(21)Pe baza reformelor întreprinse în cadrul planului de redresare și reziliență, modificările aduse cadrului de politică fiscală al Greciei ar putea contribui la soluționarea deficitului de investiții. Mai precis, introducerea unui sistem de soluții fiscale anticipate ar putea consolida securitatea juridică pentru investitori și veni în sprijinul eforturilor actuale de simplificare a sistemului fiscal. În plus, pe baza bunelor practici din alte state membre, o revizuire a impozitului forfetar anual existent pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă fără angajați (pe lângă impozitul pe venitul persoanelor fizice și taxa pe valoarea adăugată) ar putea îmbunătăți structura sarcinii fiscale care le revine persoanelor care desfășoară o activitate independentă fără angajați, ar putea încuraja respectarea voluntară a obligațiilor fiscale și ar putea sprijini investițiile. Grecia continuă să ia măsuri pentru a-și moderniza administrația publică, însă performanța sa generală rămâne scăzută, lucru cauzat parțial de dificultatea de a atrage și de a menține personal cu nivel înalt de calificare. Planul de redresare și reziliență conține măsuri menite să îmbunătățească eficacitatea administrației publice, cu un accent deosebit pe îmbunătățirea serviciilor sale digitale. Dincolo de măsurile care fac parte din planul său, Grecia înregistrează progrese în ceea ce privește instituirea unui sistem integrat de gestionare a resurselor umane, cu organigrame digitale pentru entitățile din sectorul public și fișe ale posturilor pentru toate posturile existente în prezent. Se preconizează că acest lucru va facilita alocarea resurselor în funcție de nevoile identificate cărora trebuie să li se acorde prioritate. În același timp, deși numărul funcționarilor permanenți a fost menținut, în general, stabil datorită regulii de angajare „o persoană angajată la fiecare persoană care pleacă”, care este în continuare în vigoare, din 2018 s-a înregistrat o creștere abruptă a numărului de angajați temporari, cu aproape 25 %. Creșterea numărului de angajați în administrația publică ar putea inversa eforturile depuse pentru a deplasa masa salarială a Greciei (în comparație cu PIB-ul) către media UE. Dincolo de riscul bugetar, având în vedere că procesul de selecție pentru posturile temporare nu este la fel de riguros ca în cazul posturilor permanente, acest lucru ar putea slăbi integritatea noii proceduri de selecție instituite pentru funcționarii publici permanenți. Menținerea regulii de angajare „o persoană angajată la fiecare persoană care pleacă” pentru personalul permanent, care a fost completată prin fixarea unui plafon pentru agenții temporari, care se aplică începând cu 2022, stabilește un cadru general pentru a consolida controlul central al angajărilor și pentru ca numărul de membri ai personalului să se apropie de nivelurile de dinainte de pandemie. Dacă se va realiza reducerea preconizată a efectivelor totale de personal, acest lucru ar putea permite ajustarea nivelurilor de remunerare pentru anumite posturi și entități considerate critice în cazul cărora administrația publică se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește atragerea și menținerea personalului calificat. Acest lucru ar putea implica corelarea fișei postului cu o grilă salarială suplimentară sau stabilirea unei grile salariale speciale pentru anumite entități din sectorul public (de exemplu, autoritățile de reglementare a pieței), deoarece astfel de abordări sistematice nu ar risca să submineze grila salarială unificată și sunt coerente cu o politică fiscal-bugetară prudentă. În cele din urmă, deși planul de redresare și reziliență include măsuri de consolidare a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, pot fi întreprinse acțiuni suplimentare pentru a spori capacitatea de inserție profesională a tinerilor și a femeilor, pentru a sprijini o piață a muncii favorabilă incluziunii, bazată pe locuri de muncă mai numeroase și mai bune.

(20)În Programul de stabilitate pentru 2022, se preconizează că deficitul public va scădea treptat la 0,4 % din PIB în 2024 și la 0,1 % până în 2025. Prin urmare, se preconizează că deficitul public va rămâne sub 3 % din PIB pe durata programului. Aceste previziuni presupun că redresarea economică va continua și va lua în considerare prelungirea reducerilor favorabile creșterii ale suprataxei de solidaritate aplicate în plus față de impozitul pe venitul persoanelor fizice și față de contribuțiile de solidaritate socială. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea în continuare, ajungând la 155,2 % în 2024 și la 146,5 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par a fi mari pe termen mediu.

