RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 27.2.2013  
COM(2013) 92 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
O VIAȚĂ DECENT Ă PENTRU TO ȚI: 
 
eradicarea s ărăciei și crearea unui viitor durabil pentru planet ă 
 
 
RO 2   RO COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
O VIAȚĂ DECENT Ă PENTRU TO ȚI: 
 
eradicarea s ărăciei și crearea unui viitor durabil pentru planet ă 
1. I NTRODUCERE  
Două dintre provoc ările cele mai presante cu care se confrunt ă planeta noastr ă sunt eradicarea 
sărăciei și asigurarea faptului c ă prosperitatea și bunăstarea sunt durabile. Aproximativ 
1,3 miliarde de persoane continu ă să trăiască într-o sărăcie extrem ă, iar nevoile în materie de 
dezvoltare uman ă a multor altora nu sunt înc ă satisfăcute. Dou ă treimi din serviciile oferite de 
natură – printre care solurile fertile, apa și aerul curat – sunt din ce în ce mai rare, iar 
schimbările climatice și declinul biodiversit ății se situeaz ă aproape de limitele dincolo de care 
vor apărea efecte ireversibile asupra societ ății umane și a mediului natural.  
Aceste provoc ări sunt universale și interdependente și trebuie abordate în colaborare cu toate 
țările. Nu este suficient s ă se răspundă separat acestor probleme, ci  este nevoie de un cadru de 
politică unificat. Un astfel de  cadru general de politic ă este necesar pentru a trasa o cale de la 
ieșirea din s ărăcie spre prosperitate și bunăstare, de care s ă beneficieze to ți oamenii și toate 
țările, progresele r ămânând în limitele resurs elor pe care ni le poa te oferi planeta noastr ă. 
Acest cadru ar trebui, de asemenea, s ă fie strâns legat de aspecte privind guvernan ța, 
drepturile omului, pacea și securitatea, toat e acestea fiind condi ții propice pentru realizarea de 
progrese. Se estimeaz ă că 1,5 miliarde de persoane tr ăiesc în țări care se confrunt ă cu 
importante conflicte politice, cu violen ță armată, cu insecuritate sau precaritate.  
În toamna anului 2013, în cad rul unui eveniment special or ganizat de ONU, se va face 
bilanțul eforturilor depuse pentru re alizarea Obiectivelor de dezvo ltare ale mileniului (ODM), 
se vor discuta modalit ățile de a accelera progresele pân ă în 2015 și se vor ini ția schimburile 
de opinii cu privire la ceea ce ar putea urma dup ă 2015, termenul-limit ă pentru îndeplinirea 
ODM. În plus, angajamentele asumate la Conferin ța Rio+20 în iunie 2012 trebuie puse în 
aplicare, inclusiv prin ac țiuni axate pe o economie ecologic ă favorabil ă incluziunii. În plus, va 
fi necesar ca aceste progrese s ă fie consolidate prin intermediu l grupului de lucru deschis care 
a fost instituit la Rio. Toate aceste elemente vor contribui la elaborarea unui cadru general 
pentru perioada de dup ă 2015. 
Prezenta comunicare propune o abordare comun ă a UE privind aceste aspecte. În acest scop, 
mai întâi sunt identific ate principalele provoc ări și oportunit ăți la nivel mondial. Se evalueaz ă 
apoi succesul programului de eradicare a s ărăciei la nivel mondial și se face un bilan ț al 
ODM, dup ă care se eviden țiază unele dintre etapele esen țiale spre dezvoltarea durabil ă, astfel 
cum s-a convenit la Conferin ța Rio+20, și se schițează acțiuni-cheie care trebuie întreprinse. 
Comunicarea descrie apoi provoc ările și elementele constitutive ale unui viitor cadru care s-ar 
putea inspira din experien ța acumulat ă datorită ODM și din activit ățile care decurg din 
Conferința Rio+20, în special elaborarea obi ectivelor de dezvoltare durabil ă (ODD), și indică 
modul în care aceste obiective pot fi regrupa te în cadrul unor procese relevante ale ONU.  
 
RO 3   RO Pe baza acestor considerente, comunicarea propune principii în vederea instituirii unui cadru 
general pentru perioada de dup ă 2015, care ar putea oferi un r ăspuns coerent și cuprinzător la 
provocările mondiale reprezenta te de eradicarea s ărăciei și de dezvoltarea durabil ă în cele trei 
dimensiuni ale sale, as igurând astfel „o via ță decentă pentru to ți” până în 2030. 
2. N OUL CONTEXT GLOBAL , NOI PROVOC ĂRI, NOI OPORTUNIT ĂțI  
Lumea a suferit enorme metamo rfoze în ultimii ani: schimb ări majore în echilibrul politic și 
economic global, o intensificare a comer țului la nivel mondial, schimb ări climatice și 
sărăcirea resurselor naturale, schimb ări tehnologice, crize economice și financiare, o cre ștere 
a consumului și o volatilitate a pre țurilor în ceea ce prive ște produsele alimentare și energia, 
schimbări demografice și migrație, violen ță și conflicte armate, dezastre naturale și provocate 
de om, precum și inegalități din ce în ce mai pronun țate. Pe scena interna țională au apărut noi 
actori, inclusiv actori priva ți și alți actori neguvernamentali.  
Economiile țărilor dezvoltate și ale țărilor emergente reprezint ă cea mai mare parte din PIB-ul 
mondial, îns ă economiile emergente au deveni t principalii vectori ai cre șterii mondiale și au 
deja un impact semnificativ asupra economiei mondiale. Tendin țele arată că este de a șteptat 
ca propor țiile să se schimbe și mai mult; pân ă în 2025, cre șterea economic ă mondială ar trebui 
să fie generat ă mai ales de economiile emergente. Potrivit estim ărilor, șase țări vor reprezenta 
împreună peste jum ătate din cre șterea economic ă totală la nivel mondial.  
Șomajul rămâne o problem ă mondială. Aproximativ 200 de milioane de persoane nu au un loc 
de muncă, dintre care 75 de milioane sunt tineri. Ratele particip ării femeilor pe pia ța forței de 
muncă rămân adesea sc ăzute, iar serviciile sociale sunt în continuare limitate. În plus, 
aproximativ 621 de milioane de tiner i din întreaga lume nu frecventeaz ă școli sau nu urmeaz ă 
un tip de formare, nu sunt angaja ți nicăieri și nu caut ă un loc de munc ă, riscând s ă fie 
permanent exclu și de pe pia ța forței de munc ă. Munca nedeclarat ă și elementele de baz ă 
necesare unei munci decente, inclusiv drepturile la locul de munc ă și dialogul social, 
reprezintă probleme în numeroase țări. Majoritatea oamenilor s ăraci din țările în curs de 
dezvoltare lucreaz ă în exploata ții agricole la scar ă redusă sau desf ășoară o activitate 
independent ă. Multe persoane s ărace din aceste țări lucreaz ă în condiții nesigure și nu sunt 
protejați în virtutea drepturi lor lor fundamentale. Numai 20 % din popula ția lumii are acces la 
o protecție socială adecvată.  
În același timp, în cele mai multe p ărți ale lumii, inegalit ățile din interiorul țărilor s-au 
accentuat. Majoritatea persoanelor s ărace trăiesc în prezent în țările cu venituri medii, în ciuda 
creșterii rapide înregistrate de aceste țări. Eradicarea s ărăciei în aceste țări pare a fi una dintre 
principalele provoc ări. Cu toate acestea, proiec țiile pe termen mai lung arat ă că, până în 2050, 
focarele s ărăciei ar putea fi di n nou concentrate în țările cele mai s ărace și mai vulnerabile. 
Peste 1,5 miliarde de persoane tr ăiesc în țări afectate de conflicte violente. Violen ța distruge 
vieți umane și mijloace de subzisten ță, afectând adesea femeile și persoanele aflate în situa ții 
vulnerabile, cum sunt copiii și persoanele cu handicap. Discrepan ța dintre țările fragile, 
afectate de violen ță, și alte țări în curs de dezvoltare se amplific ă. În aprilie 2011, nicio țară 
fragilă cu venituri mici sau afectat ă de conflicte nu a realizat nici m ăcar un singur ODM și se 
preconizeaz ă că puține dintre aceste țări vor atinge vreunu l dintre obiective pân ă în 2015. 
Proasta guvernan ță, inclusiv absen ța democra ției, a statului de drept și a respect ării drepturilor 
omului, împiedic ă în prezent eforturile depuse pentru eradicarea s ărăciei și realizarea unei 
dezvoltări durabile.  
 
RO 4   RO În plus, exist ă un număr covârșitor de dovezi științifice și un consens larg asupra faptului c ă 
utilizarea nedurabil ă a resurselor naturale reprezint ă una dintre cele mai mari amenin țări pe 
termen lung pentru umanitate. Efectele degrad ării mediului și ale schimb ărilor climatice, 
precum și ale dezastrelor naturale sunt deja resim țite și amenință să zădărnicească o mare 
parte din progresele deja înregistrate în materie de eradicare a s ărăciei. Nu avans ăm în ritmul 
care ne-ar permite s ă păstrăm creșterea temperaturii în limita de 2°C peste temperatura din 
perioada preindustrial ă, prag dincolo de care exist ă un risc mult mai mare de apari ție a unor 
efecte catastrofale asupra resurselor naturale, ceea ce va constitui o amenin țare pentru 
agricultur ă, alimenta ție, aprovizionarea cu ap ă și progresele în materie de dezvoltare realizate 
în ultimii ani. La nivel mondial, provocarea va  fi aceea de a ne adapta la aceste efecte și de a 
le atenua, inclusiv prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de ser ă.  
Deja în prezent, schimb ările climatice, epuizarea resurselor naturale și degradarea 
ecosistemelor au un impact semnificativ asupra mijloacelor de subzisten ță, de exemplu prin 
creșterea num ărului și a intensit ății dezastrelor naturale și prin diminuarea capitalului și a 
infrastructurii naturale. Începând din 1992, dezastre le naturale au cauzat daune în valoare de 
750 de miliarde EUR și au făcut 1,3 milioane de victime. Efectele modelelor actuale 
nedurabile de dezvoltare economic ă sunt determinate înc ă în mare m ăsură de țările dezvoltate 
și din ce în ce mai mult de țările cu economii emergente, în timp ce țările mai s ărace sunt 
afectate în mod dispropor ționat și dispun de cele mai pu ține resurse pentru a face fa ță 
efectelor negative1. De asemenea, frecvent, aceste țări depind în mare m ăsură de resursele 
naturale, în special în sectoare pr ecum agricultura, silvicultura, energia și turismul, fapt care le 
face și mai vulnerabile în fa ța degradării și a epuizării acestor resurse.  
Dezvoltarea și creșterea contribuie la prosperitatea și la bunăstarea uman ă, dar cauzeaz ă în 
același timp probleme pentru mediu, prin epuizarea resurselor și prin poluare, care cu timpul 
s-ar putea agrava. Aceste efecte nega tive sunt provocate în cea mai mare m ăsură de cele 
5,7 miliarde de persoane care nu trăiesc într-o sărăcie extrem ă, fapt care duce la o cre ștere 
semnificativ ă a cererii și a consumului la nivel mondial, exercitând presiuni suplimentare 
asupra resurselor naturale. Prin urmare, este esen țial să trecem la o economie ecologic ă 
favorabilă incluziunii cu ajutorul unor modele de consum și de produc ție durabile și prin 
utilizarea eficient ă a resurselor, recurgând, în special,  la sisteme energetice cu nivel sc ăzut de 
emisii.  
Pentru a satisface cererea din ce în ce mai mare, se estimeaz ă că producția agricol ă mondială 
va trebui s ă crească în 2050 cu 60 % fa ță de nivelurile din 2005, punând o presiune tot mai 
mare asupra resurselor naturale deja împu ținate, în special asupra solurilor, p ădurilor, apei și 
oceanelor. În acela și timp, exist ă indicii c ă până la jumătate din produc ția mondial ă de 
alimente este irosit ă. Ținând cont de urbanizare și de creșterea demografic ă, se preconizeaz ă 
că consumul de ap ă va crește cu 50 % pân ă în 2025, când aproximativ 5,5 miliarde de 
persoane – dou ă treimi din popula ția globală estimată – vor locui în zone care se vor 
confrunta cu un stres hidric moderat spre grav.  
Aceste provoc ări viitoare trebuie ana lizate în contextul tendin țelor demografice: se estimeaz ă 
că, până în 2050, popula ția lumii va ajunge la peste 9 mili arde de oameni, în timp ce se 
preconizeaz ă că populația din Africa Subsaharian ă va depăși dublul cifrei actuale. Pân ă în 
2050, Africa și Asia vor reprezenta împreun ă aproape 80 % din popula ția lumii. Se 
                                                 
