[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 14.6.2010

COM(2010)308 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Plan de acțiune privind aplicațiile Sistemului global de radionavigație prin satelit (GNSS)

SEC(2010)716 SEC(2010)717

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Plan de acțiune privind aplicațiile Sistemului global de radionavigație prin satelit (GNSS)

INTRODUCERE: CăTRE MAI MULTE APLICAțII ALE EGNOS șI GALILEO ÎN EUROPA

EGNOS există, să-l utilizăm!

EGNOS[1], sistemul european de augmentare bazat pe sateliți, care deschide drumul spre GALILEO, este operațional din data de 1 octombrie 2009. Cu șase luni înainte, în numele UE, Comisia a preluat responsabilitatea acestui sistem de la Agenția Spațială Europeană (ASE). Cu cei trei sateliți geostaționari și 40 de stații terestre răspândite în Europa și Africa de Nord, EGNOS completează sistemul de poziționare globală - Global Positioning System (GPS), la care Statele Unite au furnizat accesul în scopuri civile, în 2000, fără a garanta serviciul.

Consultarea europeană referitoare la aplicațiile GNSS lansată pe baza cărții verzi din 2006 a confirmat gama largă a domeniilor de aplicare posibile ale GNSS în Europa, utilizând posibilitățile de poziționare, calcul al vitezei și indicare a datei oferite de GNSS.

EGNOS oferă în Europa semnale de navigație prin satelit gratuite, mai puternice, de zece ori mai precise decât cele oferite de GPS. Toate domeniile de aplicare care utilizează informații privind poziționarea și viteza pot beneficia de această precizie crescută: toate modurile de transport prin gestionarea infrastructurii și furnizarea de informații geolocalizate, logistica, agricultura de precizie, protecția civilă și gestionarea urgențelor, cartografia și registrul cadastral, pescuitul, energia, gestionarea resurselor naturale, mineritul, științele pământului, meteorologia, modelarea schimbărilor climatice, mediul, aplicarea justiției și a legii, controlul frontierelor etc.

Un alt avantaj pe care EGNOS îl poate oferi utilizatorilor civili este integritatea, și anume o măsură a încrederii care poate fi acordată corectitudinii informațiilor furnizate de sistem, utilizatorul fiind alertat în mod automat de fiecare dată când o eroare a sistemului depășește o anumită limită a încrederii. Integritatea joacă un rol important în aplicațiile privind siguranța vieții din domeniul transportului (toate modurile de transport, gestionarea aeroporturilor, vehicule automatice), aplicațiile comerciale sensibile (localizarea de înaltă precizie a platformelor petroliere, logistica, transportul mărfurilor periculoase) sau aplicațiile sensibile din punct de vedere al responsabilității, care necesită recurs juridic (reconstituirea accidentelor rutiere, taxarea utilizatorilor rutieri, sincronizarea rețelelor electrice sau de telecomunicații).

Europa trebuie să își ia cota din piața mondială din aval a GNSS

Împreună cu semnalul GPS, astăzi EGNOS - și mâine GALILEO - consolidează infrastructura care conduce la o piață mondială pentru produsele și serviciile GNSS, denumite aplicații GNSS din aval. În 2008, valoarea acestora se ridica la 124 de miliarde EUR.

Piața se sprijină în principal pe semnale de poziționare și de indicare a datei de bază, dar se așteaptă că va beneficia de introducerea prevăzută a autentificării și criptării semnalelor. Experții prevăd că 75 % din volumul acestei piețe (52 % din venituri) va fi reprezentat de produsele și serviciile legate de telecomunicațiile mobile și de terminalele personale, cu încă 20 % din volum (44 % din venituri) de sistemele de transport rutier inteligente, iar restul de 5 % din volum (4 % din venituri) de alte domenii de aplicare.

În ciuda investiției realizate de Europa în infrastructura sa legată de GNSS și a disponibilității EGNOS, industria europeană deține doar o cotă scăzută din piața mondială pentru aplicațiile GNSS, prin comparație cu ceea ce poate să realizeze în alte sectoare de înaltă tehnologie (o bună treime). Aceasta reprezintă o problemă, deoarece:

- Aplicațiile bazate pe EGNOS și apoi pe GALILEO ar aduce o contribuție hotărâtoare la dezvoltarea unei societăți bazate pe cunoaștere și la crearea unor locuri de muncă de înaltă calitate în UE. Prin urmare, Europa va pierde o oportunitate enormă dacă nu deține o cotă corespunzătoare din beneficiile economice așteptate de la aplicațiile GNSS. De asemenea, dacă GALILEO și EGNOS nu devin standardul GNSS fundamental în Europa, multe domenii de aplicare pot să rămână prizoniere ale tehnologiilor care le împiedică să beneficieze de valoarea adăugată a noilor servicii avansate.

