra de viñedos”, care reprezintă un 
număr mare de întreprinderi.
Răspunsurile Comisiei 50
În ceea ce privește cea de a doua modificare la 
regulament, Comisia este de părere că una și 
aceeași întreprindere poate avea acces la măsură 
în a doua perioadă de programare, în special în 
vederea consolidării pieței, în cazul în care res -
pectă condițiile regulamentului, mai ales în ceea ce 
privește acțiunile eligibile și selecția. În orice caz, 
este vorba despre un proiect nou și despre nu des -
pre o prelungire a proiectului inițial. Trebuie să facă 
obiectul unei selecții ad hoc .
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la 
punctele 38 și 43-46.
41
A se vedea răspunsurile la punctele 38-40.
42
Chiar dacă obiectivul măsurii este îmbunătățirea 
competitivității vinurilor DOP/IGP și a vinurilor cu 
denumire de soi, iar acest obiectiv trebuie realizat, 
normele nu împiedică identificarea anumitor mărci. 
Poate fi important pentru beneficiari, care plătesc 
50 % din costurile proiectului, să fie capabili să 
atragă atenția asupra mărcii lor, astfel încât să fie 
recunoscuți de piețele -țintă și, prin urmare, să își 
sporească vânzările.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctul 37.
43
A se vedea răspunsul la punctul 37 și nota de sub -
sol 46.
44
A se vedea răspunsurile la punctele 37 și 43
Comisia va discuta cu statele membre despre adap -
tarea orientărilor pentru a se asigura o complemen -
taritate a proiectelor de promovare finanțate de UE 
cu acțiunile existente, în scopul de a se evita riscul 
efectului de balast.39
Informațiile prezentate de statele membre în 
conformitate cu anexele V și VIII la Regulamentul 
(CE) nr. 555/2008, arată că, în general, beneficiarii 
vizează mai multe piețe.
Raportul Comisiei privind punerea în aplicare 
a măsurii de promovare arată că numai 37 % din 
proiectele finanțate vizează o singură piață, în timp 
ce majoritatea au în vedere între două și șapte piețe 
diferite. S -a observat, de asemenea, o concentrare 
semnificativă a acțiunilor, 75 % dintre acestea vizând 
șapte țări (Statele Unite ale Americii, China/Hong 
Kong, Japonia, Mexic, Canada, Rusia și Elveția).
Statele Unite reprezintă piață cea mai frecvent 
vizată, cu 22 % din acțiuni.
Concurența pe piața americană este foarte puter -
nică. De aceea, este vital ca întreprinderile să fie 
prezente acolo, parțial pentru deschiderea de noi 
puncte de desfacere și pentru menținerea celor 
existente. Este esențial ca întreprinderile să se facă 
mai bine cunoscute în vederea asigurării unor flu -
xuri comerciale stabile în viitor.
A se vedea și răspunsul la punctul 38.
40
Posibilitatea de a extinde sprijinul cu cel mult doi 
ani a fost adoptată în 2010, în urma întârzierilor 
observate în statele membre și în țările terțe, din 
cauza formalităților administrative. O astfel de 
extindere a fost posibilă numai după o evaluare 
a acțiunilor deja întreprinse.
Răspunsurile Comisiei 51
48
Pentru a furniza noi parametri pentru aceste măsuri, 
Comisia a adoptat în 2013 orientări menite să ajute 
statele membre să își stabilească programarea pen -
tru perioada 2014-2018, pe baza experienței dobân -
dite în primii ani de programare (a se vedea nota 4 
de subsol a Curții).
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la 
punctele 37, 49 și 51.
49
Această chestiune a fost deja luată în considerare 
la articolul 53 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 
1308/2013 al Consiliului și în Regulamentul de 
punere în aplicare (UE) nr. 752/2013 al Comisiei din 
31 iulie 2013, care adaugă articolul 5a la Regulamen -
tul (CE) nr. 555/2008 al Comisiei, și în orientări9.
Înainte ca aceste dispoziții să fie adoptate, în 2007, 
eligibilitatea costurilor administrative și a costu -
rilor cu personalul au făcut obiectul unei inter -
pretări interne de către Direcția Generală pentru 
Agricultură10.
50
Costurile cu personalul și cheltuielile generale pot 
fi eligibile atunci când sunt în strictă legătură cu 
acțiunea; acestea trebuie însă să fie reglementate 
de un cadru, așa cum este cazul în prezent.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctul 49.
9 Articolul 53 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1308/2013 furnizează 
temeiul juridic prin care Comisia este împuternicită să adopte 
acte delegate prin care se stabilesc norme referitoare la costurile 
administrative și de personal care pot fi incluse în programele de 
sprijin. Articolul 5a din Regulamentul (CE) nr. 555/2008 prevede 
parametri pentru cheltuielile cu personalul și cheltuielile generale, 
care trebuie să fie strict legate de pregătirea, punerea în aplicare 
sau monitorizarea acțiunii în cauză. Orientările adoptate în 2013 
definesc cheltuielile în cauză cu mai mare exactitate.
10 Nota Adonis 005778 din data de 1 martie 2007; aceasta a subliniat 
faptul că articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 este în 
general conceput pentru a împiedica asumarea de către FEGA 
a costurilor cu personalul și a cheltuielilor administrative în punerea 
în aplicare a PAC; nota a subliniat, de asemenea, faptul că acest ar -
ticol nu a fost conceput astfel încât să împiedice FEGA să finanțeze 
costurile cu personalul implicat în  furnizarea de servicii specifice . 