(17)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Grecia să utilizeze Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, urmărind în același timp politici bugetare prudente. În plus, ar trebui să păstreze investițiile finanțate la nivel național. De asemenea, Consiliul a recomandat Greciei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, o politică fiscal-bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu și, în același timp, să intensifice investițiile în vederea stimulării potențialului de creștere.

(6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind programul de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca variație a cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu. Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

(24)Planul de redresare și reziliență al Greciei stabilește un cadru cuprinzător de gestionare pentru coordonarea, implementarea și monitorizarea măsurilor de investiții și de reformă. Cu toate acestea, implementarea efectivă a planului va depinde în mod esențial de capacitatea administrativă și de punere în aplicare a organismelor de punere în aplicare și va trebui să fie monitorizată îndeaproape. Se preconizează că serviciile tehnice ale administrației regionale și locale, inclusiv ale întreprinderilor municipale, vor contribui la punerea în aplicare a unei serii de componente, iar capacitatea lor administrativă, în special în cazul municipalităților mai mici, este de obicei limitată și ar fi important să se pună la dispoziție sprijin suplimentar din partea nivelului central atunci când este necesar. Respectarea unor calendare stricte, reacția rapidă la blocaje și găsirea de soluții vor fi esențiale pentru buna punere în aplicare a planului. Ar putea fi utilă crearea unui grup de lucru interministerial la nivel înalt care să se ocupe de blocaje. În cele din urmă, în ceea ce privește coordonarea generală, Agenția responsabilă cu Mecanismul de redresare și reziliență (Agenția MRR), care face parte din Ministerul de Finanțe, va avea un rol-cheie, acesteia urmând să i se aloce resurse suficiente, iar colaborarea strânsă dintre Agenția MRR și Secretariatul general pentru coordonare (care este responsabil de coordonarea măsurilor de reformă) fiind esențială.

(25)Comisia a aprobat acordul de parteneriat al Greciei la 29 iulie 2021. În octombrie și noiembrie 2021, Grecia a prezentat Comisiei Europene cele 21 de programe din cadrul politicii de coeziune. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Grecia a ținut seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

(26)În urma finalizării cu succes a programului de asistență financiară din cadrul Mecanismului european de stabilitate în 2018, Grecia face obiectul unei supravegheri mai stricte în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013. Supravegherea mai strictă a servit la monitorizarea punerii în aplicare a angajamentelor specifice asumate de Grecia față de Eurogrup la 22 iunie 2018 privind finalizarea principalelor reforme structurale începute în cadrul programului. Punerea în aplicare a acestor angajamente, în termenele convenite până la jumătatea anului 2022, constituie baza pentru reducerea datoriilor; astfel, Grecia a intrat în ultimul an al acestui acord. Astfel cum s-a raportat în cel de al 14-lea raport privind supravegherea mai strictă, publicat la 23 mai 2022, în pofida circumstanțelor dificile ale pandemiei și, mai recent, a impactului economic al agresiunii militare a Rusiei împotriva Ucrainei, Grecia a pus în aplicare în mod eficace cea mai mare parte a angajamentelor de politică, ceea ce a îmbunătățit reziliența economiei Greciei și a consolidat stabilitatea finanțelor publice. Cu toate acestea, unele elemente nu au fost încă pe deplin finalizate. Este vorba în special de finalizarea cadastrului național, care ar îmbunătăți și mai mult climatul de afaceri din Grecia. Progresele au fost semnificative în ultimii ani și se preconizează că finalizarea totală a cadastrului va avea loc până în decembrie 2022. Punerea în aplicare a cadastrului a fost sprijinită prin fondurile structurale ale UE. Mai recent, Mecanismul de redresare și reziliență oferă sprijin pentru digitalizarea înregistrărilor și a actelor de proprietate. În contextul proiectului privind cadastrul, Grecia trebuie, de asemenea, să finalizeze cartografierea cadastrală, operaționalizarea agenției de cadastru și ratificarea hărților forestiere pentru întreaga țară.

