Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de modificare a Deciziei 2011/734/UE adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv /* COM/2012/0738 final */





EXPUNERE DE MOTIVE În temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE, Decizia 2011/734/UE a Consiliului definește măsurile de coordonare și supraveghere a disciplinei bugetare a Greciei și stabilește orientări generale ale politicii economice pentru Grecia. Recomandarea făcută Greciei a fost să ia măsuri de corectare a situației de deficit excesiv cel târziu până în 2014, care să asigure o îmbunătățire a soldului structural cu cel puțin 10 puncte procentuale din PIB în perioada 2009-2014. Respectarea deciziei este relevantă nu numai în contextul procedurii de deficit excesiv, ci și în contextul finanțării acordate Greciei de către statele membre din zona euro prin Mecanismul de împrumut pentru Grecia și Fondul european de stabilitate financiară (FESF). Se preconizează că deficitul public va atinge, în 2012, 13,4 miliarde EUR, respectându-se plafonul de deficit de 14,8 miliarde EUR prevăzut în decizia Consiliului. Se estimează că deficitul public va ajunge la 6,9 % din PIB, situându-se în limitele plafonului de deficit public pentru 2012 de 7,3 % din PIB. Se așteaptă ca ținta de deficit primar pentru anul respectiv să nu fie atinsă, valoarea în cauză fiind depășită cu aproximativ 0,5 % din PIB. Rezultatul global reflectă plăți mai mici pentru dobânzi decât cele planificate în urma preschimbării datoriei din martie 2012. La 11 noiembrie, Grecia a adoptat un buget pentru 2013 care garantează continuarea consolidării fiscale prin măsuri menite să asigure economii de aproximativ 5 % din PIB. De asemenea, Grecia a adoptat, la 7 noiembrie, o strategie bugetară pe termen mediu incluzând măsuri care să asigure o reducere și mai mare a deficitului în anii următori. Grecia a luat măsuri eficiente în conformitate cu Decizia 2011/734/UE a Consiliului. Grecia a asigurat o îmbunătățire a soldului structural în 2009-2012 care depășește deja cele 10 puncte procentuale minime din PIB recomandate de Consiliu pentru perioada 2009-2014. Se estimează că Grecia și-a îmbunătățit deficitul structural cu 13,9 puncte procentuale din PIB, ajungând de la un deficit de 14,7 % în 2009 la un deficit estimat la 1,5 % în 2012. În prezent, se preconizează că activitatea economică este mult mai slabă decât s-a estimat la momentul adoptării Deciziei 2012/734/UE, în martie 2012. Economia Greciei se află în al cincilea an consecutiv de recesiune. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2012, se preconizează că PIB-ul real se va contracta cu 6,0 % în 2012 și cu 4,2 % în 2013 – față de 4,7 % și, respectiv, 0,0 % în precedenta decizie a Consiliului -, după care va urma o creștere de numai 0,6 % în 2014. În schimb, Decizia Consiliului din martie 2012 se baza pe reluarea creșterii economice încă din 2013. Deteriorarea pronunțată a perspectivelor economice reflectă incertitudinea politică din Grecia în cursul dublelor alegerilor, o scădere a cererii externe, precum și efectele asupra finanțării publice și private ale întârzierilor înregistrate în aplicarea programului și în efectuarea plăților. Această înrăutățire accentuată a condițiilor economice implică o deteriorare corespunzătoare a perspectivelor referitoare la finanțele publice în ipoteza menținerii politicilor actuale și îngreunează finalizarea procesului de corectare a deficitului excesiv până în 2014, astfel cum a solicitat Consiliul în Decizia sa 2011/734/UE. Având în vedere condițiile economice nefavorabile, se justifică o prelungire a perioadei de ajustare. În special, termenul limită stabilit în decizia Consiliului pentru corectarea deficitului excesiv din Grecia trebuie extins cu doi ani, adică până în 2016. Țintele fiscale în direcția corectării deficitului excesiv trebuie definite pe baza soldului primar al bugetului public în termeni nominali. Pentru 2012, deficitul primar ar trebui să fie de 2 