- Utilizarea limitată a aplicațiilor care se bazează pe EGNOS și GALILEO duce la dependențe critice, deoarece aplicațiile GNSS sunt foarte răspândite, furnizând informații esențiale privind poziția, navigația și indicarea datei pentru o întreagă gamă de activități zilnice, pentru siguranța Europei și pentru dezvoltarea sa socială și economică. Contând numai pe aplicațiile bazate pe GPS, UE s-ar expune riscului potențial al lipsei de disponibilitate a semnalului GPS, care nu poate fi controlat de UE, deoarece obiectivul său principal este să sprijine operațiunile militare ale unei țări terțe.

În același mod ca și internetul, puterea de răspândire a serviciilor GNSS este imensă. Estimările cele mai recente și conservatoare ale beneficiilor totale ale programelor GNSS ale UE pentru industria UE, cetățeni și state membre se situează între 55 și 63 de miliarde EUR în următorii 20 de ani, cele mai importante beneficii decurgând din veniturile indirecte din industria din aval (între 37 și 45 miliarde EUR). În consecință, nivelul scăzut de adoptare a aplicațiilor bazate pe GNSS al UE este o problemă care afectează societatea europeană în general, în multe moduri[2].

Între timp, incertitudinea din jurul GNSS european afectează încrederea în domeniile de activitate potențiale din aval. „Concurența” tot mai mare din partea țărilor terțe (Statele Unite, Rusia, China, India, Japonia, care au recunoscut valoarea strategică a GNSS și și-au declarat intenția de a elabora capacitățile GNSS pentru a fi utilizat de către civili, inclusiv dezvoltarea de către industria lor a aplicațiilor bazate pe propriul lor sistem) a modificat și contextul pentru dezvoltarea aplicațiilor GNSS în detrimentul actorilor europeni, deoarece aceste sisteme ar putea începe să funcționeze cam în același timp ca și GALILEO.

Astfel, dată fiind noua realitate a programelor GNSS ale UE, se solicită un plan de acțiune detaliat: pentru a spori încrederea oamenilor în programe, pentru a încuraja elaborarea aplicațiilor EGNOS și GALILEO din aval și pentru a realiza cea mai rapidă, profundă și cuprinzătoare elaborare a aplicațiilor în cadrul tuturor domeniilor, în scopul de a beneficia la maxim de infrastructura UE.

CARE ESTE ROLUL UE?

Beneficiul potențial al aplicațiilor GNSS se regăsește în mai multe domenii politice, coordonate la nivelul UE, inclusiv în strategia UE 2020 și inițiativa sa emblematică „,O politică industrială adaptată erei globalizării”, siguranța transporturilor, mediul și aplicarea politicii agricole comune. Și, deoarece adoptarea GNSS a UE necesită adesea respectarea standardelor internaționale sau a certificării la nivel european, este nevoie de acțiune din partea UE pentru a evita eforturi duble și irosite la nivelul statelor membre.

Menținerea statu-quo-ului și lipsa de acțiune din partea UE ar avea drept rezultat o acțiune fragmentată, necoordonată a statelor membre și ar menține nivelul scăzut actual al adoptării aplicațiilor bazate pe GNSS UE, ar limita eficacitatea noilor aplicații, ar crea bariere în calea liberei circulații a bunurilor și serviciilor și ar duca la un tratament inegal pentru cetățenii europeni.

Deoarece Comisia gestionează GALILEO și EGNOS în numele UE, aceasta trebuie să asigure cel mai bun randament al investițiilor pentru aceste programe. De asemenea, Comisia va mobiliza fondurile pentru cercetare și dezvoltare care decurg din programele de cercetare ale UE.

Prin urmare, propunerile de acțiune ale UE au fost colectate prin intermediul unei consultări extinse, începând cu cartea verde din 2006, menționată anterior, referitoare la aplicațiile navigației prin satelit. Comisia și alte părți interesate europene, inclusiv unele state membre au realizat mai multe studii de piață și analize costuri-beneficii. De asemenea, s-a ajuns la noi idei prin intermediul cererilor de propuneri de cercetare din cadrul programelor cadru șase și șapte pentru cercetare și dezvoltare ale Uniunii Europene sau al apelurilor la prezentarea de propuneri, cum ar fi „GALILEO Masters”.

