C 294/33

P9_TA(2020)0034

Banca Centrală Europeană – raport anual 2018

Rezoluția Parlamentului European din 12 februarie 2020 referitoare la Raportul anual al Băncii Centrale Europene pentru 2018 (2019/2129(INI))

(2021/C 294/05)

Parlamentul European,

— având în vedere Raportul anual pe 2018 al Băncii Centrale Europene (BCE),

— având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) și al BCE, în special articolul 15,

— având în vedere articolul 127 alineatele (1) și (2), articolul 130 și articolul 284 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

— având în vedere audierea candidatei pentru funcția de președinte al Băncii Centrale Europene, Christine Lagarde, care a avut loc la 4 septembrie 2019,

— având în vedere dialogul monetar al lui Mario Draghi, în calitate de președinte al Băncii Centrale Europene, cu Parlamentul European, care a avut loc la 23 septembrie 2019,

— având în vedere Raportul din 18 octombrie 2019 al Grupului de lucru al miniștrilor și guvernatorilor G7 privind criptomonedele stabile intitulat Investigating the impact of global stablecoins (Investigarea impactului criptomonedelor stabile mondiale),

— având în vedere feedbackul oferit de BCE la observațiile formulate de Parlamentul European în rezoluția sa referitoare la Raportul anual al BCE pe 2017,

— având în vedere Raportul final din 31 ianuarie 2018 al Grupului de experți la nivel înalt al UE privind finanțarea sustenabilă, intitulat Financing a Sustainable European Economy (Finanțarea unei economii europene sustenabile),

— având în vedere Rezoluția sa din 29 mai 2018 referitoare la finanțele sustenabile (1) și Rezoluția sa legislativă din 28 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru de facilitare a investițiilor durabile (2),

— având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite (ONU) și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD),

— având în vedere Acordul de la Paris încheiat în cadrul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice(CCONUSC),

— având în vedere articolul 142 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0016/2020),

A. întrucât, potrivit previziunilor economice ale Comisiei din toamna lui 2019, cele mai recente cifre din 2019 reflectă o încetinire a creșterii PIB-ului din zona euro, de la 1,9 % în 2018 la 1,1 % în 2019, iar în UE-27 de la 2,1 % în 2018 la 1,4 % în 2019, din cauza escaladării recente a tensiunilor comerciale, a incertitudinilor aferente și a Brexitului;

B. întrucât, potrivit cifrelor publicate de Eurostat, în august 2019 rata șomajului a fost de 6,2 % în UE și de 7,4 % în zona euro, reprezentând cele mai scăzute niveluri din iulie 2008 până în prezent; întrucât rata șomajului a rămas inegală pe teritoriul Uniunii Europene; întrucât o rată ridicată a șomajului în rândul tinerilor, mai mult decât dublă față de rata medie, rămâne o problemă gravă care trebuie soluționată în UE; întrucât persistă inegalitățile regionale extraordinare în ceea ce privește șomajul, atât în interiorul statelor membre, cât și între acestea;

C. întrucât, potrivit proiecțiilor macroeconomice din septembrie 2019 ale experților Eurosistemului, inflația anuală din indicele armonizat al prețurilor de consum (IAPC) pentru zona euro va atinge 1,2 % în 2019, 1,0 % în 2020 și 1,5 % în 2021, fără a reuși însă să mențină ratele de inflație sub nivelul de 2 %, dar aproape de acesta; întrucât previziunile privind inflația prezintă diferențe semnificative în zona euro;

D. întrucât, la sfârșitul anului 2018, totalul bilanțului Eurosistemului a atins un nivel record de 4,7 mii de miliarde EUR, depășind astfel 40 % din PIB-ul zonei euro și crescând cu 4,25 % (0,2 mii de miliarde) comparativ cu sfârșitul anului 2017;

E. întrucât în 2018 profitul net al BCE s-a ridicat la 1,575 miliarde EUR, față de 1,275 miliarde EUR în 2017; întrucât această creștere poate fi atribuită în principal creșterii venitului net din dobânzi în cadrul portofoliului asociat dolarului SUA și al portofoliului legat de programul de achiziționare de active (APP);

F. întrucât atribuirea unui rol mai important monedei euro și utilizarea sa tot mai frecventă ca monedă de rezervă ar crește capacitatea UE de a-și formula politicile de manieră independentă față de alte puteri mondiale și reprezintă un element-cheie în protejarea suveranității economice a Europei;