925 de milioane EUR (1,5 % din PIB), pentru 2013, soldul primar ar trebui să fie 0 EUR (0 % din PIB), pentru 2014, 2 775 de milioane EUR (1,5 % din PIB), pentru 2015, 5 700 de milioane EUR (3,0 % din PIB) și pentru 2016, 9 000 de milioane EUR (4,5 % din PIB) Luând în considerare aceste evoluții care fac și mai necesară prezentarea de către guvern a unui pachet ambițios de reforme, trebuie actualizate condițiile specifice de politică din Memorandumul de înțelegere referitor la programul de ajustare economică al Greciei. Aceste condiții vizează nu numai măsurile de consolidare fiscală, ci și măsurile necesare pentru consolidarea caracterului favorabil creșterii și pentru reducerea la minimum a oricărui impact social negativ. Ținând seama de inițiativele convenite de statele membre din zona euro pentru a îmbunătăți sustenabilitatea datoriei și de anumite măsuri de reducere a acesteia avute în vedere de Grecia, precum și de o scădere a deficitului bugetar și o creștere mai puternică a PIB-ului nominal rezultată din măsurile de politică structurală, se preconizează că ponderea datoriei în PIB va atinge un nivel maxim în 2013. Ponderea datoriei în PIB ar urma să înceapă să scadă din 2014 pentru a ajunge sub 160 % din PIB în 2016. Acest lucru ar trebui să îmbunătățească sustenabilitatea traiectoriei datoriei fără a afecta traiectoria fiscală pentru excedentul primar. Comisia a adoptat o Recomandare de Decizie a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 2011/734/UE și a transmis-o Consiliului. Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de modificare a Deciziei 2011/734/UE adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (9) și articolul 136, având în vedere recomandarea Comisiei Europene, întrucât: (1) Articolul 136 alineatul (1) litera (a) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor măsuri specifice pentru statele membre a căror monedă este euro pentru a consolida coordonarea și supravegherea disciplinei lor bugetare. (2) Articolul 126 din TFUE precizează că statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive și prevede, în acest scop, procedura de deficit excesiv. Pactul de stabilitate și creștere, care, conform componentei sale corective, pune în aplicare procedura de deficit excesiv, constituie cadrul care sprijină politicile guvernamentale pentru o revenire rapidă la poziții bugetare solide, ținând cont de situația economică. (3) La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE), că în Grecia exista un deficit excesiv. (4) La 10 mai 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/320/UE[1] adresată Greciei în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv până la termenul limită, și anume 2014. Consiliul a stabilit anul 2014 ca termen limită pentru corectarea situaţiei de deficit excesiv și ținte anuale pentru deficitul public. (5) Decizia 2010/320/UE a Consiliului a fost modificată substanțial de mai multe ori. Întrucât trebuiau aduse noi modificări, decizia a fost reformată, la 12 iulie 2011, prin Decizia 2011/734/UE a Consiliului[2], din motive de claritate. Această decizie a fost modificată prima dată la 8 noiembrie 2011[3]. (6) La 13 martie 2012[4], în urma unei recomandări din partea Comisiei, Decizia 2011/734/UE a Consiliului a fost modificată din nou în mai multe privințe, inclusiv traiectoria de ajustare fiscală, rămânând însă neschimbat termenul pentru corectarea deficitului excesiv[5]. Decizia a confirmat recomandarea făcută, și anume că Grecia va trebui să ia măsuri de corectare a situației de deficit excesiv cel târziu până în 2014, care să asigure o îmbunătățire a soldului structural de cel puțin 10 puncte procentuale din PIB în perioada 2009-2014. (7) În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, dacă au fost luate măsuri eficiente în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din TFUE și dacă, după adoptarea notificării în cauză, survin evenimente economice negative neprevăzute, cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, să