Prin urmare, în opinia Comisiei nu există nici o contradicție.45
A se vedea răspunsurile la punctele 37-46.
Chestiunea eligibilității costurilor cu personalul și 
a cheltuielilor generale este abordată la punctul 49.
46
Ar trebui remarcat faptul că este dificil să se excludă 
situațiile în care beneficiarii ar fi desfășurat astfel 
de acțiuni fără sprijinul UE. Obiectivul măsurii este 
creșterea competitivității. Toți producătorii trebuie 
să aibă aceleași șanse să aplice măsura.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la 
punctele 43, 44 și 45.
Comisia va discuta cu statele membre despre adap -
tarea orientărilor pentru a se asigura o complemen -
taritate a proiectelor de promovare finanțate de UE 
cu acțiunile existente, în scopul de a se evita riscul 
efectului de balast.
47
Nu există o alocare specifică pentru măsura privind 
promovarea.
Comisia ar dori să sublinieze faptul că este respon -
sabilitatea statelor membre să furnizeze o defalcare 
a sumelor pentru fiecare măsură pe baza nevoilor 
lor și care să se încadreze în bugetul anual alocat 
măsurii respective prin regulamentul Consiliului 
și al Parlamentului European. Această defalcare 
măsură cu măsură are un caracter indicativ, iar 
statele membre pot reajusta sumele pentru fiecare 
măsură de două ori pe an. Prin urmare, statele 
membre sunt cele care au decis dacă să acorde sau 
nu prioritate acestei măsuri.
A se vedea și răspunsul la punctul 43.
Răspunsurile Comisiei 52
Pentru a compensa lipsa verificărilor în țările terțe, 
Comisia a propus în orientări să se întocmească 
o listă a facturilor și a documentelor care urmează 
a fi prezentate, în vederea controlului11.
Comisia acordă atenție necesității de îmbunătățire 
a calității controalelor care au ca obiect această 
măsură, în special prin intermediul unor eventuale 
modificări ale orientărilor.
56
A se vedea răspunsul la punctul 55.
57
Chestiunea controalelor privind acțiunile care au 
o natură impalpabilă, cum sunt degustările de vin, 
este abordată în cadrul orientărilor, care prevăd în 
prezent obligația de a se prezenta facturi și docu -
mente de însoțire. Printre acestea se pot număra, 
de exemplu, fotografii, copii ale articolelor, liste de 
participanți, certificate care să confirme participa -
rea la târguri comerciale etc.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctul 55.
11 Punctul 8 din orientări:  
 Cererile de plată adresate autorității naționale competente 
ar trebui să fie însoțite de copii ale facturilor originale și ale 
documentelor justificative ale beneficiarului, care trebuie 
clasificate pe linii bugetare.  
 Toate aceste documente ar trebui să fie incluse într -un tabel 
recapitulativ, împreună cu sumele exprimate în euro și, pentru 
statele membre care nu se află în zona euro, în moneda națională 
și în euro. Dacă este necesar, se poate solicita traducerea 
documentelor.  
 Toate documentele justificative ar trebui să conțină următoarele 
informații: furnizorul, serviciul prestat cu detalii privind legătura 
cu măsura prevăzută, data, suma (fără TVA) și numărul de 
înregistrare. Acestea ar trebui să fie însoțite de dovada plății. 
Documentele justificative pot fi, de exemplu, un certificat de 
confirmare a participării la un târg, fotografii, copii ale articolelor, 
liste de participanți etc. În cazul în care există subcontractanți, 
facturile acestora ar trebui să indice cu claritate la ce parte a unei 
operațiuni se referă fiecare cost. În cazul în care există o singură 
factură, aceasta ar trebui să fie defalcată pe operațiuni și pe 
costuri; în caz contrar, ar trebui să existe o factură separată pentru 
fiecare operațiune.  
 În cazul efectuării unui audit la fața locului, autoritatea națională 
competentă și inspectorii Comisiei ar trebui să poată inspecta 
documentele originale, clasificate în conformitate cu aceste norme.51
Orientările reprezintă un instrument util pentru 
statele membre în procesul de punere în aplicare 
a măsurii privind promovarea. Este esențial să existe 
o definiție clară a cheltuielilor eligibile. Acesta este 
motivul pentru care definiția a fost inclusă în orien -
tări. Ar trebuie remarcat faptul că statele membre 
au salutat în mod deosebit acest document care 
vine în sprijinul prezentării perioadei de programare 
2014-2018. Orientările au, de asemenea, avantajul 
de a fi adaptabile în funcție de nevoile exprimate, 
oferind astfel statelor membre și producătorilor un 
grad sporit de securitate în momentul punerii în 
aplicare a măsurii.
53
Comisia a acordat o importanță deosebită acestui 
aspect atunci când a analizat programele din peri -
oada 2014-2018.
Observațiile Curții vor fi luate în considerare de 
Comisie în cadrul auditurilor viitoare ale măsurilor 
privind promovarea și investițiile.
Caseta 4
Comisia va urmări acest aspect în cadrul procedurii 
de verificare și validare a conturilor.