Numărul domeniilor în care pot fi elaborate aplicații este imens însă, datorită constrângerilor bugetare, acțiunea Comisiei trebuie să se concentreze asupra unui număr limitat de subiecte, acolo unde influența sa este cea mai puternică. Altor actori și forțe de pe piață le sunt deschise alte abordări. În plus față de aceste domenii prioritare, Comisia propune întărirea inovării în domenii cu acțiune „orizontală” pentru a îmbunătăți, în mod mai general, puterea de răspândire a GNSS al UE.

UN PROGRAM DE ACțIUNE ÎN DOMENII PRIORITARE SPECIFICE

Dintre domeniile de aplicare posibile de mai sus, s-a acordat prioritate domeniilor în care aplicațiile GNSS pot realiza cel mai mult în ceea ce privește:

- contribuția la obiectivele UE (creștere, locuri de muncă, societate bazată pe cunoaștere);

- beneficiile economice indirecte (inclusiv consumul de energie) și sociale;

- influența pozitivă asupra emisiilor și a altor tipuri de poluare;

- influența pozitivă asupra funcționării pieței unice și a comerțului transfrontalier;

- influența pozitivă asupra interoperabilității aplicațiilor;

- legătura cu interese care au ca punct de plecare consultări, apeluri la prezentarea de propuneri și analize economice;

- influența Comisiei Europene și a autorităților statelor membre;

- constrângerile privind programarea și oportunitățile (cu EGNOS disponibil acum, validarea pe orbită pentru GALILEO în curând, capacitatea operațională deplină pentru GALILEO numai mai târziu);

- valoarea adăugată specifică care pornește de la avantajele concurențiale ale serviciilor EGNOS și GALILEO: autentificare, integritate, precizie crescută pentru poziționare, navigație și indicarea datei.

Acest proces a făcut ca, pentru perioada până la 2013[3], planul de acțiune să se concentreze asupra domeniilor care sunt colorate mai închis (conform figurii 1): aplicații pentru terminale personale și telefoane mobile; transport rutier; aviație; transport maritim și pescuit; agricultura de precizie și protecția mediului; protecția și supravegherea civile.

Figura 1: Schema organizării priorităților pentru segmentele GNSS

În fiecare domeniu, se acordă prioritate acțiunilor care sunt considerate ca fiind cele mai rentabile sau cele mai afectate de disponibilitatea EGNOS și pentru care Comisia Europeană este cea mai în măsură să acționeze (aplicând principiul subsidiarității).

Instrumentele vor fi selecționate dintre cele de care dispune în mod tradițional Comisia: în special coordonarea între autorități, difuzarea informațiilor, sensibilizarea și, eventual, măsuri de reglementare – sub rezerva unor evaluări ale impactului specifice – acolo unde forțele pieței nu sunt considerate suficiente.

Certificare, standardizare și activități de coordonare

Aviația este, prin concepție, primul domeniu de aplicare al EGNOS. Serviciul „Siguranța vieții” al EGNOS a fost conceput având în vedere necesitățile sectorului aviației. Printre utilizatorii potențiali ai GNSS se numără nu numai mari companii aeriene, ci și operatori de aeronave de aviație generală și de elicoptere. Aeroporturile pot să fie interesate, de asemenea, de serviciile GNSS european pentru gestionarea traficului la sol. Proiectele de cercetare și dezvoltare au arătat că aeroporturile mici, care nu sunt total echipate pot îmbunătăți substanțial și duce la creșterea semnificativă a traficului utilizând GNSS mai degrabă decât instalând echipamentele scumpe de la sol, utilizate în prezent.

Politica „cerului unic” și strategia SESAR ( Single European Sky ATM [4] Research - cercetare a managementului traficului aerian „Cerul unic european”) se bazează, de asemenea, pe GNSS european. Astfel, este de importanța capitală ca EGNOS să fie certificat pentru a fi utilizat de către aviația civilă.

Acțiunea 1 : Certificarea EGNOS este solicitată pentru aviația civilă [prin intermediul Agenției Europene de Siguranță a Aviației (AESA) și în conformitate cu standardele Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI)], ceea ce implică certificarea sistemului și a operatorului său.

Adoptarea EGNOS în Europa, a Wide Area Augmentation System (WAAS) în SUA și a altor sisteme de augmentare bazate pe sateliți [ Satellite-Based Augmentation Systems (SBAS)] în Extremul Orient va asigura continuitatea serviciului pentru aeronavele echipate cu SBAS din America în Asia. În prezent, EGNOS acoperă Europa Centrală și de Vest. Va fi extins către est și către sud în zona mediteraneană. Sisteme similare care acoperă Africa vor facilita conexiunile între Europa și acest continent. Actualul segment satelit al EGNOS ar putea face parte din soluție.