(27)Dincolo de provocările economice și sociale abordate în planul de redresare și reziliență, Grecia se confruntă cu o serie de provocări suplimentare legate de sistemul de îngrijiri de sănătate. Plățile directe sunt în continuare ridicate în Grecia și reprezintă peste o treime din totalul cheltuielilor cu îngrijirile de sănătate (35 %). Acestea sunt legate în mare măsură de coplățile pentru produsele farmaceutice și de plățile directe pentru servicii din afara pachetului de prestații. La rândul său, acest lucru este legat de faptul că cheltuielile publice cu produsele farmaceutice sunt încă relativ ridicate (în comparație cu media UE) și că cheltuielile cu îngrijirea terapeutică, în special pentru îngrijirea medicală ambulatorie, sunt relativ scăzute (tot în comparație cu media UE). Un sistem de asistență medicală primară care funcționează bine, care acoperă întreaga populație și este dotat cu o funcție eficace de regulare a accesului poate spori eficiența bunurilor și serviciilor de asistență medicală și accesul la acestea. În acest sens, punerea în aplicare integrală a modificărilor sistemului de asistență medicală primară, care se preconizează că vor fi adoptate în contextul supravegherii mai stricte, va fi esențială pentru buna funcționare a sistemului de sănătate. Reforma vine în continuarea eforturilor anterioare de instituire a unui sistem cuprinzător de asistență medicală primară, care s-au confruntat totuși cu o serie întreagă de provocări legate de implementare. În acest scop, creșterea numărului de medici de familie pentru a asigura acoperirea întregii populații, precum și înregistrarea populației vor fi esențiale pentru asigurarea unui acces adecvat și egalitar la asistență medicală pentru populație.

(28)Ca răspuns la mandatul șefilor de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop, în dialog cu statele membre, sunt identificate cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

(29)Conform datelor din 2020, petrolul și gazele reprezintă 50 % și, respectiv, 24 % din mixul energetic al Greciei. Dependența Greciei de Rusia atât pentru importurile de petrol, cât și pentru importurile de gaze este ușor sub media UE, cu 18 % în comparație cu media UE care este de 26 % pentru țiței și cu 39 % față de 44 % pentru gaze. 87 % din importurile sale de cărbune provin din Rusia, dar Grecia se aprovizionează pe plan intern cu o cantitate mare de lignit. Pentru a-și reduce dependența față de gazele din Rusia și pentru a-și diversifica mixul energetic în vederea renunțării la combustibilii fosili, îndeplinindu-și totodată angajamentul de a elimina treptat întreaga producție de energie electrică pe bază de lignit până în 2028, Grecia ar putea să continue o serie de măsuri care să se bazeze pe investițiile și reformele care fac parte din planul de redresare și reziliență al Greciei și care merg dincolo de acestea. În primul rând, Grecia ar putea accelera extinderea energiei din surse regenerabile și crearea unei platforme de piață organizate, care să faciliteze contractele bilaterale de achiziție de energie electrică din surse regenerabile. Prin introducerea reformelor incluse în planul de redresare și reziliență al Greciei se vor reduce obstacolele din calea investițiilor în sectorul energiei din surse regenerabile. Grecia are potențialul să înceapă dezvoltarea infrastructurii pentru hidrogen, în special în porturile grecești, pentru a facilita transportul hidrogenului. Flota comercială elenă ar putea facilita transportul pentru astfel de transportatori de energie verde către Grecia și ulterior către alte state membre ale UE. Investițiile în infrastructură planificate de operatorii de rețea ar putea fi accelerate, iar domeniul lor de aplicare ar putea fi extins, în special prin instalarea de sub-stații. De asemenea, ar putea fi redus timpul mediu necesar operatorilor de rețea pentru a trata și a finaliza condițiile de racordare pentru noile instalații de energie din surse regenerabile. Prin suplimentarea interconexiunilor de energie electrică cu țările învecinate, rețeaua ar putea să preia o cantitate mai mare de energie din surse regenerabile. Grecia trebuie să accelereze diversificarea rutelor de gaze prin finalizarea rapidă a investițiilor existente care sunt într-o fază avansată. Se recomandă ca noile investiții în infrastructura și în rețelele legate de gazele naturale să fie adaptate exigențelor viitorului, în măsura posibilului, pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea acestora în viitor către combustibili durabili. În al treilea rând, Grecia ar putea extinde domeniul de aplicare și nivelul de ambiție al măsurilor existente de economisire a energiei și ar putea reduce nivelul ridicat de sărăcie energetică (17,1 % în 2020), inclusiv prin utilizarea fondurilor politicii de coeziune, de exemplu pentru renovarea parcului imobiliar. Barierele existente pe piață, care limitează domeniul de aplicare al renovărilor pentru anumite segmente, ar putea fi atenuate prin stimulente legislative și financiare specifice. Pentru a respecta obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”, va fi necesar ca Grecia să își sporească nivelul de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și sporirea utilizării energiei din surse regenerabile și a eficienței energetice. În plus, este necesar să se accelereze decarbonizarea în sectorul transporturilor, care se bazează în continuare în mare măsură pe petrol, prin promovarea mobilității durabile, inclusiv a transportului public și a proiectelor feroviare.