55
Comisia recunoaște faptul că efectuarea unor 
controale la fața locului în țările terțe constituie 
o problemă, deși legislația comunitară nu prevede 
obligația de a se efectua un astfel de control.
Chestiunea controalelor la fața locului a fost ridicată 
atunci când s -a negociat cu statele membre noua 
perioadă de programare. România, Italia, Spania 
și Slovacia, în special, au prevăzut controale în țări 
terțe în programele lor. Celelalte state membre 
susțin că acest tip de control în țările terțe ar fi prea 
costisitor și nu este rentabil.
Răspunsurile Comisiei 53
64
Conform orientărilor, costurile pot fi considerate 
eligibile în cazul în care acestea nu au fost imputate 
deja la o altă categorie de cheltuieli13.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctele 62 
și 63.
Caseta 7
A se vedea răspunsurile la punctele 55, 62, 63 și 64.
65
Este important să existe date fiabile de moni -
torizare. Cu toate acestea, există și alte surse de 
informații, cum ar fi statisticile și studiile. În plus, 
trebuie să se găsească un echilibru între canti -
tatea de informații necesare pentru satisfacerea 
necesităților în materie de politică, pe de o parte,  
și costurile administrative și cheltuielile generate  
de colectarea de date, pe de altă parte.
Comisia ar dori să sublinieze faptul că informațiile 
privind punerea în aplicare a măsurilor (informații 
privind monitorizarea) trebuie să fie diferențiate de 
informațiile privind rezultatele și impactul unei politici 
(informații privind evaluarea). Acestea se pot obține 
numai după trecerea unei perioade suficiente de timp.
67
Atunci când administrațiile statelor membre au 
elaborat proiectele de programe în 2008, acestea 
se aflau la începutul unui proces de învățare. Mai 
multe state membre au întâmpinat dificultăți în 
elaborarea unor obiective corespunzătoare pentru 
noile măsuri introduse. Prin urmare, a existat adesea 
o lipsă de obiective cuantificate în prima perioadă 
de programare.
13 Punctul 6 din orientări:  
 Costurile eligibile acoperă numai costurile acțiunilor realizate și 
suportate de beneficiar după data intrării în vigoare a contractului 
și înainte de expirarea acestuia.  
Costurile eligibile sunt eligibile doar în măsura în care:  
- pot fi verificate;  
- nu includ niciun cost aplicat deja unei alte categorii de cheltuieli;  
- nu sunt finanțate din alt proiect .58
A se vedea răspunsurile la punctele 55 și 57.
59
A se vedea răspunsurile la punctele 55 și 57.
Caseta 5
A se vedea răspunsurile la punctele 55 și 57.
60
A se vedea răspunsurile la punctele 55 și 57.
Caseta 6
Comisia va urmări acest aspect în cadrul procedurii 
de verificare și închidere a conturilor.
Răspuns comun la punctele 62 și 63
Articolul 5 litera (a) din Regulamentul (CE) 
nr. 555/2008 descrie costurile cu personalul și chel -
tuielile generale (acestea din urmă limitate la 4 %) 
suportate de beneficiar pentru pregătirea și pune -
rea în aplicare a acțiunii. Spre deosebire de practica 
actuală din cadrul schemei de ajutoare definită de 
Regulamentul (CE) nr. 3/200812, referitoare la pro -
movarea orizontală, nu este necesar să se recurgă la 
un organism de punere în aplicare. Dacă se recurge 
totuși la un astfel de organism, pentru serviciul în 
cauză trebuie să se prezinte facturi și documente 
doveditoare, astfel cum se descrie în orientări  
(a se vedea nota de subsol 56 a Curții).
Recurgerea la un organism de punere în aplicare 
nu mai este obligatorie în România. Au fost intro -
duse dispoziții noi în programul de ajutor aferent 
perioadei 2014-2018. În prezent, legislația națională 
prevede în mod clar posibilitatea ca beneficiarul să 
pună singur în aplicare întregul proiect, cu respec -
tarea anumitor condiții.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la 
punctele 55 și 64.
12 JO L 3, 5.1.2008.
Răspunsurile Comisiei 54
69
Pentru noua perioadă de programare, Comisia 
a propus, în cadrul orientărilor, exemple de indi -
catori pe care statele membre să îi poată pune la 
dispoziția beneficiarilor, astfel încât rezultatele 
măsurii privind promovarea să poată fi evaluate 
pe baza acțiunilor întreprinse.
În plus, Comisia organizează periodic evaluări ale 
impactului general al unei politici în conformitate 
cu Regulamentul financiar (la fiecare șase ani).
A se vedea și răspunsul la punctul 67.
70
Comisia împărtășește opinia Curții cu privire la fap -
tul că este întotdeauna dificil să se izoleze impactul 
unei politici de factori din afara politicii. Cu toate 
acestea, elaborarea atentă a metodologiei de eva -
luare ne permite să aproximăm efectele diferitelor 
instrumente/măsuri (de exemplu, utilizând statis -
tici). Se cuvine a fi reamintit însă faptul că reforma 
din sectorul vitivinicol ar trebui analizată ca un set 
de măsuri complementare.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la 
punctele 69, 72 și 75-80.
71
A se vedea răspunsul la punctul 18.
72
O evaluare bine concepută poate face posibilă apro -
ximarea efectelor măsurilor luate la diferite niveluri. 