G. întrucât, pentru ca moneda euro să dobândească un rol mai important la nivel mondial, zona euro trebuie mai întâi să se dovedească capabilă să facă față unei recesiuni fără ca vreunul dintre statele sale membre să recurgă la reduceri (voluntare sau nu) ale datoriei publice;

H. întrucât articolul 127 alineatul (5) din TFUE prevede că SEBC contribuie la menținerea stabilității financiare;

I. întrucât IMM-urile, care rămân coloana vertebrală a economiei și a societății UE și care consolidează coeziunea economică și socială, necesită sprijin suplimentar;

J. întrucât emisiunile de obligațiuni ecologice au crescut la nivel mondial de la mai puțin de 1 miliard EUR în 2008 la peste 120 de miliarde EUR în 2017, iar emisiunile nete de obligațiuni ecologice exprimate în euro au crescut de zece ori din 2013 până în prezent; întrucât decalajul dintre marjele obligațiunilor ecologice și cele din sectorul industrial în general s-a estompat treptat;

K. întrucât, în pofida acestei tendințe pozitive, obligațiunile ecologice reprezintă în continuare numai 1 % din masa generală a obligațiunilor în euro;

L. întrucât volumul tranzacțiilor efectuate cu monede virtuale a crescut drastic și reprezintă o provocare pentru predominanța sistemelor tradiționale care se bazează pe mijloace de plată legale; întrucât monedele virtuale sunt opțiuni de plată alternative, și nu mijloace de plată legale;

M. întrucât, potrivit Eurobarometrului din decembrie 2018, sprijinul populației pentru moneda euro a crescut în 2018 la 75 %,

Prezentare generală

1. salută rolul BCE în asigurarea stabilității monedei euro; subliniază că statutul de independență al BCE, astfel cum este prevăzut în tratate, este o condiție esențială pentru îndeplinirea mandatului său de menținere a stabilității prețurilor;

2. subliniază că moneda euro, în afară de a fi un proiect pur economic, este și un proiect politic; reiterează faptul că moneda unică este ireversibilă; atrage atenția asupra obligației, prevăzută în tratate, pe care o au toate statele membre, cu excepția Danemarcei, de a adopta moneda unică, după îndeplinirea criteriilor de convergență de la Maastricht; consideră că participarea la uniunea bancară trebuie să fie considerată un avantaj pentru țările care doresc să adere la zona euro;

3. își exprimă preocuparea cu privire la faptul că, după o scurtă perioadă de redresare economică, ritmul creșterii a încetinit, ajungând la 1,1 % din PIB în zona euro; este, de asemenea, preocupat de încetinirea creșterii producției industriale și a comerțului mondial; constată, așadar, după cum a subliniat Mario Draghi, că este necesar să se mențină atât condiții de lichiditate adecvate, cât și un grad adecvat de acomodare monetară;

4. subliniază că o creștere durabilă și stabilitatea prețurilor nu pot fi obținute doar prin politica monetară și că sunt necesare, de asemenea, politici fiscale de sprijin și reforme structurale echilibrate din punct de vedere social, care să consolideze productivitatea;

5. subliniază că politica monetară acomodativă nu trebuie văzută ca un înlocuitor al reformelor structurale;

6. atrage atenția asupra constatărilor grupului de experți din cadrul SEBC privind ritmul redus al creșterii salariilor ( 3 ) , care a analizat decalajul dintre creșterea salariilor și redresarea pieței forței de muncă; aceste constatări arată că creșterea redusă a salariilor din ultimii ani poate fi explicată în principal prin șocul tehnologic și prin șocul negocierilor salariale (acestea din urmă fiind afectate de modificarea structurii de negociere a salariilor, care a dus la reducerea puterii de negociere a angajaților), prin reglementarea pieței forței de muncă, îndeosebi în țările cele mai afectate de criză, și printr-o combinație între subutilizarea forței de muncă, inflația scăzută și creșterea lentă a productivității;

7. subliniază că, pentru a întări rolul monedei euro, sunt necesare condiții structurale adecvate, printre acestea numărându-se: — aprofundarea uniunii monetare europene, inclusiv o capacitate bugetară a zonei euro care să poată asigura o funcție de stabilizare anticiclică, — finalizarea uniunii bancare, — finalizarea uniunii piețelor de capital;

8. atrage atenția asupra obligației pe care o au toate statele membre, cu excepția Danemarcei, de a adopta moneda unică după îndeplinirea criteriilor de convergență de la Maastricht; invită BCE să își continue cooperarea fructuoasă și cu statele UE din afara zonei euro;