1 Țările cel mai pu țin dezvoltate cuprind peste 880 de milioane de persoane (aproximativ 12 % din 
populația mondial ă), dar reprezint ă mai puțin de 2 % din PIB-ul mondial. 
 
RO 5   RO preconizeaz ă că majorarea vârstei medii la nive l mondial va afecta cel mai mult țările în curs 
de dezvoltare, cu consecin țe pentru serviciile de s ănătate și pensii, precum și pentru veniturile 
fiscale. 
Acesta este contextu l în care au loc ac țiunile subsecvente Conferin ței Rio+20 și evenimentul 
special consacrat bilan țului îndeplinirii ODM. Trebuie s ă ținem seama de faptul c ă 
provocările sunt interconectate și impun luarea unor m ăsuri coerente și cuprinzătoare, care s ă 
aducă totodată o contribu ție utilă și pentru alte procese interna ționale, cum ar fi negocierile 
privind climatul și biodiversitatea. 
3. U TILIZAREA REZULTATELOR OB țINUTE ÎN CADRUL ODM  șI AL CONFERIN țEI 
RIO+20   
3.1. Bilan țul rezultatelor ODM  
UE este în continuare hot ărâtă să depună toate eforturile pentru  a sprijini realizarea 
Obiectivelor de dezvoltare  ale mileniului (ODM) pân ă în 2015, în conformitate cu politica sa 
definită în Agenda schimb ării2 și în Consensul european  privind dezvoltarea3. 
Prin ODM se consacr ă un acord global fundamental de a pune cap ăt sărăciei și de a promova 
dezvoltarea uman ă. În ultimul deceniu, ODM s-au dovedit a fi un instrument valoros pentru 
sensibilizarea publicului, consolidarea voin ței politice și mobilizarea resurselor în scopul 
eradicării sărăciei. S-au înregistrat pr ogrese impresionante:  
• potrivit B ăncii Mondiale, procentul persoanelor care tr ăiesc cu mai pu țin de 1,25 USD pe 
zi (prețurile din 2005) a sc ăzut de la 43 % în 1990 la 22  % în 2008. Se poate deduce c ă 
obiectivul de a reduce la jum ătate numărul de persoane care tr ăiesc în condi ții de sărăcie 
extremă a fost atins în 2010; 
• obiectivul de a reduce la jum ătate procentul popula ției care nu are acces la ap ă potabilă 
sigură a fost atins la nivel mondial în 2010 – între 1990 și 2010, peste dou ă miliarde de 
persoane au ob ținut acest acces; 
• la nivel mondial, gradul de înscriere la școala primar ă a crescut, pentru a ajunge la o 
medie de 89 %, în prezent fetele având aproape acelea și șanse de a fi înscrise ca și băieții; 
• în cazul copiilor, riscurile de a muri din cauza bolii sau a malnutri ției s-au redus în mod 
semnificativ; 
• la nivel mondial, cazurile de infectare cu HIV continu ă să se diminueze, iar accesul la 
medicamente antiretrovirale s-a extins considerabil. 
Parteneriatul mondial pentru dezvoltare a completat eforturile depuse la nivel na țional pentru 
realizarea ODM. Începând cu anul 2000, asisten ța oficială pentru dezvoltare (AOD) acordat ă 
anual la nivel mondial a crescut cu aproape 70 %, ajungând la 96 de miliarde EUR, iar procentul din AOD acordat țărilor cel mai pu țin dezvoltate a crescu t cu peste 100 %. UE și 
statele sale membre sunt, împreun ă, cel mai important donator, furnizând anual 53 de miliarde 
EUR ca asisten ță oficială pentru dezvoltare ( 2011), ceea ce reprezint ă mai mult de jum ătate 
din AOD la nivel mondial. În parale l, punerea în aplic are a principiilor și a obiectivelor în 
materie de eficacitate a ajutorului și a dezvolt ării a contribuit la cre șterea impactului asisten ței 
oficiale pentru dezvoltare . Intensificarea spectaculoas ă a comerțului a fost un factor decisiv al 
                                                
 
2 COM(2011) 637 final. 
3 2006/C 46/01. 
 
RO 6   RO progresului: între 2000 și 2009, exporturile din țările în curs de dezvoltare au crescut cu 80 %, 
în compara ție cu 40 % pentru restul lumii. UE este  cel mai important partener comercial al 
țărilor în curs de dezvoltare și a jucat un rol de li der prin faptul c ă a permis accesul f ără taxe 
vamale și fără contingente pentru toate produsele din țările cel mai pu țin dezvoltate, în cadrul 
inițiativei „Totul în afar ă de arme”. În plus, cercetarea finan țată de UE, cum ar fi cea din 
cadrul parteneriatului între țările europene și cele în curs de dezvoltare privind studiile clinice, 
a contribuit, de asemenea, la realizarea ODM. 
Cu toate acestea, exist ă în continuare obstaco le în ceea ce prive ște realizarea ODM, în special 
în Africa Subsaharian ă înregistrându-se întârzieri. În întreaga lume, 1,3 miliarde de persoane 
trăiesc încă într-o sărăcie extrem ă. Peste 850 de milioane de persoane sufer ă de foame. 
Aproximativ 61 de milioane de copii nu frecventeaz ă încă școala. Femeile continu ă să facă 
obiectul discrimin ării și se confrunt ă cu riscuri grave de s ănătate, în special în ceea ce prive ște 
sănătatea matern ă, sănătatea și drepturile lor sexuale și reproductive. O treime din num ărul 
total de femei sunt afectate de violen ță în cursul vie ții lor, fapt care submineaz ă eforturile de a 
realiza oricare dintre Obiectivele de dezvoltare ale mileniului. Se estimeaz ă că 2,5 miliarde de 
persoane nu au acces la instala ții sanitare decente și că 780 de milioane de persoane nu au 
încă acces la ap ă potabilă salubră. 7 milioane de persoane infectate cu HIV/SIDA nu au înc ă 
acces la tratament. Obiectiv ul privind ocuparea integral ă și productiv ă a forței de munc ă și 
munca decent ă pentru to ți este departe de a fi atins pe plan mondial. Numai 20 % din 
populația lumii are acces la o protec ție socială adecvată. Utilizarea și gestionarea nedurabil ă a 
resurselor limitate ale P ământului pun în pericol via ța și bunăstarea genera țiilor viitoare.  
În plus, rezultatele bune sunt distribuite inegal nu numai între țări (în special cu o lips ă 
izbitoare a progreselor în materie de  realizare a ODM în statele fragile și afectate de 
conflicte), dar și în interiorul  aceleiași țări, inclusiv în cele care au deja mijloacele de a oferi 
propriei popula ții condiții de viață și perspective de viitor mai bune.  
Cu toate acestea, imaginea de ansambl u, în special având în vedere evolu țiile tehnologice și 
progresele economice înregistrate în multe țări emergente și în curs de dezvoltare de la 
instituirea ODM, arat ă că eradicarea, și nu doar reducerea s ărăciei, pe durata unei singure 
generații este realizabil ă. 
3.2. Principalele rezultate și angajamente asumate în cadrul Conferin ței Rio+20  
Conferința Rio+20 a confirmat existen ța unei viziuni globale comune privind crearea unui 
viitor durabil din punct de vedere economic, social și ecologic pentru  planeta noastr ă atât 
pentru genera țiile prezente, cât și pentru cele viitoare, subliniind totodat ă faptul că rămân în 
continuare numeroase provoc ări care trebuie solu ționate. În cadrul Conferin ței Rio+20 s-a 
recunoscut rolul important al economi ei ecologice în co ntextul dezvolt ării durabile și al 
eradicării sărăciei pentru reu șita unei dezvolt ări durabile, s-a lansat un proces de elaborare a 
obiectivelor de dezvoltare durabil ă (ODD) și s-a convenit adoptarea unor m ăsuri favorabile 
dezvoltării durabile. Aceste ac țiuni vor contribui, de asemenea,  la alimentarea procesului de 
elaborare a ODD și, pe termen mai lung, vor sprijini și realizarea acestor obiective. În acela și 
timp, participan ții la Conferin ța Rio+20 au convenit s ă reformeze cadrul institu țional pentru 
dezvoltarea durabil ă, să creeze o structur ă care să poată urmări acțiunile întreprinse în urma 
conferinței și să aprofundeze în continuare mijloacele de punere în aplicare. Acum este 
important ca UE s ă pună imediat în aplicare angajamentele asumate la Rio, s ă se implice activ 
în aceste procese și să ia măsurile necesare, atât în cadrul UE, cât și la nivel interna țional. 
 