Sistemul de monitorizare și evaluare este conceput 
pentru a supraveghea punerea în aplicare a măsu -
rilor la nivel de politică și/sau de program, și nu la 
nivelul fiecărui beneficiar.
Astfel cum s -a menționat la punctul 18, prin modul 
său de concepere, dezvoltarea rurală are o dimen -
siune regională, în timp ce OCP vitivinicole are 
o dimensiune sectorială.La analizarea proiectelor de programe pentru peri -
oada 2014-2018, Comisia a insistat ca statele mem -
bre să furnizeze indicatori corespunzători pentru 
fiecare măsură în parte. În prezent, programele de 
ajutor includ, într -o formă mai clară, o secțiune pri -
vind criteriile și indicatorii cantitativi utilizați pentru 
monitorizare și evaluare. În această secțiune, statele 
membre sunt invitate să demonstreze legătura 
dintre obiectivele stabilite pentru fiecare măsură și 
indicatorii pentru evaluarea progreselor înregistrate 
în îndeplinirea acestor obiective.
La data de 1 martie 2014, statele membre au 
obligația de a prezenta cea de a doua analiză 
costuri/beneficii14 a programelor de sprijin, care 
ar trebui să conțină elemente pentru analizarea 
programelor din prima perioadă de programare, 
și anume 2009-2013.
A treia analiză costuri/beneficii trebuie să fie 
prezentată de statele membre până la data de 
1 martie 2017.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctul 65.
68
Rapoartele anuale sunt menite să furnizeze 
informații cu privire la punerea în aplicare a pro -
gramelor de ajutor. Acest fapt înseamnă că rapoar -
tele trebuie să se concentreze mai mult asupra 
informațiilor și a punerii în aplicare sub aspect 
financiar și mai puțin asupra rezultatelor și a impac -
tului; într -adevăr, evaluarea poate fi efectuată 
numai după trecerea unei perioade de timp sufici -
ent de lungi.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la 
punctele 65 și 67.
14 Prima analiză costuri/beneficii a fost prezentată la data de 
1 martie 2011, fiind, prin urmare, limitată la primii doi ani de 
punere în aplicare a programelor.
Răspunsurile Comisiei 55
77
Piața chineză este foarte specifică. Consumul pe 
cap de locuitor este mai mic de 1 litru (în timp ce 
în Europa, consumul pe cap de locuitor este de 
aproximativ 30 de litri). Deși consumul de vin este în 
creștere, vinurile europene concurează cu vinuri din 
Australia, Chile și Africa de Sud, care pot beneficia 
de tratament preferențial în ceea ce privește tarifele 
la import.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctele 39 
și 75 .
78
Fără măsura privind promovarea, pierderile înre -
gistrate în ceea ce privește cotele de piață ar fi fost, 
probabil, mai mari.
Comisia a analizat perspectivele și a atras atenția 
asupra riscului de a înregistra pierderi ale cotei 
de piață în anumite țări terțe. Riscul poate fi cau -
zat de dimensiunea redusă a întreprinderilor din 
UE, de segmentarea sectorului sau de restricțiile 
privind vinurile cu denumire de soi din diferite state 
membre.
Vinurile europene trebuie să lupte pentru a -și 
menține cotele de piață. Promovarea este un instru -
ment foarte important.
Ar trebui evidențiat faptul că Comisia tocmai 
a lansat un studiu privind competitivitatea vinurilor 
europene în țările terțe și în UE; studiul va analiza în 
special factorii -cheie ai competitivității vinurilor UE 
comparativ cu vinurile din țările terțe și obstacolele 
care stau în calea îmbunătățirii acesteia.
Răspuns comun la punctele 79 și 80
Chiar dacă sunt întreprinse acțiuni de promovare în 
favoarea anumitor categorii de vinuri, toate cele -
lalte vinuri beneficiază în mod indirect de pe urma 
acestora, deoarece vor avea un efect pozitiv asupra 
imaginii și a consumului altor tipuri de vin.73
A se vedea răspunsul la punctul 72.
75
Comisia confirmă datele comerciale vitivinicole euro -
pene, care scot în evidență faptul că este avantajos 
să se continue acțiunea de promovare în țările terțe.
Astfel, graficele 2a și 2b indică în mod clar creșterea 
valorii exporturilor, deși această tendință este 
puternic influențată de creșterea prețului la struguri 
și la vin.
Pe piața chineză, vinurile din UE trebuie să facă față 
concurenței vinurilor locale (83 % din consumul 
Chinei) și a vinurilor din Chile (scutite de taxe vamale), 
Australia și Africa de Sud.
Având în vedere această concurență foarte puter -
nică, este extrem de important să se promoveze 
vinurile Uniunii pentru menținerea cotei de piață.
76
Este dificil să se izoleze efectele măsurii privind pro -
movarea asupra competitivității unui sector. Chiar 
și atunci când procedurile de evaluare și de selecție 
sunt optimizate, rămâne întotdeauna un grad de 
incertitudine.
Acesta nu este însă un motiv suficient pentru 
a pune sub semnul întrebării meritele măsurii; 
măsura este pe deplin justificată, deoarece este 
indispensabilă în contextul liberalizării comerțului și 
al intensificării concurenței din partea principalilor 
noștri concurenți, cum ar fi Statele Unite, care au 
politici publice de promovare (bugetul le permite să 
finanțeze măsuri de ajutor pentru export).