Politica monetară

9. subliniază că operațiunile de piață monetară și măsurile neconvenționale de politică monetară instituite de BCE au contribuit la redresarea economică, la o îmbunătățire a condițiilor de finanțare prin intermediul mai multor canale de transmisie și la comprimarea randamentelor în cadrul unei game diverse de clase de active; solicită BCE să monitorizeze în continuare riscurile potențiale în raport cu bilanțurile sale, inflația prețurilor activelor, potențiala alocare eronată a resurselor și dezavantajele pentru deponenți;

10. observă că, la 12 septembrie 2019, BCE a anunțat un pachet cuprinzător de stimulente, inclusiv achiziții nete în cadrul programului de achiziționare de active (APP) cu un ritm lunar de 20 de miliarde EUR, reducerea cu 10 puncte de bază a dobânzii la depozitele atrase, un sistem pe două niveluri pentru remunerarea rezervelor și condiții mai favorabile pentru operațiunile specifice de refinanțare pe termen lung (TLTRO-III); constată absența unanimității și este de părere că conducerea BCE și președinta Lagarde ar trebui să depună eforturi pentru a asigura consensul în interiorul Consiliului guvernatorilor BCE;

11. observă că limita de 33 % pe emitent aplicată programului de relaxare cantitativă al BCE ar putea limita capacitatea BCE de a achiziționa obligațiuni ale mai multor state membre; consideră că această limită pe emitent ar trebui modificată, având în vedere că noul program de relaxare cantitativă nu are limite prestabilite și ar putea necesita achiziții de obligațiuni peste limita de 33 % în cazul unor state membre; observă că programul de relaxare cantitativă a fost conceput astfel încât să fie achiziționate obligațiuni ale statelor membre proporțional cu dimensiunea economiei și cu populația țării;

12. ia act de intenția Consiliului guvernatorilor BCE de a reinvesti în continuare, atât timp cât este necesar, plățile de principal provenite de la titlurile de valoare ajunse la scadență;

13. observă că efectele negative asupra veniturilor nete realizate de bănci din dobânzi au fost compensate până în prezent de beneficiile aduse de creșterea împrumuturilor acordate de bănci și de reducerea costurilor legate de provizioane și pierderi; este preocupat de dificultățile cu care se confruntă în special băncile mici; invită BCE să monitorizeze riscul apariției unei bule a prețurilor activelor;

14. subliniază că dobânzile foarte scăzute sau chiar negative reprezintă o oportunitate pentru consumatori, întreprinderi (inclusiv IMM-uri), lucrători și debitori, care beneficiază de un avânt economic mai puternic, de reducerea șomajului și de împrumuturi mai ieftine; impactul potențial asupra sistemelor de pensii și de asigurări, ca urmare a randamentului scăzut, inechitățile economice și provocările pentru deponenții individuali reprezintă însă motive de preocupare; observă, de asemenea, că unele state membre nu au profitat de dobânzile scăzute pentru a-și consolida bugetele și a face reforme structurale;

15. ia act de intenția Consiliului guvernatorilor BCE de a reinvesti în continuare, atât timp cât este necesar, plățile de principal provenite de la titlurile de valoare ajunse la scadență, pentru a menține condiții de lichiditate favorabile și un grad suficient de amplu al acomodării monetare;

16. este preocupat de inflația anemică prelungită și de dependența excesivă de politica monetară a BCE pentru promovarea creșterii, precum și de gama tot mai redusă de opțiuni ce se află în prezent la dispoziția BCE;

17. ia act de apelul președintelui Draghi de a se pune mai bine în concordanță politica monetară a BCE și politicile bugetare ale statelor membre, subliniind că un mix mai echilibrat de politici macroeconomice ar permite dobânzilor scăzute să aibă același efect de stimulare ca în trecut, însă cu mai puține efecte secundare;

18. subliniază importanța cooperării dintre băncile naționale, atât în cadrul Uniunii Europene, cât și la nivel mondial, pentru realizarea pe termen mediu a obiectivelor legate de inflație;

Acțiuni de combatere a schimbărilor climatice

19. reamintește că, în calitate de instituție a UE, BCE este obligată să respecte Acordul de la Paris privind schimbările climatice, obligație ce ar trebui să fie reflectată în politicile BCE, aceasta respectându-și totodată în totalitate mandatul și independența; salută noile dezbateri privind rolul băncilor naționale și al autorităților de supraveghere în sprijinirea eforturilor de combatere a schimbărilor climatice; invită BCE să includă principiile de mediu, sociale și de guvernanță (principiile ESG) în politicile sale, respectând, în același timp, pe deplin mandatul și independența sa;