RO 7   RO 3.3. Punerea în aplicare: ac țiuni la nivelul UE și la nivel interna țional  
UE va continua s ă depună eforturi pentru re alizarea unei dezvolt ări durabile, inclusiv prin 
punerea în aplicare a angajamentel or asumate în cadrul Conferin ței Rio+20, printr-o serie de 
politici globale, în special prin intermediul strategiei sale cuprinz ătoare pentru o cre ștere 
inteligent ă, durabilă și favorabil ă incluziunii - Europa 2020. Aceasta se refer ă, printre altele, 
la utilizarea eficient ă a resurselor, la economia cu emisii sc ăzute de dioxid de carbon, la 
cercetare și inovare, la ocuparea for ței de munc ă, la incluziunea social ă și la tineret. Punerea 
în aplicare și revizuirea periodic ă a Strategiei Europa  2020, care se bazeaz ă pe abordarea 
integratoare ini țiată de Strategia UE pentru dezvoltare durabil ă, ar trebui s ă contribuie la o 
mai mare coeren ță, precum și la introducerea și integrarea celor trei dimensiuni ale dezvolt ării 
durabile în politicile UE în se ns larg. Obiectivele dezvolt ării durabile vor fi puse în practic ă 
prin intermediul unei serii de politici-cheie în curs de preg ătire, printre care se num ără 
reforma politicii agricole comune și a politicii comune în domeniul pescuitului, cel de al 7-lea 
Program de ac țiune pentru mediu, ini țiativa „O Uniune a inov ării”, inițiativa „Orizont 2020” 
și Pachetul privind investi țiile sociale.  
UE a desf ășurat în mod constant o politic ă de cooperare pentru dezvoltare, în scopul de a 
contribui la punerea integral ă în aplicare a Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului. Gra ție 
acțiunii sale externe și, în special, pr in punerea în aplicare a Agendei schimb ării, UE va 
continua s ă faciliteze progresul în ma terie de realizare a ODM și de dezvoltare durabil ă în 
țările în curs de dezvoltare, punând un accent specific pe țările cel mai pu țin dezvoltate și pe 
țările cu cele mai ma ri nevoi. În acela și timp, trebuie întreprinse o serie de ac țiuni pentru a 
contribui la punerea în aplicare a an gajamentelor asumate la Conferin ța Rio+20.  
Principalele activit ăți pe care UE le desf ășoară în prezent pentru a pun e în aplicare ceea ce s-a 
convenit la Conferin ța Rio+20 sunt regrupate în anexa I.  
3.4. Cadrul institu țional pentru dezvoltarea durabil ă și modalit ăți de punere în 
aplicare 
Rio+20 a lansat un proces menit s ă consolideze cadrul institu țional pentru dezvoltarea 
durabilă, inclusiv rolul Adun ării Generale (AGONU) și al Consiliului Economic și Social 
(ECOSOC) ale Organiza ției Națiunilor Unite. O decizie important ă a fost instituirea unui 
Forum politic la nivel înalt (HLPF) privind dezvoltarea durabil ă, care va înlocui Comisia 
pentru dezvoltare durabil ă a ONU. Acest forum va monitoriza și va evalua progresele 
realizate în ceea ce prive ște punerea în aplicare a rezultatelor Conferin ței Rio+20 și este, de 
asemenea, îns ărcinat să consolideze interfa ța știință-politică, ceea ce va fi esen țial pentru 
punerea în aplicare a ODD. Acesta ar trebui s ă fie direct legat de ECOSOC, care face în 
prezent obiectul unei reorganiz ări, și să lucreze la intervale regul ate la un nivel politic mai 
înalt (AGONU).  Aceste leg ături constituie o ocazie de a spori coeren ța cu activitatea în 
desfășurare privind revizuirea ODM și cu discu țiile privind dezvoltar ea pentru perioada de 
după 2015.  
Un alt rezultat important al Conferin ței Rio+20 a fost decizia de a consolida și de a moderniza 
Programul Organiza ției Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) și, în special, decizia privind 
componen ța universal ă a Consiliului de administra ție al UNEP. Acest lucru a fost în prezent 
confirmat prin decizia privi nd noile acorduri interinstitu ționale pentru UNEP, adoptat ă în 
cadrul Consiliului s ău de administra ție desfășurat recent. Decizia de a institui o Adunare a 
ONU pentru mediu este un important pas înainte, care corespunde ambi ției UE de a 
transforma în viitor acest program într-o agen ție a ONU. UE va avea un rol activ în punerea în 
 
RO 8   RO aplicare a acestui cadru institu țional revizuit. Asigurarea unei particip ări adecvate a UE atât în 
cadrul HLPF, cât și în cadrul UNEP reorganizat va reprezenta o prioritate. 
Cu ocazia Conferin ței Rio+20 s-a decis, de asemenea, s ă se promoveze tehnologiile curate și 
ecologice, precum și să se instituie un comitet interguvernamental de exper ți care să prezinte 
opțiuni pentru o strategie de finan țare a dezvolt ării durabile. Comitetul trebuie s ă asigure 
coerență și coordonare și să evite dublarea efortu rilor în ceea ce prive ște finanțarea procesului 
de dezvoltare. UE va participa la acest pr oces în conformitate cu abordarea global ă privind 
finanțarea și cu alte mijloace de punere în aplicare, dup ă cum se indic ă mai jos.  
3.5. Consultare public ă 
Comisia a organizat o serie de consult ări publice și dialoguri privind perspectivele eradic ării 
sărăciei și ale dezvolt ării durabile. Mai multe aspecte al e propunerilor cuprinse în prezenta 
comunicare sunt inspirate din aceste consult ări. În anexa II este prezentat ă o imagine de 
ansamblu a acestor consult ări. Comisia va continua activ dial ogul privind toate aceste aspecte 
cu toate p ărțile interesate și cu societatea civil ă. 
4. I NTEGRAREA DEZVOLT ĂRII DURABILE șI A ERADIC ĂRII SĂRĂCIEI ÎNTR -UN CADRU 
GENERAL PENTRU PERIOADA DE DUP Ă 2015   
La nivel interna țional și în cadrul ONU, o mare parte a activit ăților privind eradicarea s ărăciei 
și dezvoltarea durabil ă a fost efectuat ă în cadrul unor capitole separa te si cu grupuri diferite: 
unul care decurge din Declara ția Mileniului și celălalt dintr-o serie de reuniuni la nivel înalt 
ale ONU privind dezvoltarea durabil ă. În realitate, aceste dou ă capitole au avut întotdeauna 
elemente comune; de exemplu, ODM abordeaz ă aspectele de mediu prin ODM7, iar 
dezvoltarea durabil ă a avut întotdeauna ca obiec tiv prioritar eradicarea s ărăciei. 
Pentru a r ăspunde cu eficacitate provoc ărilor reprezentate de eradicarea s ărăciei și de 
dezvoltarea durabil ă, care reprezint ă împreună o problem ă majoră la nivel mondial, revizuirea 
ODM și activitatea de ela borare a ODD trebuie re unite pentru a alc ătui un singur cadru 
general, cu provoc ări și obiective prioritare comune, astfel încât, pân ă în 2030, s ă se asigure o 
viață decentă pentru to ți și să se ofere planetei un viitor durabil dup ă această dată.  
În toamna anului 2013, în cad rul unui eveniment special or ganizat de ONU, se va face 
bilanțul eforturilor depuse pentru re alizarea Obiectivelor de dezvo ltare ale mileniului (ODM), 
se vor discuta modalit ățile de a accelera progresele înainte de 2015 și se va ini ția un schimb 
de opinii cu privire la ceea ce ar putea urma dup ă 2015, termenul-limit ă pentru îndeplinirea 
ODM. În septembrie 2013, cu ocazia primei sesiuni a Forumului politic la nivel înalt instituit de Conferin ța Rio+20 se va analiza, în plus, modul  în care s-a dat curs angajamentelor 
asumate la Rio+20 în iunie 2012. De asemenea, va fi necesar s ă se înregistreze progrese în 
cadrul grupului de lucru deschis priv ind obiectivele de dezvoltare durabil ă (ODD) convenite 
la Rio. Toate aceste elemente vor furniza stru ctura pentru adoptarea acordului privind un 
cadru general pentru perioada de dup ă 2015. 
Pentru a aprofunda reflec ția privind obiectivele, UE î și va continua dialogul deschis cu toate 
părțile interesate relevante. Astf el, UE va contribui activ la  activitatea grupului de lucru 
deschis privind ODD, care va prezenta Adun ării Generale a ONU recomand ări privind 
acțiunile care ar putea fi întreprinse.  
 
RO 9   RO Prezenta sec țiune descrie experien ța acumulat ă în urma evalu ării ODM și activitatea legat ă de 
elaborarea ODD, precum și elementele prioritare care rezult ă din aceste dou ă exerciții. După 
aceea, se indic ă pe scurt și în mod concret modul în care aceste elemente pot fi reunite în 
cadrul proceselor relevante ale ONU. Apoi, pe aceast ă bază, în ultima sec țiune sunt sintetizate 
unele dintre principiile esen țiale ale unui cadru general.  
4.1. Elementele prioritare ale cadrului general 
Bazându-se pe experien ța acumulat ă cu ODM și pe activit ățile privind dezvoltarea durabil ă 
care decurg din Conferin ța Rio+20 și având în vedere tendin țele actuale, UE consider ă că pot 
fi identificate o serie de provoc ări pentru instituirea cadrului ge neral pentru perioada de dup ă 
2015. 
Există o legătură fundamental ă între durabilitatea medi ului la nivel mondial și eradicarea 
sărăciei. Nu este posibil s ă se elimine s ărăcia și să se asigure o via ță decentă pentru to ți fără a 
găsi, în acela și timp, solu ții pentru durabilitatea mediul ui la nivel mondial. Acela și lucru se 
aplică și în sens invers. Schimb ările climatice, dezastrele na turale, declinul biodiversit ății și 
degradarea oceanelor, a surselor de ap ă dulce, a terenurilor și a solurilor au un efect extrem de 
negativ asupra popula țiilor celor mai s ărace ale lumii. Pentru a g ăsi soluții la aceste probleme, 
cadrul general trebuie s ă acționeze ca un catalizator  pentru buna guvernan ță, transparen ță, 
coeziunea social ă și autonomizarea femeilor, în toate țările și la nivel interna țional, toate 
aceste aspecte fiind esen țiale pentru dezvoltarea durabil ă și eradicarea s ărăciei. 
Astfel cum s-a convenit în documentul final al Conferin ței Rio+20, obiectivele de dezvoltare 
durabilă (ODD) ar trebui s ă fie universal aplicabile în toate țările, ținând totodat ă seama de 
realitățile, capacit ățile și nivelurile de dezvoltare proprii fiec ărei țări și respectând politicile și 
prioritățile naționale; ODD ar trebui s ă cuprindă cele trei dimensiuni ale dezvolt ării durabile și 
să fie axate pe ac țiune, să fie concise, u șor de înțeles și limitate ca num ăr. Propunerile f ăcute 
de UE în etapa de preg ătire a Conferin ței Rio+20 au indicat c ă ODD ar trebui, de asemenea, 
să se concentreze asupra re surselor care reprezint ă bunuri publice și „piloni de baz ă ai vieții”, 
cum ar fi energia, apa, securitatea alimentar ă, oceanele, consumul și producția durabile, 
precum și incluziunea social ă și munca decent ă. În același timp, obiectivele  ar trebui s ă fie în 
concordan ță cu acordurile interna ționale existente, cum ar fi obiectivele și țintele privind 
schimbările climatice și biodiversitatea, precum și cu nivelurile minime de protec ție socială.  
ODD ar trebui s ă abordeze cele trei obiective fundamentale ale dezvolt ării durabile: 
eradicarea s ărăciei, schimbarea modelelor de consum și de produc ție nedurabile, precum și 
protejarea și gestionarea resurselor natura le care stau la baza dezvolt ării economice și sociale. 
Obiectivele de dup ă 2015 ar trebui s ă fie orientate spre viitor și să urmărească definirea 
vectorilor pentru realizarea unui viitor durabil: cu o perspectiv ă comună pentru 2050, 
obiectivele și țintele ar trebui s ă vizeze anul 2030. 
Întrucât cadrul ar trebui s ă aibă ca obiective generale  atât eradicarea s ărăciei, cât și 
dezvoltarea durabil ă, problemele prioritare trebuie s ă abordeze ambele perspective, dup ă cum 
s-a indicat mai sus. Pe baza acestui ra ționament, cadrul ar putea fi construit în jurul mai 
multor elemente principale: asigurar ea unor standarde de trai de baz ă, promovarea vectorilor 
pentru o cre ștere durabil ă și favorabil ă incluziunii, precum și asigurarea gestion ării durabile a 
resurselor naturale; promovarea, în acela și timp, a egalit ății, echității și justiției, precum și a 
păcii și securității. În plus, problema privind luarea în calcul a limitelor pe care le poate 
suporta planeta noastr ă în termeni de mediu va necesita un r ăspuns integrat care s ă aibă un 
 