Cu toate acestea, ar trebui să fie posibil să se 
îmbunătățească evaluarea prin utilizarea de indi -
catori corespunzători la nivelul beneficiarilor (a se 
vedea răspunsul la punctul 69) și printr -o analiză 
mai aprofundată a măsurii de către statele membre.
A se vedea răspunsurile la punctele 69 și 70.
Răspunsurile Comisiei 56
83
Comisia consideră că măsurile specifice privind 
investițiile în OCP vitivinicole sunt importante pen -
tru creșterea competitivității.
În decembrie 2013, Consiliul și Parlamentul au 
confirmat utilitatea reformei sectorului vitivinicol 
din 2008, prin păstrarea principiilor sale în Regula -
mentul (CE) nr. 1308/201317 privind noua organizare 
comună a piețelor. Astfel, acestea și -au demonstrat 
voința de a oferi măsurilor reformei sectorului vitivi -
nicol timpul necesar pentru a -și produce efectele pe 
deplin, ceea ce a însemnat continuarea investițiilor 
în cadrul celor două scheme de ajutoare.
A se vedea răspunsul Comisiei la recomandarea 1.
84
Dat fiind riscul de suprapunere între cele două 
scheme de ajutoare, Comisia a considerat că este 
esențial să se stabilească o linie de demarcație 
(neprevăzută inițial) din motive de bună gestiune 
bugetară. Demarcarea dintre programe este acum 
clară și ar trebui să permită evitarea riscului de 
dublă finanțare.
Întârzierile înregistrate în ceea ce privește punerea 
în aplicare a măsurii în primii ani ai perioadei de 
programare pot fi explicate și prin alți factori, cum 
ar fi dificultatea de a obține garanții bancare, din 
cauza crizei economice.
17 JO L 347, 20.12.2013.Concluzii și recomandări
82
Auditul a avut ca obiect primii trei ani din perioada 
de programare 2009-2013, care marchează introdu -
cerea acestor măsuri. După o perioadă de rodaj, sta -
tele membre au fost mai bine pregătite să -și pună în 
aplicare programul de măsuri, în special în ceea ce 
privește execuția bugetului.
Comisia a pus în aplicare instrumente menite să 
îmbunătățească implementarea, monitorizarea și 
controlul măsurilor din cadrul acestor programe  
[șapte modificări la Regulamentul (CE) nr. 555/200815, 
orientările cu privire la restructurare, investiții și 
promovare în țările terțe16].
În ceea ce privește competitivitatea, este, desigur, 
dificil de izolat de efectul acestor două măsuri asu -
pra competitivității sectorului vitivinicol, care este al 
doilea obiectiv al reformei sectorului vitivinicol din 
2008, întrucât primul obiectiv (restabilirea echilibru -
lui pieței) a fost deja îndeplinit. Reforma sectorului 
ar trebui analizată ca un set de măsuri complemen -
tare. Cu toate acestea, merită evidențiată creșterea 
constantă a exporturilor, în ceea ce privește valoa -
rea și volumul, într -un context mondial din ce în ce 
mai competitiv, în pofida recesiunii din 2008 și 2009, 
care a urmat crizei economice.
15 Regulamentul (CE) nr. 42/2009 (JO L 16, 21.1.2009),  
Regulamentul (CE) nr. 702/2009 (JO L 202, 4.8.2009),  
Regulamentul (UE) nr. 772/2010 (JO L 232, 2.9.2010),  
Regulamentul (UE) nr. 568/2012 (JO L 169, 29.6.2012), 
Regulamentul (UE) nr. 568/2012 (JO L 169, 29.6.2012), 
Regulamentul (UE) nr. 202/2013 (JO L 67, 9.3.2013) și  
Regulamentul (UE) nr. 752/2013 (JO L 2010, 6.8.2013).
16 Orientări pentru punerea în aplicare a programelor naționale de 
sprijin în sectorul vitivinicol în conformitate cu Regulamentele 
(CE) nr. 1234/2007 și nr. 555/2008 din 25 februarie 2013 și din 
26 aprilie 2013.
Răspunsurile Comisiei 57
Normele comunitare pun la dispoziția statelor 
membre un cadru pentru analizarea ex post  a carac -
terului durabil al proiectului [articolul 103u alineatul 
(5) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007].
În plus, Comisia verifică dacă statele membre eva -
luează caracterul rezonabil al costurilor în timpul 
misiunilor sale de audit care au ca obiect măsurile 
privind investițiile. În temeiul Regulamentului 
(CE) nr. 1290/2005, auditurile verifică dacă statele 
membre au adoptat toate actele cu putere de lege 
și actele administrative corespunzătoare și au luat 
orice alte măsuri (administrative și de supraveghere) 
necesare pentru a asigura protecția eficientă a inte -
reselor financiare ale Uniunii. În acest sens, audi -
turile verifică, de asemenea, dacă statele membre 
au respectat principiile bunei gestiuni financiare, 
care include, printre altele, o evaluare a caracterului 
rezonabil al costurilor.
Chestiunea generală a selecției proiectelor de 
investiții, în special în ceea ce privește verificarea 
caracterului rezonabil al costurilor și a viabilității 
proiectelor ( ex ante ), va fi abordată în cadrul reuniu -
nilor Comitetului de gestionare al OCP unice.