Acțiunea 2: Comisia Europeană va continua lucrările de pregătire privind furnizarea, pentru Orientul Mijlociu și Europa de Est și de Nord, de acoperire SBAS echivalentă cu nivelul de performanță oferit de EGNOS în UE. Va propune scenarii, în cadrul următoarei reuniuni la nivel înalt UE-Africa, pentru stabilirea de SBAS în Africa.

De departe piața cea mai importantă în ceea ce privește dimensiunea (75 % din piața mondială pentru produsele și serviciile GNSS), piața telecomunicațiilor necesită investiții reduse pentru elaborarea majorității aplicațiilor, odată ce receptoarele ieftine sunt disponibile pe scară largă (de exemplu, la fabricanții de telefoane mobile).

Acțiunea 3 : Comisia Europeană va promova cipurile și terminalele personale compatibile cu GALILEO și EGNOS, prin intermediul cooperării industriale cu țările posesoare de GNSS și cu fabricanții de receptoare.

Unele aplicații viitoare pentru sisteme de transport inteligente (STI) pentru transportul rutier, inclusiv sistemele avansate de asistență pentru conducătorii auto [ Advanced Driver Assistance Systems (ADAS)] se vor baza pe funcțiile de integritate și de autentificare oferite de GALILEO. Acest lucru va face necesară stabilirea unui organism de certificare și a unor proceduri de certificare care urmează să fie elaborate în cooperare cu fabricanții de vehicule, cu furnizorii componentelor electronice și cu operatorii de servicii rutiere.

Acțiunea 4 : Certificarea GALILEO pentru ADAS va fi supusă unei anchete.

Monitorizarea și supravegherea transportului maritim vor fi mult îmbunătățite de aplicațiile EGNOS și GALILEO pentru navigație, inclusiv în porturi, zonele de coastă sau căile navigabile periculoase, precum Canalul Mânecii. De asemenea, GNSS este un instrument cheie pentru noile sisteme de monitorizare a traficului european [Identificare și urmărire de la distanță - Long-range Identification and Tracking (LRIT)]. Utilizat, de asemenea, în munți și în zonele deșertice, serviciul GALILEO de căutare și salvare [ Search and Rescue (SAR)] este conceput special pentru siguranța pescarilor și a marinarilor. Facilitând urmărirea navelor, GALILEO poate facilita, de asemenea, procedurile vamale. O altă aplicație este pe căile navigabile interioare, unde GNSS, cu precizia sa îmbunătățită, ar trebui să reprezinte o importantă sursă de date pentru serviciile de informații fluviale [ River Information Services (RIS)]. Certificarea este necesară pentru toate aceste aplicații sensibile din punctul de vedere al siguranței.

Acțiunea 5: Adoptarea EGNOS, apoi a GALILEO vor fi solicitate pentru transportul maritim în cooperare cu Organizația Maritimă Internațională (OMI), luându-se în considerare convenții internaționale, precum Convenția internațională pentru ocrotirea vieții omenești pe mare [ Convention for the Safety of Life at Sea (SOLAS)].

Acțiunea 6: Acceptarea, de către organizația Cospas-Sarsat, a capacităților serviciului GALILEO de căutare și salvare.

Difuzarea și schimbul de informații, campanii de sensibilizare

Transportul rutier reprezintă a doua piață GNSS în ceea ce privește dimensiunea (aproximativ 20 % din piața mondială pentru produsele și serviciile GNSS). Sistemele de transport inteligente pentru transportul rutier pot utiliza mai mult serviciile GNSS. De exemplu, utilizarea GNSS este deja recomandată prin Directiva europeană privind interoperabilitatea sistemelor de taxare electronică[5] sau prin Regulamentul privind condițiile de transport ale animalelor vii[6]. Planul de acțiune STI al Comisiei Europene[7] și directiva sa de însoțire[8] abordează promovarea serviciilor GNSS în cadrul unor aplicații STI specifice (eCall, taxare, parcarea pentru camioane, etc.) Planul de acțiune privind logistica[9] reprezintă încă o oportunitate de a elabora aplicații GNSS pentru urmărirea în timp real a containerelor sau pentru a preveni furturile. Cu toate acestea, EGNOS este foarte puțin cunoscut în cadrul comunității STI.

Acțiunea 7 : Comisia Europeană va desfășura o campanie de sensibilizare care include o serie de teste, pentru a demonstra beneficiile EGNOS și o campanie de marketing care vizează comunitatea transportului rutier.