RO 10   RO impact asupra tuturor acestor elemente și va trebui s ă se țină seama de ea atunci când se 
abordează unele dintre aceste elem ente, impunându-se totodat ă adoptarea unor m ăsuri 
specifice. Prin urmare, aceast ă problemă poate fi considerat ă, de asemenea, drept component ă 
suplimentar ă transversal ă a unui cadru general integr at pentru perioada de dup ă 2015.  
4.1.1. Standarde de via ță minime 
ODM au oferit un cadru pentru dezvoltarea uman ă, fixând obiective cum ar  fi venitul minim, 
eliminarea foametei, ocuparea integral ă și productiv ă a forței de munc ă și o muncă decentă 
pentru toți, accesul la înv ățământul primar, rezultate în materie de îngrijiri medicale de baz ă, 
accesul la ap ă și la salubrizare, toate aceste elemente constituind îns ăși temelia unei vie ți 
decente.  
Trebuie s ă ducem la bun sfâr șit actualele ODM, remediind deficien țele și trăgând învățăminte 
din acestea. De exemplu, trebuie s ă răspundem unor chestiuni mai ample legate de educa ție și 
sănătate și să ținem seama de protec ția socială. Mediile agregate au  disimulat inegalit ăți 
naționale cauzate de s ărăcia extrem ă, de poziția geografic ă sau de marginalizare. Trebuie s ă 
renunțăm la obiectivele pur cantitative și să luăm în considerare calitatea, de exemplu în 
domeniul educa ției și al sănătății. Cel târziu pân ă în 2030, trebuie stab ilit un nivel sub care 
niciun bărbat, nicio femeie și niciun copil nu ar trebui s ă ajungă: standarde pentru care fiecare 
cetățean ar trebui s ă poată trage la r ăspundere conducerea țării în care tr ăiește. Scopul nostru 
ar trebui s ă fie acela de a oferi cet ățenilor mijloacele necesare pentru a ie și din sărăcie. 
Obiective care s ă stimuleze ac țiuni menite s ă asigure standarde esen țiale în domeniul 
educației, nutriției, apei și aerului curate vor contri bui la eradicarea foametei și vor îmbun ătăți 
securitatea alimentar ă, sănătatea și bunăstarea. De asemenea, obiectivele ar trebui s ă 
stimuleze adoptarea unor m ăsuri în favoarea ocup ării productive a for ței de munc ă și a muncii 
decente pentru to ți, inclusiv pentru tineret, femei și persoane cu handicap, în func ție de 
nivelurile de dezvoltare ale țărilor vizate. Spre deosebire de ODM existente, aceste obiective 
ar trebui s ă se aplice fiec ărei țări și nu ar trebui s ă reprezinte numai un obiectiv global, f ără a 
prevedea responsabilit ăți pentru fiecare țară. Răspunderea de a asigura progrese pentru 
îndeplinirea unor obiective c onvenite la nivel interna țional îi revine fiec ărei țări în parte. 
4.1.2. Vectori ai cre șterii durabile și favorabile incluziunii 
Consultarea public ă organizat ă de Comisie, precum și experien ța țărilor care au reu șit să se 
elibereze de s ărăcie demonstreaz ă rolul esen țial jucat de vectorii-cheie ai cre șterii durabile și 
favorabile incluziunii, în special în ceea ce prive ște furnizarea de servicii de baz ă pentru 
dezvoltarea uman ă, generarea de cre ștere economic ă și crearea de locuri de munc ă decente. 
Toate țările, indiferent de stadiul lo r de dezvoltare, ar trebui s ă efectueze transform ări 
structurale pentru a perm ite instaurarea unor economii deschise, favorabile pie ței, care s ă 
promoveze cre șterea durabil ă și favorabil ă incluziunii, s ă îmbunătățească capacitățile de 
producție, să promoveze dezvoltarea sectorului privat, investi țiile și crearea de bun ăstare, să 
favorizeze tranzi ția către o economie ecologic ă favorabil ă incluziunii și să garanteze c ă 
avantajele ob ținute sunt diseminate la scar ă largă. Obiectivele fixate ar contribui la stimularea 
oportunităților pentru o cre ștere mai durabil ă și mai favorabil ă incluziunii, pe baza unor 
indicatori care nu iau în c onsiderare doar PIB-ul. Multe țări ar putea utiliza aceste obiective 
pentru a se concentra asupra  coeziunii sociale, precum și asupra unor activit ăți mai durabile în 
domeniul agriculturii, al pescuitului și al acvaculturii, pentru a îmbun ătăți nutriția, a rezolva 
problema deficitului de ap ă și a evita risipa de alimente. Alte țări ar reuși să aibă o produc ție 
în care resursele sunt ut ilizate în mod mai eficient , economisind apa, reducând și reciclând 
deșeurile. Stabilirea unui obiectiv care s ă constea în adoptarea unui model de ora șe durabile și 
 
RO 11   RO rezistente ar aduce îmbun ătățiri la nivelul calit ății aerului și apei, la nivelul energiei, al 
infrastructurii accesibile, al locuin țelor și al transportului, fapt care ar oferi solu ții în ceea ce 
privește ocuparea for ței de munc ă, sănătatea, dezvoltarea economic ă și ar răspunde totodat ă 
aspectelor legate de adaptarea la schimb ările climatice, de prevenirea dezastrelor și de 
pregătirea pentru aceste situa ții. Printre al ți vectori importan ți se numără energia durabil ă, 
știința și tehnologia, serviciile de telecomunica ții, serviciile financiare și infrastructura (de 
exemplu facilitar ea accesului la pie țe), precum și migrația și mobilitatea. Pentru toate aceste 
aspecte este nevoie de un mediu stabil, fa vorabil afacerilor, antr eprenoriatului, inov ării și 
ocupării productive a for ței de munc ă. 
Transformarea economic ă este necesar ă, însă constituie, în acela și timp, o provocare uria șă: 
vor trebui f ăcute noi investi ții de ordinea miliardelor4. Cu toate acestea, experien ța dobândit ă 
în țările care au înregistrat mari progrese în oferirea acestor servicii cet ățenilor lor, precum și 
inițiativele interna ționale recente, cum ar fi „Energia durabil ă pentru to ți” și „Îmbunătățirea 
Nutriției” ( Scaling Up Nutrition  - SUN), au demonstrat c ă o astfel de abor dare poate genera 
rezultate promi țătoare, accelerând cre șterea economic ă și investițiile. 
4.1.3. Gestionarea durabil ă a resurselor naturale 
Gestionarea și utilizarea durabil ă a resurselor naturale este esen țială pentru a sprijini cre șterea 
economic ă și ocuparea for ței de munc ă, în special în sectoarele de produc ție primară, cum ar 
fi agricultura, pescuitul și silvicultura, sau în sectoarele de servicii, cum ar fi turismul. 70 % 
dintre persoanele s ărace din întreaga lume tr ăiesc în zone rurale, supravie țuirea și bunăstarea 
lor depinzând în mod direct de biodiversitate și de serviciile ecosistemice, ceea ce le face mai 
vulnerabile la penurii și la riscurile climatice. Buna ges tionare a resurselor naturale, bazat ă pe 
transparen ță, răspundere și bună guvernan ță, este esen țială pentru eradicarea s ărăciei și pentru 
a progresa în mod durabil c ătre o economie ecologic ă favorabil ă incluziunii. Sunt necesare 
măsuri pentru a promova transmiterea, de c ătre întreprinderi, a unor informa ții privind 
durabilitatea, fapt care va încuraja o gam ă largă de întreprinderi s ă se angajeze în practici 
responsabile. Evolu ția către o lume neutr ă din punctul de vedere al degrad ării solului ar 
contribui la cre șterea economic ă, la protejarea biodiversit ății, la gestionarea durabil ă a 
pădurilor, la atenuarea și adaptarea la schimb ările climatice, precum și la securitatea 
alimentar ă, îmbunătățind în acela și timp calitatea solului, reducând eroziunea, consolidând 
reziliența la dezastrele naturale și punând cap ăt ocupării terenurilor. Având în vedere 
importanța oceanelor pentru întreaga planet ă, protejarea și restabilirea s ănătății oceanelor și a 
ecosistemelor marine în scopul asigur ării unor mijloace de subzisten ță durabile ar trebui s ă fie 
o preocupare universal ă; acest lucru ar sprijini exploatarea durabil ă a stocurilor de pe ște și ar 
îmbunătăți, de asemenea , securitatea alimentar ă, reducând totodat ă pericolele grave, cum ar fi 
cele reprezentate de de șeurile marine. Pentru a r ăspunde acestor provoc ări, fiecare țară ar 
trebui să adopte o conduit ă care să vizeze gestionarea durabil ă a propriilor resurse naturale și 
să instituie structuri deschise și transparente de guvernan ță pentru a se asigura c ă resursele 
sunt utilizate în avantajul cet ățenilor în mod echitabil și durabil. 
Pentru aceasta, fiecare țară trebuie s ă se asigure c ă resursele sunt utilizate astfel încât s ă se 
țină seama de mediu și, în ceea ce prive ște resursele precum solul, p ădurile, râurile și 
                                                 
4 De exemplu, Agen ția Interna țională a Energiei estimeaz ă că, pentru a furniza servicii energetice 
durabile pentru to ți până în 2030, va trebui investit ă o sumă suplimentar ă de aproximativ 30 de miliarde 
EUR pe an în plus fa ță de scenariul de statu-quo. FAO estimeaz ă că ar fi necesare peste 50 de miliarde 
USD de cheltuieli publice suplimentare pe an destinate agriculturii și plaselor de siguran ță pentru a 
atinge, în 2025, obiectivul unei lumi care nu sufer ă de foamete. 
 