86
Succesul politicii vitivinicole a UE în ceea ce privește 
îndeplinirea obiectivelor sale, inclusiv o creștere de 
50 % a exporturilor, este un bun indicator al faptu -
lui că măsura privind promovarea a avut un efect 
pozitiv.
Măsura privind promovarea în țările terțe își pro -
pune, printre altele, să crească numărul de puncte 
de desfacere a vinului, ceea ce se poate realiza prin 
intermediul măsurilor care vizează nu numai piețele 
consolidate, ci și piețele noi sau cele care au fost pier -
dute. În cazul deschiderii de piețe noi, acestea trebuie 
să fie consolidate. Normele comunitare nu împiedică 
acest lucru18. În plus, deși se exprimă o preferință 
pentru IMM -uri, întreprinderile mari pot primi, de ase -
menea, ajutoare, întrucât aceasta este o chestiune de 
preferință, nu un criteriu de eligibilitate.
18 Articolul 103p alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 
prevede: „Sprijinul în temeiul prezentului articol se acordă pentru 
măsuri de informare sau de promovare în țările terțe a vinurilor 
comunitare, în vederea îmbunătățirii competitivității acestora în 
țările respective”.Recomandarea 1
Consiliul și Parlamentul tocmai au confirmat, în 
decembrie 2013, utilitatea reformei sectorului 
vitivinicol prin păstrarea principiilor directoare ale 
acesteia în cadrul Regulamentului (CE) nr. 1308/2013 
privind noua organizare comună a piețelor pentru 
perioada 2014-2020. În consecință, și -au demon -
strat voința de a acorda instrumentelor reformei 
sectorului vitivinicol timpul necesar pentru a -și 
produce efectele pe deplin, extinzând, totodată, 
gama de submăsuri din cadrul programelor de aju -
tor (noua măsură privind inovarea, posibilitatea de 
a desfășura acțiuni de promovare care vizează piața 
internă, prelungirea restructurării pentru replanta -
rea din motive fitosanitare).
În ceea ce privește absorbția fondurilor, Comisia 
monitorizează lunar sumele primite de beneficiari. 
În conformitate cu articolul 110 din Regulamentul 
orizontal nr. 1306/2013, Comisia se va asigura că 
impactul combinat al tuturor instrumentelor PAC 
este măsurat și evaluat în raport cu obiectivele 
comune ale PAC. Aceasta include o evalua-  
re a coerenței instrumentelor PAC până în 2018 
(primele rezultate). În acest context, Comisia va 
analiza modalitățile de a include o evaluare a valo -
rii adăugate generate de introducerea sprijinului 
pentru investiții, atât în cadrul OCP vitivinicole, cât 
și al dezvoltării rurale. Ar trebui subliniat faptul că 
informațiile privind impactul unei politici se pot 
obține numai după trecerea unei perioade suficient 
de îndelungate de timp.
85
A se vedea răspunsul Comisiei la recomandarea 2.
Recomandarea 2
Comisia consideră că această parte a recomandării 
se adresează statelor membre.
În conformitate cu principiul subsidiarității și al 
gestiunii partajate, selecția proiectelor este de 
competența statelor membre și Comisia nu poate 
evalua caracterul rezonabil al costurilor ex ante .
Răspunsurile Comisiei 58
Comisia va discuta cu statele membre despre adap -
tarea orientărilor pentru a se asigura o complemen -
taritate a proiectelor de promovare finanțate de UE 
cu acțiunile existente, în scopul de a se evita riscul 
efectului de balast.
87
Comisia a acordat o atenție specială îmbunătățirii 
calității selecției proiectelor pentru noua perioadă 
de programare 2014-2018, aducând modificări la 
Regulamentul (CE) nr. 555/2008 și adoptând orien -
tări în 2013.
Procedura de selecție prevede, printre altele, o eva -
luare a efectelor previzibile ale acțiunilor asupra 
creșterii cererii.
Atunci când s -a negociat noua perioadă de pro -
gramare cu statele membre, s -a ridicat chestiunea 
controalelor la fața locului având ca obiect această 
măsură. Unele state membre impun efectuarea unor 
astfel de controale. Alte state membre susțin că acest 
tip de control ar fi prea costisitor și disproporționat 
din punctul de vedere al eficacității costurilor.
Pentru a compensa lipsa verificărilor în țările terțe, 
Comisia a propus în orientări să se întocmească 
o listă a facturilor și a documentelor care urmează 
a fi prezentate, în vederea efectuării controlului.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la 
punctele 43-51 și la recomandarea 4.Modificările la Regulamentul (CE) nr. 555/2008 și 
adoptarea orientărilor în 2013 îmbunătățesc cali -
tatea selecției, în special prin faptul că se exprimă 
cu mai multă claritate preferința pentru IMM -uri, 
pentru noii beneficiari și pentru beneficiarii care 
vizează o nouă țară terță.
Normele nu exclud evidențierea mărcilor; obiectivul 
măsurii este acela de a îmbunătăți competitivitatea 
vinurilor DOP/IGP și a vinurilor cu denumire de soi. 
Pentru beneficiari, care participă la 50 % din costu -
rile acțiunilor, poate fi important să atragă atenția 
asupra mărcii lor, astfel încât să fie recunoscuți de 
piețele -țintă și, prin urmare, să își sporească vânzările.