În urma certificării EGNOS pentru aviație, va fi necesară sensibilizarea actorilor din aviația civilă și generală, inclusiv a fabricanților de aeronave și a autorităților aeroporturilor, cu privire la disponibilitatea serviciilor.

Acțiunea 8 : În colaborare cu Eurocontrol, Comisia Europeană se va angaja într-o campanie de sensibilizare și de dezvoltare a pieței care se concentrează asupra fabricanților de aeronave, aviației generale și micilor aeroporturi.

De asemenea, este necesară sensibilizarea fabricanților de echipamente, a constructorilor de nave, a autorităților portuare și a proprietarilor de nave (de pescuit, de agrement, comerciale) cu privire la noile servicii oferite de EGNOS, și apoi de GALILEO, pentru activitățile maritime.

Acțiunea 9 : Comisia Europeană se va angaja într-o campanie de sensibilizare care vizează fabricanții de echipamente, constructorii de nave, autoritățile portuare și proprietarii de nave.

EGNOS este utilizat deja de unii agricultori europeni. Precizia și fiabilitatea sa îi ajută să economisească timp, combustibil, apă și substanțe chimice. În afară de agricultură, GNSS poate contribui la protejarea mediului și la gestionarea resurselor naturale, deoarece constituie o sursă indispensabilă de date, împreună cu alte surse de măsurare, cum ar fi inițiativa referitoare la monitorizarea globală pentru mediu și securitate [ Global Monitoring for Environment and Security (GMES)]. Aspectul principal în domeniul respectiv este sensibilizarea utilizatorilor potențiali cu privire la beneficiile oferite de GNSS.

Acțiunea 10 : Comisia Europeană va desfășura o campanie de sensibilizare care vizează agricultura și alte activități de gestionare a resurselor naturale.

Împreună cu GMES, serviciile cu valoare adăugată oferite de GALILEO vor contribui la gestionarea catastrofelor umanitare, la combaterea incendiilor forestiere și la salvarea persoanelor a căror viață este în pericol. Ele vor fi esențiale pentru securitate, contribuind la monitorizarea frontierelor și la supravegherea zonelor maritime.

Acțiunea 11 : Comisia Europeană va căuta să sensibilizeze și să coordoneze activitățile statelor membre legate de protecția civilă.

Măsuri de reglementare

Unele măsuri de reglementare pot deveni necesare în cazul în care GNSS adaugă valoare pentru siguranța rutieră (de exemplu, monitorizarea transportului mărfurilor periculoase) sau pentru transportul public pe distanțe lungi, pentru eficiența transportului de marfă sau pentru îmbunătățirea gestionării traficului, ca o completare la planul de acțiune privind logistica și la planul de acțiune STI și, mai precis, la acțiunile sale 3.2 („eCall”) și 4.1 (în ceea ce privește platformele deschise instalate la bord). În acest scop, se vor realiza evaluări ale impactului specifice.

Acțiunea 12 : Comisia Europeană va ancheta oportunitatea unor directive: una privind monitorizarea bazată pe GNSS a autocarelor pe distanțe lungi și una privind logistica multimodală bazată pe GNSS. În ceea ce privește monitorizarea bazată pe GNSS a transportului mărfurilor periculoase, Comisia Europeană va examina diverse opțiuni privind utilizarea telematicii elaborate în comun la nivel internațional (de exemplu, CEE-ONU[10] și OTIF[11]).

Acțiunea 13 : Comisia Europeană va ancheta oportunitatea modificării regulamentului privind tahografele digitale, în special pentru a beneficia de disponibilitatea informațiilor autentificate privind poziția, data și viteza, furnizate de GNSS.

Unele acțiuni viitoare din domeniul STI pentru transportul rutier (inclusiv ADAS, protecția antifurt, aparatele de înregistrare a datelor referitoare la accidente și sistemele de reconstituire a accidentelor) vor necesita transmiterea identificării electronice și a localizării vehiculelor.

Acțiunea 14: Comisia Europeană va ancheta oportunitatea unei directive privind echiparea vehiculelor cu o unitate funcțională, la bord, compatibilă cu GNSS și cu identificarea prin radiofrecvență (RFID), pentru a furniza informații privind atât poziția exactă autentificată, cât și identificarea electronică a vehiculului, ținând cont, în mod corespunzător, de confidențialitate și normele de protecție a datelor.

O politică agricolă comună care abordează factorii de mediu sporește necesitatea de a deține detalii privind localizarea precisă a obiectelor și a stocului.