RO 12   RO oceanele, s ă se asigure c ă de acestea se vor bucura și generațiile viitoare. De asemenea, 
exploatarea resurselor limita te, cum ar fi mineralele și apele subterane, trebuie efectuat ă într-
un mod incluziv și responsabil, care s ă garanteze ob ținerea unor beneficii maxime pentru 
societate, din perspectiva m odului în care sunt comercia lizate, a ratei de epuizare și a utilizării 
veniturilor ob ținute. Eliminarea treptat ă a subven țiilor pentru utilizarea resurselor limitate, 
cum ar fi combustibilii fosili, este o m ăsură esențială rentabilă, care va promova utilizarea 
eficientă a resurselor. De asemenea, statele membre ar trebui s ă își intensifice cooperarea în 
ceea ce prive ște gestionarea resurselor com une, cum ar fi stocurile de pe ște și biodiversitatea 
marină în zonele situate în afara jurisdic țiilor naționale. 
Va fi necesar, totodat ă, să se adopte o perspectiv ă integrată, pentru a se asigura c ă soluțiile 
găsite la constrângerile în materie de  resurse într-un anumit domeniu nu creeaz ă constrângeri 
suplimentare în alt domeniu. Viitoarea agend ă ar trebui s ă solicite tuturor țărilor să își 
gestioneze și să își utilizeze în mod durabil propriile resurse naturale în deceniile urm ătoare, 
abordând aspecte precum transparen ța, optimizarea veniturilor, protec ția drepturilor de 
proprietate, rezilien ța5, inclusiv la dezastrele naturale, și protecția mediului. Comunitatea 
mondială trebuie s ă își reuneasc ă eforturile în acest sens. În special, societ ățile private și 
publice trebuie s ă își asume res ponsabilitatea și să respecte standarde ridicate de transparen ță 
și de bună guvernan ță. Pentru a crea o economie cu emisii sc ăzute de dioxid de carbon și mai 
eficientă din punctul de vedere al utiliz ării resurselor, va fi nevoie s ă se adopte m ăsuri și 
acțiuni de formare pentru dobândirea unor seturi de competen țe specifice care vor fi necesare. 
4.1.4. Egalitate, echitate și justiție 
Obiectivele bun ăstării și demnității umane pentru to ți sunt consacrate în Declara ția universal ă 
a drepturilor omului și în Declara ția Mileniului, în care sunt recunoscute în mod explicit și 
legăturile dintre drepturile omului, buna guvernan ță și dezvoltarea durabil ă. Acest lucru, 
precum și angajamentul fa ță de valorile fundamentale comune , au fost reafirmate cu ocazia 
reuniunii la nivel înalt privind ODM din 2010 și a Conferin ței Rio+20 din 2012. 
Importanța justiției și a echității, a drepturilor omului, a democra ției și a altor aspecte ale 
bunei guvernan țe depășește cu mult impactul acestor elemente asupra îndeplinirii obiectivelor 
în materie de dezvoltare re feritoare la venituri, educa ție, sănătate și alte nevoi de baz ă. Aceste 
elemente au, de asemenea, o importan ță în sine, în toate țările. Mișcările recente produse în 
Africa de Nord și în Orientul Mijlociu au ar ătat importan ța unor sisteme poli tice incluzive, a 
justiției și a locurilor de munc ă, în special pentru tineret, și au subliniat c ă progresele în 
direcția îndeplinirii ODM sunt esen țiale, însă nu suficiente. Guvernan ța va rămâne o 
provocare la nivel mondial în anii urm ători. 
Este important ca noul cadru general pentru perioada de dup ă 2015 să cuprindă aceste aspecte. 
Rolul femeilor este deosebit de important în deblocarea poten țialului de dezvoltare durabil ă, 
în acest sens fiind necesar ă eliminarea tuturor tipurilor de bariere din calea particip ării egale. 
Cadrul ar trebui s ă pună un accent special pe trecerea la o abordare în materie de dezvoltare 
bazată pe drepturi, pe reducerea inegalit ăților, precum și pe promovarea și protejarea 
drepturilor femeilor și ale fetelor, pe egalitatea de gen, pe transparen ță și pe combaterea 
corupției. De asemenea, cadrul ar trebui s ă cuprindă aspectele fundamentale legate de 
echitate. Pentru ca acest lucru s ă fie posibil, obiectivele și țintele ar trebui s ă încurajeze 
acțiunile necesare pentru a se asigura c ă un num ăr din ce în ce mai mare de persoane 
                                                 
5 COM(2012)586: Abordarea UE în materie de rezilien ță: să învățăm din crizele în domeniul securit ății 
alimentare. 
 
RO 13   RO beneficiaz ă de un set de baz ă de garan ții sociale și pentru a îmbun ătăți punerea în aplicare a 
acestora. 
4.1.5. Pacea și securitatea 
În situațiile în care exist ă nesiguran ță fizică, niveluri ridicate de in egalitate, probleme de 
guvernanță și capacități instituționale reduse sau inexistente, este foarte greu s ă se facă 
progrese durabile privind princi palii indicatori de referin ță ai ODM, cum ar fi s ărăcia, 
sănătatea, educa ția sau salubritatea. Prin urmare, este esen țial să se abordeze cauzele profunde 
ale acestor situa ții și să se ia măsuri pentru a preveni apari ția lor. 
Totuși, această necesitate nu se refer ă doar la statele fragile,  deoarece numeroase alte țări se 
confruntă, de asemenea, cu probleme legate de insecuritate și violență. Traficul, terorismul 
transnațional, rețelele infrac ționale și violența bandelor submineaz ă securitatea cet ățenilor și 
reduc perspectivele pentru o via ță decentă, afectând în special femeile și copiii. 
Pentru a aborda chestiunile privind pacea și securitatea în contextul cadrului general pentru 
perioada de dup ă 2015, ar trebui s ă se porneasc ă de la activitatea deja desf ășurată între 
anumite state fragile și țările OCDE, UE, ONU și băncile de dezvoltare cu ocazia Forumului 
de la Busan, în noiembrie 2011. Ar trebui continuate progresele  înregistrate gra ție Noului 
acord privind angajamentul în cazul statelor  fragile, care a instituit un set convenit de 
obiective privind consolidarea p ăcii și a statului. 
5. C ĂTRE UN CADRU GENERAL PENTRU PERIOADA DE DUP Ă 2015 
5.1. Reunirea elementelor pentru a face fa ță viitoarelor provoc ări 
Eradicarea s ărăciei și asigurarea faptului c ă prosperitatea și bunăstarea sunt durabile r ămân 
cele mai presante provoc ări pentru viitor. Pentru a fi solu ționate cu succes, aceste elemente 
trebuie abordate împreun ă, într-un nou cadru general care s ă fie universal și direct relevant 
pentru toate țările, recunoscând, în acela și timp, că fiecare țară este afectat ă într-o m ăsură 
diferită și că răspunsurile și contribu ția fiecărei țări la obiectivele globale vor varia. De și 
multe țări vor continua s ă iasă din starea de s ărăcie extrem ă, trebuie s ă ne concentr ăm 
eforturile în mod deos ebit asupra problemei s ărăciei pentru a o face ireversibil ă. Modelele 
nedurabile ale dezvolt ării economice actuale, care au un impact asupra mediului și a stocului 
de resurse naturale, sunt înc ă determinate în mare m ăsură de țările dezvoltate și din ce în ce 
mai mult de țările cu economii emergente, îns ă efectele sunt resim țite și în țările cel mai pu țin 
dezvoltate. Excluderea social ă și inegalitatea, șomajul, locurile de munc ă precare și lipsa de 
protecție socială au, de asemenea, un impact direct asupra s ărăciei și dezvoltării durabile. 
Declarația Mileniului, care r ămâne de actualitate, ar trebui s ă orienteze activitatea de preg ătire 
a viitorului cadru. Pe baza ac țiunilor întreprinse ca urmare a Conferin ței Rio+20, a revizuirii 
ODM și a altor procese interna ționale relevante, viitorul cadru general ar trebui s ă indice 
modalitatea de a eradica s ărăcia și de a atinge obiectivul unei prosperit ăți și bunăstări pentru 
toți, punând accentul pe vectorii cei mai importan ți ai creșterii durabile și favorabile 
incluziunii, în limitele resurselor pe care ni le poate oferi planeta noastr ă. Prin urmare, acest 
cadru ar trebui s ă reuneasc ă cele trei dimensiuni ale dezvolt ării durabile (economic ă, socială 
și de mediu) și să prevadă responsabilit ăți pentru toate țările. 
 
RO 14   RO Obiectivul subiacent al acestui nou cadru general ar trebui s ă fie acela de a asigura, pân ă în 
2030, „o via ță decentă pentru to ți”. Pentru aceasta, ar trebui s ă se abordeze simultan atât 
necesitatea de a eradica s ărăcia, cât și viziunea universal ă privind dezvoltarea durabil ă 
necesară pentru a asigura prosperitatea genera țiilor actuale și viitoare. 
Secțiunile precedente au prezentat modul  în care procesele conexe desf ășurate la nivelul ONU 
ar trebui s ă furnizeze un cadru general comun, proc ese necesare pent ru îndeplinirea 
obiectivului de a asigura o via ță decentă pentru to ți. În forma sa final ă, cadrul ar trebui s ă se 
bazeze pe rezultatele interac țiunilor constructive cu toate p ărțile interesate și între partenerii 
internaționali. Cu toate acestea, UE consider ă că există o serie de principii generale, care pot 
fi deja identificate, care ar trebui s ă fie acceptate în unanimitate. 
5.2. Principii pentru instituirea unui ca dru general pentru perioada de dup ă 2015  
Comisia propune ca UE s ă urmărească principiile enun țate mai jos în discu țiile sale privind 
cadrul pentru perioada de dup ă 2015. 
5.2.1. Domeniu de aplicare 
Cadrul ar trebui s ă aibă un caracter universal, atât ca aspira ție, cât și ca acoperire geografic ă, 
să prevadă obiective pentru toate țările, să se aplice întregii umanit ăți, să fie axat pe eradicarea 
sărăciei în toate dimensiunile sale, indiferent de locul în care exist ă, și să promoveze 
prosperitatea și bunăstarea pentru to ți, în limitele resurselor pe care ni le poate oferi planeta. 
• Cadrul ar trebui se integreze ce le trei dimensiuni ale dezvolt ării durabile (economic ă, 
socială, de mediu), luând în considerare lec țiile învățate din revizuirea ODM și pornind de 
la activitatea efectuat ă pentru elaborarea ODD, care vizeaz ă eradicarea s ărăciei și 
dezvoltarea durabil ă. Obiectivele ar trebui s ă defineasc ă un nivel sub care nicio persoan ă 
nu ar trebui s ă ajungă, până cel târziu în 2030, și ar trebui s ă direcționeze progresele c ătre 
prosperitate și bunăstare, în limitele resurselor pe care ni le poate oferi planeta. 
• Cadrul ar trebui s ă recunoasc ă că sărăcia, prosperitatea și bunăstarea nu pot fi privite doar 
din punct de vedere fina nciar, fiind, dimpotriv ă, multidimensionale și reflectând 
capacitatea popoarelor de a cre ște și de a se dezvolta. 
• Cadrul ar trebui s ă acopere, în mod integrat: 
• dezvoltarea uman ă de bază (pornind de la ODM existente actualizate și reflectând, de 
asemenea, aspecte precum protec ția socială); 
• vectorii cre șterii și ai dezvolt ării durabile și favorabile incluziunii care sunt necesari 
pentru transformarea structural ă a economiei, esen țiali pentru crearea de capacit ăți de 
producție și de locuri de munc ă, precum și pentru asigurarea tranzi ției către o economie 
ecologică favorabil ă incluziunii, capabil ă să răspundă provocărilor reprezentate de 
schimbările climatice, și 
• gestionarea durabil ă a resurselor naturale. 
• Cadrul ar trebui s ă trateze, în acela și timp, aspecte legate de justi ție, egalitate și echitate, 
abordând chestiuni privind dr epturile omului, democra ția și statul de drept, precum și 
autonomizarea femeilor și egalitatea de gen, elemente vita le pentru o dezvoltare durabil ă 
și favorabil ă incluziunii, dar și valori importante în sine. De  asemenea, cadrul ar trebui s ă 
abordeze aspecte în materie de pace și securitate, pornind de la activit ățile existente 
privind consolidarea p ăcii și a statului. 
 