20. susține pozițiile exprimate de membrii Comitetului executiv al BCE cu privire la importanța elaborării unor sisteme de plată cu adevărat europene, imune la perturbări externe (inclusiv de natură politică); invită BCE să lucreze în continuare la Inițiativa europeană privind plățile, în vederea menținerii suveranității UE, a eficienței economice pentru toți utilizatorii și toți furnizorii, precum și în vederea asigurării unei concurențe loiale;

21. ia act cu deosebită atenție de declarația președintei BCE, Christine Lagarde, din 4 septembrie 2019, în care aceasta a susținut „o tranziție treptată pentru a elimina activele de carbon” din portofoliul BCE și a salutat participarea BCE la Rețeaua pentru ecologizarea sistemului financiar (NGFS) și angajamentul băncii de a contribui la identificarea și evaluarea expunerii sistemului financiar la riscurile legate de schimbările climatice și de a promova un sistem financiar mai ecologic, fără a submina mandatul BCE privind stabilitatea prețurilor și alte obiective ale băncii;

22. propune ca BCE să plaseze în centrul priorităților sale de cercetare modul în care băncile centrale și supravegherea bancară pot contribui la realizarea unei economii sustenabile și la combaterea schimbărilor climatice; propune ca, în acest scop, BCE să coopereze și cu alte rețele internaționale decât NGFS, mai ales cu Rețeaua pentru Activități Bancare Sustenabile ( Sustainable Banking Network ) și cu inițiativa ONU privind principiile pentru un sector bancar responsabil;

23. este preocupat de faptul că 62,1 % dintre achizițiile de obligațiuni corporative ale BCE au loc în sectoare responsabile pentru 58,5 % dintre emisiile de gaze cu efect de seră din zona euro; invită BCE să realizeze un studiu care să analizeze impactul APP asupra schimbărilor climatice, în special impactul programului de achiziționare de obligațiuni emise de sectorul corporativ (CSPP), ca un prim pas către redefinirea CSPP într-un mod sustenabil din punct de vedere social și ecologic; sugerează, în acest context, un cadru de coordonare între BCE și Banca Europeană de Investiții, care să includă programul InvestEU;

Alte aspecte

24. recunoaște importanța microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii din UE; invită BCE să acorde în continuare atenție accesului la credite al acestor întreprinderi, îndeosebi dat fiind ritmul lent de ameliorare a situației lor financiare; atrage atenția, în acest sens, că este necesar ca investițiile publice și private să fie încurajate în UE și solicită, așadar, eforturi suplimentare pentru a asigura finanțarea economiei reale;

25. invită BCE să își continue eforturile de pregătire în vederea asigurări stabilității piețelor financiare din UE în toate situațiile neprevăzute și negative, îndeosebi cele legate de retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană, ținând cont de faptul că unele regiuni și țări sunt afectate direct într-o măsură mai mare decât altele;

26. este preocupat de riscurile generate de întârzierea instituirii uniunii bancare și solicită finalizarea rapidă a acesteia; ia act de apelurile repetate ale BCE privind înființarea unui sistem european de asigurare a depozitelor (EDIS), ca al treilea pilon al uniunii bancare;

27. subliniază că principiile de funcționare concrete și misiunea specifică a băncilor cooperatiste și mutuale ar trebui să fie respectate și reflectate în politicile și abordările BCE;

28. solicită accelerarea proiectului uniunii piețelor de capital (UPC), pentru a aprofunda integrarea financiară, a îmbunătăți accesul IMM-urilor la finanțare, a permite mobilizarea efectivă a capitalului în Europa în scopul de a contribui la promovarea creșterii sustenabile în economia reală în beneficiul tuturor cetățenilor și pentru a îmbunătăți stabilitatea financiară și rezistența la șocuri a Uniunii; recunoaște sprijinul puternic acordat de BCE pentru crearea unei veritabile UPC; salută contribuția Grupului de lucru privind următoarea UPC în acest context;

29. invită BCE și toate autoritățile de supraveghere să își intensifice monitorizarea criptoactivelor și a riscurilor crescute în materie de securitate cibernetică și de spălare de bani, pentru a preveni efectele negative asupra stabilității, integrității și siguranței sectorului financiar; este de acord cu avizul 2014/08 al Autorității Bancare Europene (ABE), care sugerează să se renunțe la utilizarea termenului „monede virtuale”, deoarece utilizarea termenului „monedă” poate induce în eroare din mai multe motive;