adopte o notificare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (9) din TFUE. (8) Se preconizează, în prezent, că activitatea economică înregistrează rezultate mult mai slabe decât s-a estimat la momentul adoptării celei mai recente modificări a Deciziei 2011/734/UE a Consiliului, în martie 2012. Se așteaptă ca atât PIB-ul real, cât și cel nominal să fie la niveluri mult mai scăzute în 2012 și 2013. Recenta revizuire a conturilor naționale elene din octombrie 2012 a evidențiat o contracție mai accentuată a PIB-ului real față de cifrele de bază din decizia Consiliului. Potrivit previziunilor din toamna 2012 ale serviciilor Comisiei, se estimează că PIB-ul real se va contracta în 2012 cu 6,0 % și cu încă 4,2 % în 2013 – față de 4,7 % și o creștere de 0,0 % prevăzută în decizia Consiliului pentru 2012 și, respectiv, 2013, - înainte de a crește cu 0,6 % în 2014. Această înrăutățire accentuată a scenariului economic presupune o deteriorare în consecinţă a perspectivelor privind finanțele publice, în ipoteza menținerii politicilor actuale. (9) Se estimează că deficitul public a atins, în 2012, 6,9 % din PIB, situându-se în limitele plafonului de deficit public pe 2012 (în termeni ESA 95) de 7,3 % din PIB, stabilit prin decizia Consiliului. În termeni nominali, se așteaptă ca deficitul public să atingă, în 2012, 13,4 miliarde EUR, faţă de plafonul de deficit cu o valoare de 14,8 miliarde EUR, prevăzut în decizia Consiliului. Deficitul primar se așteaptă însă să fie puțin mai mare decât obiectivul de 1,0 % din PIB din cauza recesiunii mai grave decât se preconizase. Se estimează că Grecia și-a îmbunătățit deficitul structural cu 13,9 puncte procentuale din PIB, ajungând de la un deficit de 14,7 % în 2009 la un deficit estimat la 1,5 % în 2012. Grecia a asigurat astfel o îmbunătățire a soldului structural în 2009-2012 care depășește deja cele 10 puncte procentuale minime din PIB recomandate de Consiliu pentru perioada 2009-2014. La 11 noiembrie 2012, Parlamentul Greciei a adoptat bugetul pentru 2013, care prevede economii de peste 9,2 miliarde EUR, adică peste 5 % din PIB. Bugetul pe 2013 face parte din strategia bugetară pe termen mediu (SBTM) pentru perioada 2013-2016, adoptată de Parlamentul Greciei cu câteva zile mai devreme, la 7 noiembrie 2012. SBTM și legislația de punere în aplicare a acesteia prevăd o consolidare fiscală foarte importantă și concentrată la începutul perioadei, ajungând la peste 7% din PIB până în 2016, cu un set cuprinzător de măsuri structurale care stau la baza unei consolidări fiscale substanțiale. Ţinând seama de aceste evoluții, trebuie actualizate condițiile specifice de politică din Memorandumul de înțelegere referitor la programul de ajustare economică al Greciei. Angajamentul asumat de Grecia vizează nu numai măsurile de consolidare fiscală, ci și măsurile necesare pentru consolidarea caracterului favorabil creșterii și pentru reducerea la minimum a oricărui impact social negativ. Prin urmare, Grecia a luat în general măsuri eficiente în 2012, în conformitate cu Decizia 2011/734/UE a Consiliului, pentru a-și reduce deficitul. (10) Se estimează că datoria publică consolidată a scăzut cu 11,1 miliarde EUR în 2012, faţă de valoarea de 26,95 miliarde EUR prevăzută în decizia Consiliului. Acest lucru se datorează veniturilor din privatizări mai reduse decât se estimase, unei consolidări mai scăzute decât se preconizase a datoriei publice și diferenţelor dintre contabilitatea de casă și cea de angajamente, precum și altor ajustări ale dobânzilor mai nefavorabile decât se estimase. Din cauza unui PIB nominal mai scăzut în urma revizuirii datelor statistice și în lumina perspectivelor macroeconomice mai slabe, ponderea datoriei în PIB va crește probabil în 2012 până la 162,5 %. Iniţiativele convenite de statele membre din zona euro pentru a îmbunătăţi sustenabilitatea datoriei și anumite măsuri de reducere a acesteia avute în vedere de Grecia ar trebui să amelioreze