RO 15   RO 5.2.2. Natura și numărul obiectivelor 
• Obiectivele ar trebui s ă fie limitate ca num ăr și să se aplice în mod universal tuturor 
țărilor, dar ar trebui s ă aibă ținte care s ă respecte contextele dife rite. Pentru a asigura 
asumarea și relevanța lor, obiectivele ar trebui s ă fie adaptate și să opereze la nivel 
național. Ar trebui acordat ă o atenție specială nevoilor statelor fragile. 
• Obiectivele ar trebui el aborate într-un mod care s ă ia în considerare baza de informa ții 
științifice și obținute prin cercetare, iar obiectivele și indicatorii conec și ar trebui s ă fie 
măsurabili. 
5.2.3. Transparen ța, punerea în aplicare și responsabilitatea 
• Responsabilitatea pentru ob ținerea rezultatelor dorite  este, în primul rând, na țională. Este 
necesară mobilizarea tuturor resurselor, interne și internaționale, private și publice. 
Finanțarea și alte mijloace de punere  în aplicare ar trebui abordate într-o manier ă 
cuprinzătoare și integrată, având în vedere faptul c ă sursele poten țiale pentru punerea în 
aplicare a diverselor obiective mondiale sunt acelea și. 
• Cadrul ar trebui elaborat și pus în aplicare în strâns parteneriat cu p ărțile interesate din 
societatea civil ă, inclusiv cu sectorul privat. 
• Ar trebui stabilit un ca lendar pentru lansarea ac țiunilor la toate nivelurile în vederea 
realizării obiectivelor. S-ar putea fixa o perspectiv ă pentru 2050, obiectivele și țintele 
vizând anul 2030. 
• Cadrul ar trebui s ă se bazeze pe respons abilitatea individual ă a țărilor de a lua m ăsuri, la 
care să se adauge parteneriatul între toate țările și părțile interesate. Obiectivele ar trebui 
să ofere stimulente pentru cooperarea și parteneriatele între guve rne, societatea civil ă, 
inclusiv sectorul privat, și comunitatea interna țională în general. Toate țările ar trebui s ă 
contribuie în mod echitabil în vederea atinge rii obiectivelor. De asemenea, obiectivele ar 
trebui să promoveze o mai mare asumare a responsabilit ății. 
• Elaborarea cadrului ar trebui înso țită de eforturi pentru a spori coeren ța la nivel 
instituțional. 
• Pentru a permite o bun ă monitorizare a progreselor înre gistrate, ar trebui consolidat ă baza 
statistică. 
5.2.4. Coeren ța 
• Cadrul ar trebui s ă fie în concordan ță cu obiectivele și țintele actuale convenite la nivel 
internațional, de exemplu în ceea ce prive ște schimb ările climatice, biodiversitatea, 
reducerea riscurilor de dezastre și nivelurile minime de protec ție socială. 
5.3. Punerea în aplicare a cadrului: apropriere și responsabilitate la nivel de țară 
Responsabilitatea pentru punerea în ap licare a viitorului cadru revine fiec ărei țări, cu 
implicarea tuturor p ărților interesate relevante, inclusiv a partenerilor sociali. Principalii 
vectori ai dezvolt ării sunt în primul rând de or din intern, în special guvernan ța democratic ă, 
statul de drept, institu țiile politice stabile, politicile s ănătoase, transparen ța finanțelor publice 
și combaterea fraudei și a corupției. Mobilizarea resurselor interne, reglement ările juridice și 
fiscale, precum și instituții care să sprijine dezvoltarea s ectorului privat, investi țiile, crearea de 
locuri de munc ă decente și competitivitatea în materie de exporturi sunt elemente esen țiale 
pentru ca aceast ă ambiție să fie realizabil ă pentru toate țările. În acest context, reformele 
interne au o importan ță capitală pentru a da un caracter durabil cre șterii economice și a o face 
să funcționeze în mod eficace în vederea eradic ării sărăciei, a diminu ării inegalit ăților și a 
 
RO 16   RO îmbunătățirii bunăstării pentru to ți. Acest lucru este valabil pentru toate țările, indiferent de 
nivelurile lor de dezvoltare. 
Cu toate acestea, UE recunoa ște că unele țări vor avea în continuare nevoie de sprijin, inclusiv 
de asisten ță pentru dezvoltare. În  acest context, sunt  în curs de apari ție metode mai eficiente și 
eficace de a investi în ajutorul pentru dezvoltare, care garanteaz ă că ajutorul ac ționează ca un 
catalizator pentru dezvo ltare, mobilizând investi ții, inclusiv prin surse, instrumente și 
mecanisme financiare inovatoare, cum ar fi finan țările mixte. Aceast ă abordare actualizat ă a 
fost adoptat ă în „Agenda schimb ării” a UE. Cooperarea sud- sud poate aduce o contribu ție 
substanțială la evolu ția rezultatelor mondiale în mate rie de dezvoltare. Principiile 
Parteneriatului global privind eficacitatea cooper ării pentru dezvoltare, convenite în 2011 în 
cadrul Forumului la nivel înalt privind eficacit atea ajutorului de la  Busan, ar trebui s ă se 
aplice universal. 
Pe lângă ajutorul acordat, coeren ța politicilor în favoarea dezvolt ării joacă un rol important în 
eradicarea s ărăciei și realizarea dezvolt ării durabile. Prin urmare, viitorul cadru ar trebui s ă 
acorde acestor politici o aten ție deosebit ă. De exemplu, în multe țări în curs de dezvoltare, 
veniturile provenite din comer ț au crescut considerabil și pot fi utilizate pentru a combate 
sărăcia. Se prevede c ă această tendință va continua în multe țări în curs de dezvoltare și este 
deosebit de important ă în Africa Subsaharian ă. 
Pentru a putea fi realizat, cadrul general ar trebui s ă fie însoțit de eforturi menite s ă garanteze 
că toate  resursele sunt mobilizate și valorizate în mod eficace, în plus fa ță de un angajament 
asumat de toate țările de a adopta o abordare global ă în ceea ce prive ște aceste resurse, 
precum și politici coerente și adecvate. Obiectivele și țintele vor contribui la stimularea 
investițiilor în sectorul privat. Toate țările ar trebui s ă comunice, în mod deschis și 
transparent, progresele înregistrate în realizarea viitoarelor obiective. 
UE ar trebui s ă promoveze o abordare global ă și integrată cu privire la mijlo acele de punere în 
aplicare, care s ă includă chestiuni de finan țare la nivel mondial. În prezent, au loc discu ții 
privind finan țarea unor m ăsuri legate de clim ă, biodiversitate, dezvoltare și dezvoltare 
durabilă în cadrul unor foruri diferite, de și sursele de finan țare potențiale sunt acelea și. Există 
o nevoie stringent ă de a asigura coeren ța și coordonarea și de a evita duplicarea eforturilor în 
ceea ce prive ște finanțarea pentru procesul de dezvolta re. La mijlocul anului 2013, Comisia 
intenționează să prezinte o comuni care prin care s ă propună o abordare integrat ă la nivelul UE 
cu privire la finan țare și la alte mijloace de punere în aplicare legate de diverse procese 
mondiale. 
6. E TAPELE URM ĂTOARE  
UE trebuie s ă se angajeze pe deplin în viitoarele procese interna ționale, aducând contribu ții 
coerente și coordonate în cadrul ONU și al altor foruri relevante. 
În acest sens, în urma adopt ării prezentei comunic ări, în prim ăvara anului 2013 ar trebui s ă 
aibă loc o dezbatere cu Consiliul și cu Parlamentul în vederea elabor ării unei abord ări comune 
a UE pentru urm ătoarele etape ale procesului aflat în desf ășurare, care ar trebui: 
• să asigure m ăsuri cuprinz ătoare în urma Conferin ței Rio+20 și să ghideze pozi ția UE în 
cadrul grupului de lucru deschis al ONU privi nd ODD, care va prezen ta periodic un raport 
Adunării generale a ONU și 
 
RO 17   RO • să contribuie la preg ătirea evenimentului special destinat ODM, care va fi organizat de 
Adunarea General ă a ONU în toamna anului 2013, incl usiv la raportul Secretarului 
General și al Grupului la nivel înalt al ONU priv ind dezvoltarea pentru perioada de dup ă 
2015, precum și la prima reuniune a Forumului politic la nivel înalt (HLPF). 
UE ar trebui s ă sprijine elaborarea cadrului general pentru perioada de dup ă 2015. Discu țiile 
pe baza orient ărilor expuse mai sus ar trebui s ă permită UE să ajungă la o pozi ție comun ă 
privind modul în care ODD și procesele de revizuire a ODM ar trebui s ă fie cel mai bine 
armonizate și integrate într-un proces unic, cu scopul de a ajunge la un cadru general optim. 
În acest sens, UE ar trebui, de asemenea, s ă întrețină activ un dialog constructiv cu to ți 
partenerii și părțile interesate pentru a conveni asupra unui punct de plecare comun, inclusiv 
prin intermediul dialogurilor politice cu țări terțe. 
 