Recomandarea 3 (a)
Comisia consideră că, în funcție de circumstanțe, 
beneficiarii pot avea acces la măsură în a doua 
perioadă de programare, de exemplu, pentru a -și 
consolida poziția pe piață în aceeași țară terță.
În plus, modificările la Regulamentul (CE) 
nr. 555/2008 și adoptarea orientărilor în 2013 
îmbunătățesc calitatea selecției, în special prin fap -
tul că se exprimă cu mai multă claritate preferința 
pentru IMM -uri, pentru noii beneficiari și pentru 
beneficiarii care vizează o nouă țară terță.
Recomandarea 3 (b)
Chiar dacă obiectivul măsurii este îmbunătățirea 
competitivității vinurilor DOP/IGP și a vinurilor cu 
denumire de soi, iar acest obiectiv trebuie realizat, 
normele nu împiedică identificarea anumitor mărci. 
Poate fi important pentru beneficiari, care plătesc 
50 % din costurile proiectului, să fie capabili să 
atragă atenția asupra mărcii lor, astfel încât să fie 
recunoscuți de piețele -țintă și, prin urmare, să își 
sporească vânzările. În plus, modificările la Regula -
mentul (CE) nr. 555/2008 și adoptarea orientărilor 
în 2013 permit exprimarea unei preferințe mai clare 
pentru IMM -uri.
Răspunsurile Comisiei 59
Recomandarea 5 (a)
Comisia consideră că această recomandare a fost 
luată în considerare pentru perioada de programare 
2014-2018.
Chestiunea costurilor administrative și a costurilor 
cu personalul suportate de către beneficiar 
a fost deja luată în considerare la articolul 53 
litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1308/2013 al 
Consiliului și în Regulamentul de punere în aplicare 
(UE) nr. 752/2013 al Comisiei din 31 iulie 2013, 
care adaugă articolul 5a la Regulamentul (CE) 
nr. 555/2008 al Comisiei, și în orientări.
În ceea ce privește organismele de punere în apli -
care, în conformitate cu orientările, costurile pot fi 
considerate eligibile dacă nu au fost deja alocate la 
o altă categorie de cheltuieli.
Recomandarea 5 (b)
Această parte a recomandării se adresează statelor 
membre.
Existența unei piste de audit suficiente este veri -
ficată în mod implicit în timpul auditurilor de 
verificare și închidere a conturilor. În cazul în care 
dispozițiile în materie de reglementare impun 
efectuarea unor controale specifice și s -a demon -
strat faptul că pista de audit are deficiențe, Comisia 
solicită luarea de măsuri corective și poate aplica 
o corecție financiară. În plus, pentru a compensa 
lipsa verificărilor în țările terțe, Comisia a propus 
în orientări să se întocmească o listă a facturilor 
și a documentelor care urmează a fi prezentate, 
în vederea efectuării controlului.Recomandarea 4
Regulamentul Consiliului autorizează acordarea de 
ajutoare în cazul în care acțiunile întreprinse înde -
plinesc condițiile prevăzute în regulament. Proce -
dura de selecție, astfel cum este definită la articolul 
5 din Regulamentul (CE) nr. 555/2008 și în orientări, 
prevede, printre altele, o evaluare a impactului pre -
conizat al măsurilor privind creșterea cererii.
Comisia va discuta cu statele membre despre adap -
tarea orientărilor pentru a se asigura o complemen -
taritate a proiectelor de promovare finanțate de UE 
cu acțiunile existente, în scopul de a se evita riscul 
efectului de balast.
88
Comisia recunoaște faptul că efectuarea unor 
controale la fața locului în țările terțe constituie 
o problemă, deși legislația comunitară nu prevede 
obligația de a se efectua un astfel de control.
Chestiunea controalelor la fața locului a fost ridicată 
atunci când s -a negociat cu statele membre noua 
perioadă de programare. România, Italia, Spania 
și Slovacia, în special, au prevăzut controale în țări 
terțe în programele lor. Celelalte state membre 
susțin că acest tip de verificare în țările terțe ar fi 
prea costisitor și disproporționat din punctul de 
vedere al eficacității costurilor.
Pentru a compensa lipsa verificărilor în țările terțe, 
Comisia a propus în orientări să se întocmească 
o listă a facturilor și a documentelor care urmează 
a fi prezentate, în vederea efectuării controlului.
Comisia dorește să amelioreze calitatea controalelor 
care au ca obiect această măsură, în special prin 
intermediul unor eventuale adaptări ale orientărilor 
și ale normelor.
Răspunsurile Comisiei 60
Recomandarea 6
Comisia consideră că această recomandare a fost 
luată în considerare pentru perioada de programare 
2014-2018.
Pentru noua perioadă de programare, Comisia 
a propus, în cadrul orientărilor, exemple de indi -
catori pe care statele membre ar putea să îi pună 
la dispoziția beneficiarilor, astfel încât rezultatele 
măsurii privind promovarea să poată fi evaluate 
pe baza acțiunilor întreprinse.
A se vedea și punctul 89.
90
Comisia nu este de acord cu opinia Curții că există 
riscul ca statele membre să fi stabilit bugetul de 
promovare la un nivel prea ridicat. În anexa finan -
ciară la regulamentul Consiliului nu există fonduri 
alocate în mod specific promovării. Statele membre 
își prezintă programul de ajutor cu defalcări orien -
tative, pe care le pot modifica de două ori pe an, în 
funcție de nevoile exprimate.