30. ia act de observațiile formulate de Christine Lagarde în cadrul reuniunii Comisiei pentru afaceri economice și monetare din 4 septembrie 2019 privind noua reglementare a criptoactivelor, potrivit cărora „BCE și băncile centrale, în general, ar trebui în mod clar să monitorizeze aceste evoluții și să contribuie la activitățile internaționale în curs privind răspunsurile politice”; solicită BCE ca, în colaborare cu Comisia, să evalueze cadrul juridic și normativ al UE privind monedele electronice, instrumentele financiare și activele virtuale, pentru a dispune de un cadru cuprinzător pentru supravegherea instrumentelor, entităților sau infrastructurilor financiare, vizând combaterea spălării banilor și stabilitatea financiară, precum și cooperarea și coordonarea la nivel transfrontalier; solicită BCE să colaboreze cu Comisia în vederea creării unui cadru pentru aceste noi monede, care să asigure un echilibru între inovare, nevoile cetățenilor, menținerea stabilității financiare și statul de drept;

31. salută eforturile susținute ale BCE de a-și consolida în continuare capacitățile de răspuns și de redresare în cazul unui atac cibernetic asupra propriei organizații;

32. invită BCE să asigure un echilibru adecvat între inovațiile financiare, inclusiv în domeniul tehnologiei financiare, și stabilitatea financiară;

33. încurajează BCE să colaboreze cu Comisia și cu toate părțile interesate competente pentru a promova rolul monedei euro ca monedă de rezervă; consideră că acest lucru poate fi realizat prin diverse canale, cum ar fi reprezentarea instituțională sau produse financiare europene performante;

34. este de acord cu declarația făcută de președinta BCE, Christine Lagarde, potrivit căreia o reexaminare a cadrului de politici monetare al BCE este binevenită și justificată, în scopul de a garanta că BCE dispune de instrumente adecvate pentru a sprijini mai bine politicile generale ale UE fără a aduce atingere obiectivului său primar de menținere a stabilității prețurilor; invită BCE să organizeze, în cadrul acestui proces, o consultare publică, pentru a asigura includerea în procesul de reexaminare a contribuțiilor și reacțiilor din partea unei game largi de părți interesate; invită BCE să implice și Parlamentul în acest proces de reexaminare; este de acord, de asemenea, cu președinta BCE, care afirmă că BCE trebuie să își îmbunătățească comunicarea cu cetățenii pe tema impactului politicilor sale;

35. subliniază importanța numerarului ca mijloc de plată pentru cetățenii UE; invită BCE ca, fără a aduce atingere prerogativelor statelor membre, să creeze un sistem pentru o monitorizare mai bună a tranzacțiilor mari, în scopul de a combate spălarea de bani, evaziunea fiscală și finanțarea terorismului și a criminalității organizate;

36. salută faptul că, începând din 2017, BCE publică lista completă a tuturor deținerilor de titluri CSPP, inclusiv numele emitenților, împreună cu datele agregate privind deținerile respective, în funcție de țară, risc, rating și sector; regretă că o politică similară nu a fost aplicată și pentru programul de achiziționare de titluri de valoare garantate cu active (ABSPP) și pentru cel de al treilea program de achiziționare de obligațiuni garantate (CBPP3); reiterează faptul că este nevoie de mai multă transparență, în special în cazul CBPP3, dată fiind amploarea semnificativă a programului;

37. salută introducerea ratei dobânzii pe termen scurt în euro, noua rată de referință overnight pentru piețele monetare din zona euro; solicită BCE să includă în următorul său raport anual o primă analiză a evoluției și a funcționării sale pe piață;

38. observă că BCE nu a inclus încă obligațiunile grecești în programul de achiziționare de active din sectorul public (PSPP), în ciuda faptului că Grecia și-a îmbunătățit sustenabilitatea datoriei și a readerat la piețele de obligațiuni;

39. subliniază natura tehnică a deciziilor BCE de stabilire a ratelor și importanța sprijinului public pentru procesul decizional coordonat de experți în acest domeniu; critică, prin urmare, politizarea deciziilor de politică ale BCE; solicită tuturor politicienilor și guvernatorilor băncilor centrale naționale să fie atenți atunci când fac declarații publice care pot submina încrederea în politicile BCE și sprijinul acordat acestora;