RO 18   RO ANEXA I  
Principalele ac țiuni actuale și viitoare din cadrul UE și de la nivel interna țional care 
contribuie la punerea în aplicare a obiectivelor Conferin ței Rio+20  
Domeniu  La nivelul UE  La nivel interna țional 
Apă și salubrizare  Îmbunătățirea eficien ței și a calității 
apei prin intermediul Planului UE în 
domeniul apei  În conformitate cu Agenda schimb ării 
și cu angajamentele interna ționale, 
promovarea unui acces îmbun ătățit la 
apă potabilă și la salubrizare, a unei 
calități mai bune a apei și a reducerii 
poluării; de asemenea, facilitarea 
dialogului politic privind resursele de 
apă comune și punerea în aplicare a 
unor activit ăți legate de ap ă în scopul 
unei creșteri economice durabile  
Energie, combaterea 
schimbărilor climatice 
 Îmbunătățirea eficien ței și a ponderii 
surselor regenerabile de energie, 
precum și reducerea gazelor cu efect de 
seră prin intermediul:  
- pachetului privind schimb ările 
climatice și energia și al foii de parcurs 
pentru trecerea la o economie 
competitiv ă cu emisii sc ăzute de dioxid 
de carbon pân ă în 2050;  
- politicii în domeniul climei și al 
energiei în perspectiva anului 2030; 
- directivei privind eficien ța energetic ă; 
- propunerilor legislative în curs 
privind emisiile provenite de la 
autoturisme și camionete, precum și 
privind reducerea gazelor fluorurate cu 
efect de ser ă. 
 Promovarea ac țiunilor la nivel 
internațional în domeniul climei prin 
intermediul Platformei de la Durban și 
al CCONUSC  
Parteneriatul interna țional privind 
atenuarea efectelor schimb ărilor 
climatice și inițiativele de cooperare 
internațională 
IRENA: utilizarea energiei din surse 
regenerabile la nivel mondial  
GEEREF: Fondul mondial pentru eficiență energetic ă și energii 
regenerabile
 
Alianța mondial ă împotriva 
schimbărilor climatice (AMSC) 
Inițiativa „Energie durabil ă pentru to ți” 
(SE4ALL)  
Facilitatea pentru Energie ACP-UE și 
Programul de cooperare în domeniul 
energiilor regenerabile (RECP)  
Biodiversitate, p ăduri, 
sol 
 
 Strategia UE în domeniul 
biodiversit ății pentru 2020, activit ăți 
privind evaluarea biodiversit ății și a 
serviciilor ecosistemice  
Planul de ac țiune privind p ădurile; 
revizuirea strategiei forestiere  
Pregătirea comunic ării privind solul ca 
resursă  
Observatorul digital pentru zonele 
protejate ca o component ă a Sistemului 
de sisteme globale de observare a Planul strategic al CDB și cele 20 de 
obiective de la Aichi  
Sprijinirea economiei ecosistemelor și 
a biodiversit ății (TEEB), precum și a 
Parteneriatului privind contabilizarea 
averii și estimarea valorii serviciilor 
ecosistemice ( Wealth Accounting and 
Valuation of Ecosystem Services  - 
WAVES) 
Punerea în aplicare a Programului 
tematic pentru mediu și gestionarea 
 
RO 19   RO pământului (GEOSS) 
 
 durabilă a resurselor naturale (ENRTP) 
Dezvoltarea și implementarea 
inițiativei privind aplicarea legisla ției, 
guvernanța și schimburile comerciale 
în domeniul forestier (FLEGT) și 
contribuția la UN-REDD+  
Posibilitatea elabor ării unui protocol în 
cadrul UNCCD, prin care UE s ă fie 
declarată parte afectat ă 
Parteneriatul global pentru sol (cu 
FAO) 
Elaborarea unui nou Atlas mondial al deșertificării cu UNEP 
Oceane  Strategia pentru mediul marin; politica 
maritimă integrată, problema de șeurilor 
marine și a deșeurilor de plastic   
Politica comun ă în domeniul 
pescuitului: produc ție maxim ă 
durabilă, planuri de gestionare bazate 
pe date științifice, capturi aruncate 
înapoi în mare  
Observarea și modelarea ecosistemelor 
marine și de coast ă  Convențiile maritime regionale 
Acord de punere în aplicare a 
UNCLOS pentru conservarea și 
utilizarea durabil ă a biodiversit ății 
marine în zonele din afara jurisdic țiilor 
naționale 
Pescuitul ilegal, nedeclarat și 
nereglementat  
Acțiuni subsecvente angajamentului de 
la Honolulu privind de șeurile din 
mediul marin  
Deșeuri, substan țe 
chimice  Foaia de parcurs pentru utilizarea eficientă a resurselor și legislația UE în 
domeniul de șeurilor, punerea în 
aplicare a REACH
 Difuzarea politicilor interna ționale în 
domeniul de șeurilor (DEEE - de șeuri 
de echipamente electrice și electronice, 
restricții de utilizare a anumitor 
substanțe periculoase)  
Punerea în aplicare a conven țiilor de la 
Basel, Stockholm și Rotterdam și a 
SAICM (abordarea strategic ă a 
gestionării interna ționale a substan țelor 
chimice)  
Alimenta ție, nutri ție, 
agricultur ă 
 Pregătirea comunic ării privind 
alimentația durabil ă 
Punerea în aplicare a Directivei privind 
piețele instrumentelor financiare 
(MIFID) și a Directivei privind abuzul 
de piață (MAD) 
Propuneri privind reforma politicii 
agricole comune, inclusiv promovarea 
producției agricole durabile, abordarea 
chestiunii capacit ății de produc ție și a 
schimbărilor climatice. 
Parteneriatul european pentru inovare
„Productivitatea și durabilitatea Contribuție la sistemul de informa ții 
privind pia ța agricolă (AMIS)  
Punerea în aplicare a MARS 
(Monitoring Agricultural Resources  - 
monitorizarea resurselor agricole) și a 
GEO-GLAM (observarea P ământului) 
Punerea în aplicare a Orient ărilor 
voluntare privind guvernarea 
responsabil ă a terenurilor, a pescuitului 
și a pădurilor  
Instrumentul programului tematic al 
UE pentru securitate alimentar ă 
 
RO 20   RO agriculturii”  
Etichetarea produselor alimentare 
ecologice  (FSTP);  
Implementarea viitorului plan al UE de 
punere în aplicare privind consolidarea 
securității alimentare și a nutriției, prin 
acțiuni la nivelul UE: concretizarea 
angajamentelor noastre  
Pregătirea comunic ării privind nutri ția 
Pregătirea planului de ac țiune privind 
reziliența 
Mișcarea „Îmbun ătățirea Nutri ției” 
(Scaling Up Nutrition  - SUN); Noua 
alianță privind securitatea alimentar ă și 
nutrițională 
Implementarea Conven ției privind 
asistența alimentar ă 
Impozite, subven ții Punerea în aplicare a ac țiunilor 
relevante din Foaia de parcurs pentru 
utilizarea eficient ă a resurselo rAcțiunile subsecvente reformei privind 
subvențiile în cadrul G20  
Industria curat ă și 
contabilitatea ciclului 
de viață  
 Punerea în aplicare a politicii 
industriale UE pentru 2020: tehnologii 
curate, bioeconomie  
Pregătirea comunic ării privind pia ța 
unică pentru produsele ecologice 
Baza european ă de date privind ciclul 
de viață  Sistemul de referin ță internațional de 
date privind ciclul de via ță (ILCD)  
 
Consumul și produc ția 
durabile și achizițiile 
publice ecologice  Directiva revizuit ă privind achizi țiile 
publice, inclusiv achizi țiile publice 
ecologice  
Adoptarea Actului european privind 
accesibilitatea  Contribuție la inițiativa UNEP privind 
achizițiile publice durabile  
 
Contribuție la punerea în aplicare a 
programului-cadru pe 10 ani privind 
consumul și producția durabile 
 
Reziliența  Punerea în aplicare a comunic ării 
„Abordarea UE în materie de reziliență: să învățăm din crizele în 
domeniul securit ății alimentare” și a 
viitorului plan de ac țiune. 
 
Punerea în aplicare a ini țiativelor 
SHARE și AGIR. 
Promovarea rezilien ței în cadrul 
forurilor interna ționale și ca tem ă în 
parteneriatele cu organiza ții precum 
FAO, FIDA și PAM, UNISDR, Banca 
Mondială și cu organiza țiile societ ății 
civile 
 
 
RO 21   RO Gestionarea riscului de 
dezastre  
 
 Punerea în aplicare a cadrului UE de 
prevenire a dezastrelor  
Integrarea gestion ării riscului de 
dezastre (prevenire, preg ătire, răspuns) 
și a evalu ării riscului de dezastre în 
planificarea UE și a statelor membre  
Sistemul european de sensibilizare la 
inundații, Observatorul European al 
Secetei  
 
Promovarea elementului de construire 
a unei rezilien țe la dezastre în 
instrumentele de finan țare ale UE  Implementarea Cadrului de ac țiune de 
la Hyogo și elaborarea unui cadru 
subsecvent pentru reducerea riscului de 
dezastre dup ă 2015 
Axarea pe priorit ățile principale 
definite în planul de punere în aplicare 
al UE privind reducerea riscurilor de dezastre  
Sprijinirea unor ini țiative interna ționale 
precum Instrumentul global de reducere a dezastrelor și de redresare 
(GFDRR), gestionat de Banca 
Mondială 
 
   
Orașe, turism, 
transport 
 Consolidarea caracterului durabil al 
orașelor din UE ca parte integrant ă din 
cel de al 7-lea Program de ac țiune 
pentru mediu 
Punerea în aplicare a unor ac țiuni 
pentru a promova un turism durabil și 
accesibil 
Siguranța rutieră în UE, directiva 
privind combustibilii ecologici, 
promovarea unui transport abordabil și 
durabil  Promovarea unor ora șe durabile, 
rezistente și accesibile  
Ocuparea integral ă și 
productiv ă a forței de 
muncă și munca 
decentă 
 
 Europa 2020: orient ări privind 
ocuparea for ței de munc ă, rapoarte 
comune privind ocuparea for ței de 
muncă, programe na ționale de reform ă, 
pachetul privind ocuparea for ței de 
muncă în rândul tinerilor, situa ția 
socială și a ocupării forței de munc ă în 
Europa  Promovarea standardelor interna ționale 
de munc ă, prin intermediul 
organizațiilor interna ționale (în special 
OIM) în rela țiile bilaterale ale UE, 
precum și prin politicile în domeniul 
dezvoltării și comerțului 
Acțiuni subsecvente Rezolu ției 
adoptate la Conferin ța Internațională a 
Muncii din 2012 și strategiei G20 
pentru ocuparea for ței de munc ă în 
rândul tinerilor 
Punerea în aplicare a programului 
tematic „Investi ții în capitalul uman”; 
sinergii cu programele tematice 
relevante ale UE, cum ar fi „Actorii 
nestatali în dezvoltare”, migra ția și 
azilul, democratizarea și drepturile 
omului  
Protecția social ă, 
incluziunea social ă și 
eradicarea s ărăciei 
 Promovarea reducerii s ărăciei, a 
excluziunii sociale și a unor politici 
sociale mai eficace prin intermediul Strategiei Europa 2020 
Sprijinirea statelor membre pentru Promovarea protec ției sociale, inclusiv 
a nivelurilor minime de protec ție 
socială, și punerea în aplicare a 
recomand ărilor adoptate de OIM în 
conformitate cu planurile și politicile 
 
RO 22   RO  efectuarea reformelor structurale prin 
pachetul de investi ții sociale  
Platforma european ă de combatere a 
sărăciei și a excluziunii sociale:  un 
cadru european pentru coeziunea socială și teritorial ă 
 