Acțiunea 15 : Comisia Europeană va căuta să introducă utilizarea EGNOS și GALILEO în sistemele de gestionare și control ale programelor UE (de exemplu, politica agricolă comună).

ACțIUNI ORIZONTALE

Al doilea grup de acțiuni include activitățile „orizontale” care vizează dezvoltarea unei game largi de aplicații în diverse domenii și intensificarea inovării, inclusiv modalități neașteptate, „depline”, de utilizare a serviciilor GNSS – astfel cum s-a întâmplat cu internetul.

De exemplu, se așteaptă să se dezvolte „pe deplin” noi aplicații pentru terminalele personale și telefoanele mobile, sub rezerva disponibilității la scară largă a receptoarelor ieftine.

Acțiunea 16 : Comisia Europeană va finanța activitățile de cercetare și dezvoltare care vizează reducerea costului receptoarelor și care susțin acțiunea 3.

GNSS oferă o modalitate nouă și simplă de a stabili poziția precisă a punctelor fixe. Acestea pot contribui la realizarea unei baze de date precise de hărți digitale și sunt, în mod clar, utile în ceea ce privește foarte numeroasele domenii de aplicare care se bazează pe sistemele de informare geografică, începând cu bazele de date pentru cartografie, hărțile tehnice sau crearea și/sau actualizarea registrelor de utilizare a terenurilor. În această privință, colectarea datelor ar trebui să respecte Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (Inspire)[12] și normele sale de aplicare.

Acțiunea 17 : Comisia Europeană va promova utilizarea EGNOS și GALILEO în cadrul acțiunilor de supraveghere din statele membre și din țările terțe. Posibilitățile pe care le prezintă EGNOS și GALILEO pentru ameliorarea actualizării bazelor de date geografice vor fi explorate prin intermediul unor modalități precum schimburile de cele mai bune practici și coordonarea între statele membre.

Multe aplicații GNSS trebuie să combine serviciile legate de observația pământului, precum principalele servicii ale GMES și serviciile de telecomunicații.

Acțiunea 18 : Comisia Europeană va acționa în sensul încurajării sinergiei între GALILEO, GMES, GEOSS[13] și programele de telecomunicații pe care le gestionează, în vederea consolidării serviciilor combinate.

Pentru ca aplicațiile să se dezvolte din plin într-o gamă cât se poate de largă de domenii, specificațiile tehnice privind GNSS, precum și informațiile juridice și economice trebuie să fie puse la dispoziția utilizatorilor și dezvoltatorilor de aplicații din întreaga lume. Utilizatorii trebuie să poată face schimb de experiență și de practici, iar dezvoltatorilor trebuie să li se ofere un ansamblu de instrumente care le facilitează munca.

Acțiunea 19 : Comisia Europeană va stabili un forum internațional de aplicare a EGNOS și GALILEO unde utilizatorii, dezvoltatorii, gestionarii de infrastructură și furnizorii de sisteme pot face schimburi de opinii în scopul de a contribui la proiectul GNSS de evoluție a Europei.

Acțiunea 20 : Comisia Europeană va înființa și va menține un centru virtual de informare și va lansa o campanie generală de sensibilizare și de comunicare. Aceasta va contribui, de asemenea, la colectarea de reacții care să contribuie la specificațiile pentru evoluțiile EGNOS și GALILEO.

Întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) sunt actorii principali care, cel mai probabil, pot genera locuri de muncă în sectoare inovatoare. Aceștia trebuie să fie sensibilizați cu privire la noul potențial oferit de EGNOS și GALILEO, astfel încât să se angajeze în cercetare. De asemenea, IMM-urile trebuie să fie sprijinite în accesarea la finanțare, atunci când trec de la cercetare la prototipuri și produse.

Acțiunea 21 : Comisia Europeană va spori sensibilizarea în cadrul IMM-urilor, prin intermediul a două instrumente ale Programului pentru spirit antreprenorial și inovare: acțiunea specifică realizată de „Rețeaua întreprinderilor europene” și sistemul GNSS de inovare bazat pe bonuri din cadrul „Parteneriatului pentru inovare al serviciilor prin satelit”.

Acțiunea 22 : Comisia Europeană va căuta stabilirea de sinergii între programele de investiții desfășurate de Banca Europeană de Investiții în numele Uniunii Europene (de exemplu, în cadrul Programului pentru competitivitate și inovare) și alte programe (de exemplu, programul de transfer de tehnologie desfășurat de ASE).