Răspundere

40. salută creșterea gradului de răspundere al BCE în fața Parlamentului European survenită sub președinția lui Mario Draghi și așteaptă cu interes o răspundere și mai mare, intensificarea dialogului și mai multă deschidere din partea președintei Christine Lagarde, pe baza angajamentelor pe care și le-a asumat aceasta în cadrul audierii sale în fața Comisiei pentru afaceri economice și monetare din 4 septembrie 2019;

41. consideră că BCE ar trebui să permită un acces suficient la documente și la informații pentru auditurile Curții de Conturi Europene (CCE) legate de supravegherea bancară; salută, în acest context, Memorandumul de înțelegere dintre CCE și BCE din octombrie 2019 prin care se stabilesc modalitățile practice de partajare a informațiilor în cursul auditurilor CCE privind activitățile de supraveghere ale BCE;

42. reamintește că numirile în Comitetul executiv trebuie pregătite cu atenție, în deplină transparență și în colaborare cu Parlamentul, așa cum prevăd tratatele; invită Consiliul să întocmească o listă de preselecție echilibrată din perspectiva genului pentru toate posturile vacante viitoare și să o comunice Parlamentului, permițând astfel acestuia să joace un rol consultativ mai important în procesul de numire; regretă faptul că până în prezent nu s-au înregistrat progrese satisfăcătoare în acest sens; reamintește importanța punctului 4 din Rezoluția Parlamentului din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE ( 4 ) , în care Parlamentul s-a angajat să nu ia în considerare listele de candidați în cazul cărora nu s-a respectat principiul echilibrului de gen;

43. recunoaște că banca s-a confruntat, în ultimul deceniu, cu o extindere a mandatului său, precum și cu nevoia de a dispune de un număr mai mare de membri ai personalului angajați în condiții diferite, care să execute sarcinile ce i-au fost atribuite, dar solicită ca problemele de resurse umane survenite să fie rezolvate în mod echitabil, transparent și rapid pentru toți membrii personalului;

44. subliniază necesitatea unei răspunderi sporite și mai eficace a BCE în contextul în care mandatul său a fost extins de la începutul crizei financiare mondiale; își reiterează apelul pentru creșterea transparenței și a răspunderii BCE în fața Parlamentului; este pregătit, în acest sens, să îmbunătățească configurația dialogului monetar cu președinta BCE; ia act de măsurile luate de BCE în acest domeniu, în special adoptarea unui cod de conduită unic pentru toți demnitarii BCE, care include o cerință de publicare a declarațiilor de interese ale membrilor Consiliului guvernatorilor și stabilește orientări clare și cerințe de transparență, precum și restricții adecvate cu privire la întâlnirile cu grupuri de interese; este de părere că măsurile de sporire a transparenței ar trebui să conțină cel puțin următoarele elemente: — asigurarea prezenței unor membri independenți în Comitetul de audit, precum și în Comitetul de etică; — adoptarea unei noi politici privind avertizarea în interes public; — introducerea unor cerințe specifice în ceea ce privește pozițiile adoptate de instituție în cadrul programelor de asistență financiară, precum și în forurile multilaterale, cum ar fi Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară;

45. salută răspunsurile consistente și detaliate pentru fiecare secțiune formulate de BCE la Rezoluția Parlamentului referitoare la raportul anual al BCE pe 2017; invită BCE să își asume în continuare și să își întărească angajamentul privind asumarea răspunderii, precum și să continue să publice în fiecare an răspunsurile scrise la rezoluțiile Parlamentului referitoare la raportul anual al BCE;

46. subliniază că BCE și-a îmbunătățit comunicarea; consideră însă că BCE ar trebui să își continue eforturile pentru a asigura că deciziile sale sunt disponibile pentru toți cetățenii și ușor de înțeles de către aceștia, precum și măsurile întreprinse în scopul de a menține stabilitatea prețurilor în zona euro și a menține, astfel, puterea de cumpărare a monedei comune;

o

o o

47. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și Băncii Centrale Europene.

(1) Texte adoptate, P8_TA(2018)0215.

(2) Texte adoptate, P8_TA(2019)0325.

(3) ECB Occasional Paper Series (Studii ocazionale ale BCE), nr. 232 / septembrie 2019: Understanding low wage growth in the euro area and European countries (De ce se observă un ritm scăzut al creșterii salariilor în zona euro și în țările europene). https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op232~4b89088255.en.pdf

(4) Texte adoptate, P8_TA(2019)0211.