sustenabilitatea traiectoriei datoriei, fără a afecta traiectoria fiscală pentru excedentul primar. Luând în considerare atât o scădere a deficitului bugetar, cât și o creștere mai puternică a PIB-ului nominal care rezultă din măsurile de politică structurală, se așteaptă ca ponderea datoriei în PIB să atingă nivelul maxim în 2013. Ponderea datoriei în PIB ar începe să se reducă din 2014, pentru a ajunge sub 160 % din PIB în 2016. ‑{}‑ (11) În pofida măsurilor eficiente aplicate, înrăutățirea accentuată a condițiilor economice implică o deteriorare în consecinţă a perspectivelor referitoare la finanțele publice, în ipoteza menținerii politicilor actuale, și îngreunează finalizarea procesului de corectare a deficitului excesiv până în 2014, astfel cum a solicitat Consiliul în Decizia sa 2011/734/UE. Date fiind evenimentele economice nefavorabile, se justifică o prelungire a termenului pentru perioada de ajustare. Concret, termenul stabilit în decizia Consiliului trebuie prelungit cu doi ani, și anume până în 2016. În cadrul traiectoriei revizuite a programului de ajustare economică, țintele în materie de sold primar ar trebui să fie fixate la 0 %, 1,5 %, 3 % și 4,5 % din PIB pentru perioada de patru ani 2013-2016. Traiectoria revizuită înseamnă o scădere a soldului bugetului public sub 3 % din PIB în 2016. În ciuda acestei prelungiri însă, efortul fiscal necesar pentru a atinge obiectivul rămâne foarte mare în perioada 2013-2014 și puternic concentrat în prima parte a acesteia. Revizuirea termenului va menține astfel credibilitatea programului, ținând totodată seama de impactul economic și social al consolidării și de necesitatea de a menține încrederea în capacitatea guvernului de a soluţiona provocările fiscale. (12) Fiecare măsură impusă prin prezenta decizie este utilă pentru obţinerea ajustării fiscale necesare. Unele măsuri au un impact direct asupra situaţiei bugetare a Greciei, în timp ce altele sunt măsuri structurale care vor duce la o guvernanţă fiscală mai bună și la o situaţie bugetară mai solidă pe termen mediu. (13) Deteriorarea foarte gravă a situației financiare a Greciei a determinat statele membre din zona euro să decidă acordarea unui sprijin pentru stabilitate Greciei, cu scopul de a proteja stabilitatea financiară a zonei euro în ansamblu, la care se adaugă și asistența multilaterală acordată de Fondul Monetar Internațional. Începând cu luna martie 2012, sprijinul acordat de statele membre din zona euro ia forma unui împrumut bilateral, atât din Mecanismul de împrumut pentru Grecia, cât și din FESF. Creditorii au decis ca sprijinul pe care îl acordă să fie condiționat de respectarea de către Grecia a Deciziei 2011/734/UE, astfel cum este modificată prin prezenta decizie. În mod concret, se așteaptă ca Grecia să execute măsurile specificate în prezenta decizie în conformitate cu calendarul stabilit în aceasta, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 Decizia 2011/734/UE se modifică după cum urmează: 1. Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text: „(1) Grecia trebuie să pună capăt situației actuale de deficit excesiv cât mai rapid posibil și până în 2016. (2) Traiectoria de ajustare în direcția corectării deficitului excesiv trebuie să urmărească atingerea unui deficit public primar (excluzând cheltuielile cu dobânzile) de maximum 2 925 de milioane EUR (1,5 % din PIB) în 2012 și a unor excedente publice primare de cel puțin 0 milioane EUR (0,0 % din PIB) în 2013, 2 775 de milioane EUR (1,5 % din PIB) în 2014, 5 700 de milioane EUR (3,0 % din PIB) în 2015 și 9 000 de milioane EUR (4,5 % din PIB) în 2016. Aceste ţinte pentru deficitul/excedentul primar implică un deficit public global, conform ESA, de 6,9 % din PIB în 2012, de 5,4 % din PIB în 2013, de 4,5 % din PIB în 2014, de 3,4 % din PIB în 2015 și de 2,0 % din PIB în 2016. S-ar putea estima că aceste cifre vor semnifica o ameliorare a ponderii soldului primar ajustat ciclic în PIB de la 4,1 % în 2012 la 6,2 % în 2013 și la cel