Se propune o măsură specifică pentru a încuraja inovarea bazată pe GNSS într-un domeniu cât mai larg posibil de aplicații, având drept bază o inițiativă existentă pentru inventatori și cu sprijinul regiunilor europene.

Acțiunea 23 : Comisia Europeană va sprijini, împreună cu Autoritatea de supraveghere a GNSS european (GSA), înființarea unui mecanism internațional de recompensare care implică, de exemplu, organizațiile regionale care promovează aplicațiile bazate pe EGNOS și GALILEO într-un gamă largă de domenii, inclusiv serviciile sociale pentru persoanele în vârstă sau cu handicap și pentru persoanele cu mobilitate redusă.

Cercetarea privind aplicațiile s-a dovedit utilă, de exemplu, pentru accelerarea utilizării internetului. În absența finanțării militare, sprijinul Uniunii Europene pentru cercetarea în domeniul aplicațiilor GNSS civile reprezintă un stimulent important pentru universitățile, centrele de cercetare, IMM-urile și industria la scară largă din Europa.

Acțiunea 24 : Comisia Europeană va aloca 38 de milioane EUR din finanțarea în temeiul celui de-al șaptelea program-cadru unui spectru larg de propuneri de cercetare privind aplicațiile GNSS în 2011 și va căuta finanțare suplimentară prin revizuirea intermediară a celui de-al șaptelea program-cadru pentru a permite lansarea de cereri pe bază anuală.

NECESITATEA DE A CONSOLIDA FINANțAREA UE PENTRU CERCETARE ȘI DEZVOLTARE

În mod clar, cercetarea este cea mai bună sursă de inovare. Banii cheltuiți pe cercetare au un efect direct asupra adoptării de noi tehnologii.

Cu toate acestea, GNSS nu poate fi considerat o piață tradițională, deoarece sistemele americane, rusești și chinezești sunt sub control militar, iar specificațiile lor fac obiectul unor considerații mai degrabă militare decât comerciale: industriile naționale ale acestor țări pot beneficia direct de programele cu finanțare militară pentru a dezvolta aplicații și servicii destul de mature ca să poată fi introduse pe piața civilă.

De exemplu, programele federale americane cu finanțare militară pentru a dezvolta aplicații și servicii GNSS sunt estimate între 200 - 500 de milioane EUR pe an, prin comparație cu o medie de 15 milioane EUR pe an[14] din finanțarea Uniunii Europene pentru aplicațiile civile (conform figurii 2). Deoarece Europa se concentrează asupra utilizărilor civile ale EGNOS și GALILEO, finanțarea globală a UE pentru cercetare și dezvoltare (inclusiv programele naționale) ar trebui să vizeze nivelul public american de investiții privind aplicațiile GNSS, în vederea asigurării că sistemul GALILEO este pe deplin utilizat și concurențial.

În ceea ce privește efortul depus de bugetul UE, suma cheltuită în prezent pe cercetarea și dezvoltarea GNSS este foarte scăzută în comparație cu alte sectoare de înaltă tehnologie: de exemplu, în medie, sectorul tehnologiei informației și comunicării (TIC) beneficiază în fiecare an de finanțare pentru cercetare și dezvoltare de 3 ori mai mare decât sectorul GNSS al UE, la o cifră de afaceri echivalentă în UE [15].

Dacă UE ar decide să restabilească suma de 400 milioane EUR luată, în 2008, în cadrul celui de-al șaptelea program-cadru al Uniunii Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013)[16] (PC7) pentru a finanța infrastructura, ar avea nevoie să își mărească finanțarea pentru cercetare și dezvoltare privind aplicațiile GNSS la aproximativ 100 milioane EUR pe an, începând cu 2010. Aceasta ar reprezenta mai puțin de 10 % din bugetul pentru infrastructura GNSS.

Fără alocații neutilizate disponibile în cadrul actualului cadru financiar multianual 2007-2013, consolidarea finanțării UE pentru cercetare și dezvoltare ar necesita fie realocarea internă în cadrul bugetului PC7, fie investiția națională suplimentară a statelor membre în acest domeniu.