(30)Deși accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și către renunțarea la combustibilii fosili va crea costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Grecia poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Grecia poate utiliza Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

(31)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2022 prin prisma evaluării efectuate de Comisie, iar avizul său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

(32)Având în vedere legăturile strânse dintre economiile statelor membre din zona euro și contribuția lor colectivă la funcționarea uniunii economice și monetare, Consiliul a recomandat statelor membre din zona euro să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență, pentru a pune în aplicare recomandarea privind politica economică a zonei euro. În cazul Greciei, acest lucru se reflectă în special în recomandările 1 și 2 de mai jos.

(33)Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2022 și Programul de stabilitate pentru 2022. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1, 2 și 4 de mai jos. Recomandările 1 și 2 contribuie, de asemenea, la punerea în aplicare a Recomandării pentru zona euro, în special a primei, a celei de a doua și a celei de a patra recomandări pentru zona euro. Politicile fiscal-bugetare menționate în recomandările 1 și 2 contribuie, printre altele, la remedierea dezechilibrelor legate de nivelul ridicat al datoriei publice și de reechilibrarea externă incompletă, facilitând, în același timp, abordarea ratei ridicate a șomajului și a potențialului scăzut de creștere. Politicile menționate în recomandarea 4 contribuie, printre altele, la remedierea punctelor vulnerabile legate de nivelul ridicat al datoriei externe pe termen lung,

RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Grecia să întreprindă acțiuni astfel încât:

1.În 2023, să asigure o politică bugetară prudentă, în special prin limitarea creșterii cheltuielilor curente finanțate la nivel național sub nivelul creșterii potențiale a producției pe termen mediu, ținând seama de sprijinul temporar continuu și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile abrupte ale prețurilor la energie, precum și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente la evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și tranziția digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență, a planului RePowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada de după 2023, să urmeze o politică fiscal-bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea unei reduceri credibile și treptate a datoriei și asigurarea sustenabilității fiscale pe termen mediu prin consolidare treptată, investiții și reforme. Valorificând reformele întreprinse în cadrul planului de redresare și reziliență, să îmbunătățească caracterul favorabil investițiilor al sistemului de impozitare prin introducerea unui sistem de soluții fiscale anticipate și să revizuiască structura sarcinii fiscale asupra persoanelor care desfășoară o activitate independentă fără angajați. Să garanteze eficiența administrației publice, asigurându-se în același timp că aceasta poate atrage competențele adecvate și menținând coerența cu grila salarială unificată.

2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele prevăzute în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021. Să finalizeze rapid negocierile cu Comisia cu privire la documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, în vederea începerii punerii în aplicare a acestor documente. Să finalizeze reformele neîncheiate care au fost puse în aplicare în cadrul supravegherii mai stricte, inclusiv reforma cadastrului.

3.În vederea asigurării unui acces adecvat și egalitar la asistență medicală, să finalizeze punerea în aplicare a reformei asistenței medicale primare în conformitate cu cadrul modificat în temeiul supravegherii mai stricte, inclusiv prin angajarea de personal în toate unitățile de asistență medicală primară, punerea în aplicare a înregistrării populației și introducerea unui sistem eficace de regulare a accesului de către medicii generaliști.

4.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili și să diversifice importurile de combustibili fosili prin accelerarea recurgerii la energie din surse regenerabile și prin dezvoltarea infrastructurii care ar permite utilizarea hidrogenului din surse regenerabile. De asemenea, să găsească soluții pentru această dependență prin asigurarea unei capacități suficiente a rețelelor și a interconexiunilor electrice, precum și a interconexiunilor de gaze și prin diversificarea rutelor de aprovizionare cu gaze. Să consolideze cadrul pieței serviciilor energetice și să intensifice măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice prin reforme și stimulente de piață pentru a sprijini decarbonizarea sectorului construcțiilor și a sectorului transporturilor, în special prin promovarea mobilității electrice.

Adoptată la Bruxelles,