puţin 6,4 % din PIB în 2014, 2015 și 2016 și o pondere a deficitului public ajustat ciclic în PIB de -1,3 % în 2012, 0,7 % în 2013, 0,4 % în 2014, 0,0 % în 2015 și -0,4 % în 2016, reflectând profilul plăţilor pentru dobânzi. Încasările din privatizarea de active financiare și nefinanciare, tranzacţiile legate de recapitalizarea băncilor, precum și toate transferurile legate de decizia Eurogrup din 21 februarie 2012 cu privire la veniturile băncilor centrale naționale din zona euro, inclusiv Banca Greciei, rezultate din deținerea de obligațiuni emise de guvernul elen în propriile portofolii de investiții, nu reduc efortul de consolidare fiscală necesar și nu sunt luate în calcul la evaluarea acestor ținte. (3) Traiectoria de ajustare menţionată la alineatul (2) ar fi coerentă cu ponderea datoriei publice consolidate în PIB de 172,5 % în 2013, 171,4 % în 2014, 166,2 % în 2015 și 157,3 % în 2016. 2. La articolul 2, după alineatul (10) se introduce următorul alineat: „10a. Grecia trebuie adopte următoarele măsuri fără întârziere și cel târziu până la [data adoptării deciziei]: (a) bugetul pe 2013 și strategia bugetară pe termen mediu (denumită în continuare „SBTM”) până în 2016, precum și măsurile descrise în anexa IA la prezenta decizie și legislația de punere în aplicare corespunzătoare. SBTM trebuie să se bazeze pe măsurile permanente de consolidare fiscală care garantează că plafoanele de deficit pentru 2012-2016 stabilite în prezenta decizie nu sunt depășite și că ponderea datoriei în PIB se înscrie pe o traiectorie descendentă sustenabilă; (b) prezentarea unui Plan de privatizare actualizat Parlamentului și publicarea unei actualizări semestriale a Planului de dezvoltare a activelor; (c) transferul către portofoliul activelor de privatizare al HRADF al drepturilor de proprietate deplină și directă (acțiuni sau drepturi de concesiune) asupra Egnatia Motorway și a porturilor regionale Elefsina, Lavrio, Igumeniţa, Alexandropolis, Volos, Kavala, Corfu, Patras, Heraklion și Rafina; (d) garantarea faptului că ministerele de resort și alte entități competente vor furniza Secretariatului General pentru proprietatea publică acces complet la inventarul tuturor bunurilor imobiliare deținute de stat; (e) modificarea și/sau abrogarea unor dispoziții statutare ale întreprinderilor deţinute de stat (autorităţile portuare PPC, OLP și OLTH; HELPE, EYATH și EYDAP; porturi etc.) care se abat de la dreptul societăților comerciale private în ceea ce privește orice fel de restricții privind drepturile de vot ale acționarilor privați; (f) legislație care să definească rolul și calificările secretarului general al administrației fiscale și în baza căreia ministrul de finanțe să delege competențe decizionale secretarului general; (g) direcţionarea auditorilor fiscali cu experiență către activităţi care deservesc imperativele imediate în materie de venituri, transformarea domeniilor cheie de aplicare a legii în domenii complet funcţionale, precum unitatea pentru marii contribuabili, prin transferarea a 100 de auditori, crearea unei unităţi funcționale pentru persoanele cu averi importante și independenţii cu venituri mari și dotarea unităţii cu 50 de auditori fiscali cu experiență care să fie direct răspunzători în fața secretarului general al administrației fiscale; (h) un act al Consiliului de Miniștri (de înlocuire a actului Consiliului de Miniștri adoptat la 29 octombrie 2012), care să urmărească consolidarea execuției bugetare și a bunei administrări fiscale și să includă, în afara dispozițiilor din actul iniţial al Consiliului de Miniștri, dispoziții suplimentare: (i) care să stabilească faptul că Memorandumurile de cooperare sunt semnate până la sfârșitul lunii decembrie a fiecărui an între Ministerul de finanțe și celelalte ministere sau între ministere și cadrele de conducere ale entităților supravegheate (acoperind astfel întreaga administrație publică); (ii) care să consolideze actualele constrângeri bugetare echilibrate pentru