 
Strategia european ă 2010-2020 pentru 
persoanele cu handicap 
 țărilor partenere 
Sprijinirea în continuare a protec ției 
sociale, inclusiv a nivelurilor minime 
de protec ție social ă, după caz, în 
relațiile bilaterale cu țările partenere, în 
cadrul forurilor interna ționale (OIM, 
OCDE, G20 și ASEM) și în cadrul 
cooperării pentru dezvoltare 
Punerea în aplicare a unor ac țiuni 
prevăzute în Comunicarea privind 
protecția socială în cadrul activit ăților 
de cooperare pentru dezvoltare ale 
Uniunii Europene 
Integrarea drepturilor copilului și a 
drepturilor popoarelor indigene, a incluziunii sociale și a drepturilor 
persoanelor cu handicap în politicile 
UE în domeniul dezvolt ării  
Punerea în aplicare a Conven ției ONU 
privind drepturile persoanelor cu 
handicap
 
Responsabilitatea socială a 
întreprinderilor 
 Punerea în aplicare a unor ac țiuni 
privind responsabilitatea social ă a 
întreprinderilor (RSI) 
 Contribuție la elaborarea unor 
documente interna ționale de orientare 
în materie de RSI pentru întreprinderi 
și IMM-uri (inclusiv OIM, OCDE) și a 
orientărilor ONU  
Sănătate Strategia UE în domeniul s ănătății  
Indicatori europeni în domeniul 
sănătății  
Comunicarea privind combaterea 
HIV/SIDA în Uniunea European ă și în 
țările vecine  Punerea în aplicare a Comunic ării 
privind rolul UE în materie de s ănătate 
globală 
Consolidarea sistemelor de s ănătate, 
îmbunătățirea securit ății sanitare și a 
coerenței politicilor prin instrumente 
geografice și programe tematice pentru 
rezultate mai bune în domeniul 
sănătății și reducerea inegalit ăților în 
materie de s ănătate 
Sprijin pentru Fondul global de lupt ă 
împotriva HIV/SIDA, tuberculozei și 
malariei, pentru Alian ța GAVI și 
pentru Programul mondial de 
consolidare a securit ății produselor 
pentru sănătatea reproductiv ă  
Observatorul european pentru sisteme 
de sănătate  
Elaborarea unor indicatori ca parte a 
strategiei „S ănătate 2020”  
Educație Cadrul strategic pentru cooperarea 
europeană în domeniul educa ției și al Promovarea educa ției de calitate pentru 
toți prin intermediul programelor 
 
RO 23   RO  formării profesionale 
Includerea educa ției și a form ării 
profesionale în punerea în aplicare a 
Strategiei Europa 2020  
Cooperarea european ă pe plan școlar 
pentru secolul XXI  geografice și tematice ale Comisiei  
Punerea în aplicare a programelor de 
cooperare interna țională ale Comisiei 
în domeniul înv ățământului superior și 
al formării profesionale 
Sprijinirea ini țiativelor mondiale, cum 
ar fi Parteneriatul global pentru educație, și a dialogurilor de politic ă 
precum Asocia ția pentru dezvoltarea 
educației în Africa
 
Egalitatea de gen și 
autonomizarea femeilor  
  Integrarea egalit ății de gen și a 
drepturilor femeilor în Planul de 
acțiune al UE pentru perioada 2010-
2015 privind egalitatea de gen 
Acțiuni subsecvente Platformei de 
acțiune de la Beijing  
 Integrarea egalit ății de gen și a 
autonomiz ării femeilor în politicile UE 
în domeniul dezvolt ării; punerea în 
aplicare a Planului de ac țiune al UE 
pentru perioada 2010-2015 privind 
egalitatea de gen în cadrul cooper ării 
pentru dezvoltare; contribu ție la 
programul ONU de consolidare a 
responsabilit ății în materie de finan țare 
pentru egalitatea de gen  
Punerea în aplicare a unor ac țiuni în 
favoarea autonomiz ării economice a 
femeilor prin programul „Investi ții în 
capitalul uman” 
Implementarea ac țiunilor din 
Comunicarea privind protec ția socială 
în cadrul cooper ării pentru dezvoltare a 
Uniunii Europene  
Justiție, drepturile 
omului, libert ăți 
fundamentale, 
democrație, buna 
guvernanță și statul de 
drept  
 Carta drepturilor fundamentale a UE  
Punerea în aplicare a Conven ției de la 
Aarhus  
 Punerea în aplicare a ac țiunilor 
prezentate în comunic ările privind: 
sprijinul UE pentru schimb ări durabile 
în societ ățile aflate în tranzi ție; 
consolidarea impactului politicii UE în 
domeniul dezvolt ării, precum și cadrul 
strategic și planul de ac țiune ale UE 
privind drepturile omului și democra ția 
Punerea în aplicare a programului ICD 
al UE „Actori nestatali și autorități 
locale din domeniul dezvolt ării” 
Promovarea aplic ării Conven ției de la 
Aarhus în domeniul institu țiilor 
financiare, al cooper ării pentru 
dezvoltare și al acordurilor comerciale  
Știință, tehnologie, 
cercetare și inovare 
 
 Punerea în aplicare a ini țiativei 
„Orizont 2020” care furnizeaz ă sprijin 
pentru cercetare  în domenii cum ar fi 
apa, energia, agricu ltura, transporturile, 
mediul, științele sociale  
Dezvoltarea durabil ă va constitui un 
obiectiv general al ini țiativei Consolidarea cooper ării interna ționale 
a UE în materie de cercetare și inovare 
 
Contribuție la Sistemul de sisteme 
globale de observare a p ământului 
(GEOSS) 
Cercetare în cadrul Programului 
tematic pentru securitate alimentar ă 
 
RO 24   RO „Orizont 2020”, cel pu țin 60 % din 
bugetul total fiind alocat acestei 
teme.  
Punerea în aplicare a Strategiei UE „O 
Uniune a inov ării 2020” și a Planului 
de acțiune privind ecoinovarea  (2011-2013) și al parteneriatului 
Africa-UE  
Statistici  
 Elaborarea în con tinuare a unor noi 
indicatori privind PIB-ul și alte 
chestiuni, consiliere privind statisticile 
pentru cadrul general  Cooperarea cu organiza țiile 
internaționale și cu țările terțe, sub 
egida Consiliului de Securitate al 
ONU, pentru a îmbun ătăți evaluarea 
progreselor înregistrate și a garanta 
comparabilitatea  
Comerț  
  Negocierea și punerea în aplicare a 
dispozițiilor în materie de comer ț și 
dezvoltare durabil ă din acordurile 
comerciale; promovarea elimin ării 
barierelor tarifare și netarifare privind 
bunurile și serviciile de mediu la toate 
nivelurile  
Sprijinirea în continuare a ini țiativei 
„Totul în afar ă de arme”  
Furnizarea unui sprijin continuu în 
favoarea ajutorului pentru comer ț  
 
RO 25   RO ANEXĂ II 
Consultare public ă 
Comisia a organizat o consultare public ă6 în vara anului 2012. Au transmis contribu ții 
aproximativ 120 de organiza ții și de persoane fizice din partea autorit ăților publice și a 
societății civile, inclusiv din sectorul privat și mediul academic. În urma consult ării a reieșit 
că ODM au reunit actori numero și și diferiți în slujba acelora și obiective de dezvoltare și că 
ODM s-au dovedit valoroase pentru sensibilizar ea opiniei publice, pentru consolidarea voin ței 
politice și pentru mobilizarea resurselor în scopul eradic ării sărăciei, fiind totodat ă 
instrumente solide de monitorizare.  
În perspectiv ă, s-au prefigurat anumite puncte de  vedere comune privind priorit ățile viitoare: 
• înscrierea eradic ării sărăciei în cadrul unei viziuni mai ample, mai cuprinz ătoare și mai 
durabile asupra dezvolt ării; 
• integrarea celor trei dimensiuni ale dezvolt ării durabile (economic ă, socială și de mediu); 
• asigurarea faptului c ă procesul de elaborare a cadr ului pentru perioada de dup ă 2015 este 
incluziv, implicând în mare m ăsură țările sărace și societatea civil ă; 
• conceperea unui cadru univers al, relevant pentru toate țările și care să prevadă 
responsabilit ăți pentru toate p ărțile interesate; 
• stimularea vectorilor cre șterii economice și ai creării de locuri de munc ă, inclusiv prin 
stabilirea unui dialog cu sectorul privat; 
• îmbunătățirea finan țării pentru dezvoltare și a coeren ței politicilor în materie de 
dezvoltare. 
În plus, Comisia a lansat o consultare public ă7 în octombrie 2012 privind ac țiunile 
subsecvente Conferin ței Rio+20. CESE a încurajat transmiterea de feedback printr-o serie de 
dialoguri structurate. Au fo st primite peste 125 de r ăspunsuri la c onsultarea public ă de la 
persoane fizice, autorit ăți publice, întreprinderi și asociații de întreprinderi, ONG-uri, 
sindicate și asociații de protec ție a consumatorilor.  Pe baza acestor r ăspunsuri, au fost re ținute 
o serie de sugestii. Un num ăr mare de r ăspunsuri au eviden țiat aspecte legate de economia 
ecologică favorabil ă incluziunii, demonstrând în special  necesitatea unor i ndicatori care s ă nu 
se refere doar la PIB, în timp ce altele au subliniat necesitatea unui mediu favorabil 
comerțului, eliminând subven țiile dăunătoare mediului și introducând taxe legate de mediu.  
Printre domeniile men ționate de responden ți pentru elaborarea unor eventuale ODD, s-au 
numărat utilizarea eficient ă a resurselor și a energiei, de șeurile și substan țele chimice, 
biodiversitatea, consumul și producția durabile, apa și salubrizarea, protejarea oceanelor și 
pescuitul, transportul durabil, agricultura durabil ă, egalitatea de gen, eradicarea s ărăciei, 
schimbările climatice și adaptarea la acestea, s ănătatea și securitatea alimentar ă. Responden ții 
au subliniat, de asemenea, importan ța unor obiective clare, stabil ite pe termen lung, pornind 
de la obiectivele și acordurile actuale. Referitor la rela ția dintre ODD și ODM, opinia 
generală a fost că ar trebui creat un cadru în materie de dezvoltare pentru perioada de dup ă 
2015, care s ă acopere ambele categorii de obiective.  
                                                 
6 http://ec.europa.eu/europeaid/how/public-consultations/towards_post-2015-development-
framework_en.htm . 
7 http://ec.europa.eu/environment/consultations/rio20_en.htm . 
 
RO 26   RO Consultarea a fost, de asemenea, extins ă prin intermediul delega țiilor UE în țările terțe. Au 
fost primite peste 50 de r ăspunsuri de la diferite țări. Majoritatea țărilor au indicat necesitatea 
unei armoniz ări coerente și coordonate a ODM și a ODD.  
Printre consult ările conexe se num ără consultările care au avut loc în leg ătură cu foaia de 
parcurs privind utilizarea eficient ă a resurselor și cu cel de al 7-lea Program de ac țiune pentru 
mediu. Comisia a ini țiat un amplu dialog cu  societatea civil ă, inclusiv prin efectuarea unei 
consultări publice înainte de Conferin ța Rio+20, iar societatea civil ă a adus, la rândul s ău, 
contribuții importante în cursul conferin ței.