(în milioane EUR) | 2007-2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2010-2013 | 2007-2013 |

NECESITĂȚILE FINANCIARE PRIVIND CERCETAREA ȘI DEZVOLTAREA GNSS | 80 | 100 | 100 | 100 | 100 | 400 | 480 |

Alocate în PC7 pentru segmentul utilizatorilor finali al cercetării și utilizării GNSS | 65 | 0 | 38 | 0 | 0 | 38 | 103 |

Alocate în PC7 pentru cercetarea și dezvoltarea tehnologiei GNSS | 15 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 15 |

Figura 2: Necesitățile financiare ale cercetării și dezvoltării GNSS

Dacă UE și statele membre nu acționează, piața va fi preluată de industrii străine care au beneficiat de cheltuieli militare pentru a-și stabili baza, pentru a-și construi forța esențială și pentru a dobândi poziții dominante. Acest aspect nu este doar economic: odată ce Europa și-a stabilit infrastructura GNSS independentă, trebuie să mențină independența, de asemenea, în ceea ce privește aplicațiile: informațiile privind poziționarea și indicarea datei sunt resurse cu putere de răspândire extremă; peste 6 % din întregul PIB al Uniunii Europene se bazează pe ele.

PERSPECTIVE

Acest plan de acțiune va fi actualizat în mod regulat, ca într-un program continuu: obiectivele sale trec dincolo de 2020, dar actualul set de acțiuni se concentrează asupra perioadei 2010-2013. O primă revizuire a propunerii actuale poate avea loc după adoptarea planului de exploatare pentru perioada de după GALILEO 2013, deoarece fiecare acțiune poate fi afectată de elementele serviciilor următoare, în special în ceea ce privește indicarea datei debutului, politicile privind prețurile, responsabilitatea și proprietatea intelectuală.

De asemenea, pot fi necesare ajustări când se iau decizii privind finanțarea suplimentară pentru cercetarea privind aplicațiile sau privind extinderea infrastructurii EGNOS la regiuni din afara Europei. În timp ce planul actual pune accentul pe aplicațiile EGNOS, versiunile ulterioare își vor concentra treptat prioritățile asupra aplicațiilor GALILEO. De asemenea, vor fi elaborate un model și un instrument macroeconometrice pentru a monitoriza impactul planului, în vederea folosirii, din nou, a informațiilor în acest proces de revizuire.

Acțiunea propusă va fi întreprinsă de Comisia Europeană și agențiile care depind de aceasta și va implica, dacă este necesar, autorități naționale și regionale din statele membre, precum și alte părți interesate.

[1] EGNOS: European Geostationary Navigation Overlay Service - Serviciul european geostaționar mixt de navigare

[2] Aspectul venitului indirect care poate fi generat de GNSS european nu va fi abordat în această comunicare; de asemenea, nu vor fi abordate nici acțiunile legate în mod specific de serviciul public reglementat - Public Regulated Service (PRS), pentru care accesul este restricționat la autoritățile statelor membre. Ambele aspecte vor fi abordate în documente separate.

[3] Comisia Europeană va continua să monitorizeze piața și să evalueze impactul acțiunii în vederea adaptării domeniilor prioritare de fiecare dată când se actualizează planul de acțiune.

[4] ATM: Managementul traficului aerian

[5] Directiva 2004/52/CE din 29 aprilie 2004 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică în cadrul Comunității.

[6] Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe și de modificare a Directivelor 64/432/CEE și 93/119/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1255/97.

[7] COM(2008) 886.

[8] COM(2008) 887.

[9] COM(2007) 607.

[10] CEE-ONU: Comisia Economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite

[11] OTIF : Organizația interguvernamentală pentru transporturile internaționale feroviare

[12] JO L 108, 25.4.2007, pp. 1–14

[13] GEOSS: Global Earth Observation System of Systems – Sistemul de sisteme globale de observare a pământului

[14] Finanțarea pentru cercetare și dezvoltare în temeiul celui de-al șaptelea program-cadru pentru segmentul utilizatorilor finali (aplicații, standardizare și certificare, receptori, proiecte internaționale conexe, evoluția misiunilor) a ajuns la 27 de milioane EUR în 2007, 40 de milioane EUR în 2008 și 38 de milioane EUR în 2011. Aceasta reprezintă o medie de 15 milioane EUR pe an în perioada 2007-2013. În plus, 15 milioane EUR din cel de-al șaptelea program-cadru au fost dedicate în 2007 tehnologiei GNSS de cercetare și dezvoltare.

[15] Pe parcursul celui de-al șaptelea program-cadru, au fost alocate 8,3 miliarde EUR pentru TCI (în medie, 1,2 miliarde EUR pe an), pentru o cifră de afaceri de 680 de miliarde EUR în 2009. A se compara cu o finanțare GNSS a UE de 15 milioane EUR în medie pe an, în domeniul cercetării și dezvoltării, pentru segmentul utilizatorilor finali, contribuind la o cifră de afaceri de 25 de miliarde EUR.

[16] JO L 412, 30.12.2006, p. 1.