În această privință, merită reamintite obiectivele 
reformei sectorului vitivinicol adoptată de Con -
siliu în 2008: (1) restabilirea echilibrului pieței 
(schema de defrișare 2009-2011) și (2) îmbunătățirea 
competitivității (prin măsuri „structurale”). Prima 
etapă a fost finalizată, iar cuantumul echivalent 
defrișării a fost transferat către programele de ajutor, 
astfel cum se prevedea în cadrul reformei, pentru 
a majora suma destinată acestor măsuri, care au un 
caracter „structural” mai pronunțat decât promova -
rea și investițiile. Prin urmare, s- a prevăzut creșterea 
sumelor alocate măsurilor de către statele membre.89
La analizarea proiectelor de programe aferente 
perioadei 2014-2018, Comisia a insistat ca statele 
membre să furnizeze indicatori corespunzători pen -
tru fiecare măsură în parte. În prezent, programele 
de ajutor includ, într -o formă mai clară, o secțiune 
privind criteriile cantitative și indicatorii utilizați 
pentru monitorizare și evaluare. Statele membre 
sunt invitate să demonstreze legătura dintre obiec -
tivele pe care le -au stabilit pentru fiecare măsură 
și indicatorii meniți să cuantifice măsura în care au 
fost îndeplinite obiectivele.
În plus, la data de 1 martie 2014, statele membre 
trebuie să prezinte cea de a doua analiză costuri/
beneficii19 a programelor de sprijin, care ar trebui 
să conțină informații utile pentru analizarea progra -
melor din prima perioadă de programare, și anume 
2009-2013. A treia analiză costuri/beneficii trebuie 
să fie prezentată de statele membre până la data de 
1 martie 2017.
Comisia ar dori să sublinieze faptul că informațiile 
privind punerea în aplicare a măsurilor (informații 
privind monitorizarea) trebuie să fie diferențiate 
de informațiile privind rezultatele și impacturile 
măsurilor (informații privind evaluarea). Aceste date 
se pot obține numai după trecerea unei perioade 
suficiente de timp.
Viitoarea evaluare a costurilor și a beneficiilor tre -
buie să fie prezentată de statele membre înainte de 
data de 1 martie 2017.
19 Prima analiză costuri/beneficii a fost prezentată la data de 
1 martie 2011, fiind, prin urmare, limitată la primii doi ani de 
punere în aplicare a programelor.
Răspunsurile Comisiei 61
Când a fost adoptată reforma OCP , în decembrie 
2013, Consiliul și Parlamentul nu au dorit să își modi -
fice principiile directoare adoptate la momentul 
reformei sectorului vitivinicol, inclusiv nivelul alo -
cării bugetare. Au consolidat, de asemenea, măsura 
privind promovarea prin deschiderea acesteia către 
piața internă pentru acțiuni axate pe informații 
referitoare la consumul responsabil de vin și la siste -
mele DOP/IGP din Uniune.
Recomandarea 7
În conformitate cu articolul 110 din Regulamentul 
orizontal 1306/2013, Comisia se va asigura că impac -
tul combinat al tuturor instrumentelor PAC este 
măsurat și evaluat în raport cu obiectivele comune 
ale PAC. Acest fapt include o evaluare a  eficienței  
instrumentelor PAC până în 2018 (primele rezul -
tate). În acest context, în 2018, Comisia va analiza 
modalitățile de includere a unei evaluări cu privire 
la utilizarea bugetului alocat schemei de sprijin 
pentru sectorul vitivinicol și impactul acesteia. Ar 
trebui subliniat faptul că informațiile privind impac -
tul unei politici se pot obține numai după trecerea 
unei perioade suficient de îndelungate de timp.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  mai multe exemplare/postere/hărți:  
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm ), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm ) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm ) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site-ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Abonamente:
•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm ).
QJ-AB- 14-005-RO-C ISSN  1831-0966Uniunea Europeană pune la dispoziție fonduri 
pentru a sprijini investițiile în producția de vin și 
pentru a promova vinurile UE în țările terțe. În 
acest raport, Curtea a examinat dacă acest sprijin 
acordat sectorului vitivinicol este bine gestionat 
și dacă a îmbunătățit competitivitatea vinurilor 
UE. În cursul auditului, Curtea a constatat că 
necesitatea acordării unui ajutor pentru investiții 
în sectorul vitivinicol, în plus față de ajutorul deja 
disponibil în cadrul politicii de dezvoltare rurală, 
nu fusese demonstrată. Sprijinul pentru 
promovare a fost adesea utilizat mai degrabă 
pentru consolidarea cotelor de piață decât 
pentru câștigarea unor piețe noi. Mai mult, 
Curtea a identificat acțiuni de promovare care ar 
fi fost oricum întreprinse, chiar și fără sprijin din 
fonduri publice. În fine, impactul sprijinului 
asupra competitivității producătorilor de vin din 
UE nu era întotdeauna demonstrat. Curtea 
a formulat în atenția Comisiei și a statelor 
membre o serie de recomandări menite să 
remedieze deficiențele menționate în raport.
CURTEA DE
CONTURIEUROPEANĂ