administrațiile locale cu scopul de a deveni mai eficiente, incluzând mecanisme corective și de sancționare; (iii) care să consolideze actualul sistem de monitorizare pentru întreprinderile deţinute de stat, introducând un mecanism de punere în aplicare în caz de abateri de la obiectivele specifice identificate pentru fiecare întreprindere deţinută de stat; și (iv) care să instituie cadrul pentru definirea unor obiective specifice pentru acoperirea Registrelor de angajamente operaționale pentru administrațiile locale și întreprinderile deţinute de stat, care să fie stabilite până în luna decembrie a fiecărui an; actul trebuie să includă, de asemenea, un cadru pentru corectarea transferurilor de la administrația centrală în vederea soluţionării abaterilor de la obiective pe parcursul anului în cauză și, eventual, în următorii ani, asigurând, în același timp, faptul că arieratele nu cresc; actul trebuie să expliciteze faptul că încasările din privatizarea activelor publice sunt plătite direct într-un cont separat pentru a monitoriza fluxurile de numerar, a evita deturnarea surselor de finanțare oficiale și a garanta realizarea la timp a serviciului datoriei; acesta stabilește reduceri automate ale cheltuielilor care trebuie aplicate de regulă atunci când ţintele nu sunt atinse, asigurând totodată faptul că arieratele nu cresc; (i) un set de măsuri destinate să îmbunătățească actuala situație financiară a Organizației naționale pentru furnizarea asistenței medicale (EOPYY) și să asigure că execuția bugetară este mai apropiată de un buget echilibrat în 2012 și 2013, inclusiv: (i) raționalizarea pachetului de beneficii; (ii) creșterea ratei de participare a pacienţilor la plata pentru asistența medicală asigurată de furnizori privați; (iii) negocierea acordurilor cost-volum și revizuirea acordurilor case-mix (complexitatea cazurilor) cu furnizorii privați; (iv) revizuirea unei game de servicii de diagnostic și fizioterapie contractate de EOPYY cu furnizori privaţi și a taxelor aplicate acestor servicii cu scopul de a reduce costurile conexe cu cel puțin 80 de milioane EUR în 2013; (v) introducerea unui sistem al prețurilor de referință pentru rambursarea dispozitivelor medicale; și (vi) creșterea progresivă a contribuțiilor plătite de membrii OGA până la media celor plătite de alți membri ai EOPYY; (j) următoarele măsuri legate de rambursarea medicamentelor: (i) o legislație pentru controlul cheltuielilor cu medicamentele care să activeze măsuri de urgență (inclusiv, de exemplu, o reducere generală a prețurilor), în cazul în care, din orice motiv, recuperarea nu poate atinge obiectivul. Astfel de măsuri trebuie să producă o sumă echivalentă de economii; (ii) un decret ministerial care să stabilească noul prag de recuperare pentru 2013 (2,4 miliarde EUR pentru pacienții trataţi ambulatoriu); (iii) actualizarea listei de prețuri și a listei pozitive a medicamentelor rambursate, în special prin rambursarea exclusivă a pachetelor eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru boli cronice, prin transferarea medicamentelor de pe lista pozitivă pe lista negativă și pe cea a medicamentelor eliberate fără prescripție medicală și prin introducerea unui sistem al prețurilor de referință elaborat de Organizația națională pentru medicamente (EOF). Aceste liste trebuie actualizate cel puţin de două ori pe an, în conformitate cu Directiva 89/105/CEE a Consiliului; și (iv) înlocuirea de către farmacii a medicamentelor prescrise cu produsul cel mai ieftin conţinând aceeași substanță activă din categoria de referință („substituţia generică” obligatorie).” 3. La articolul 2, alineatul (11) se înlocuiește cu textul următor: „11. Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii decembrie 2012: (a) o reformă fiscală a impozitului pe venit și a impozitului pe profit care vizează simplificarea sistemului fiscal, lărgind baza de impozitare și eliminând scutirile și regimurile preferenţiale; (b) legislaţia primară și secundară necesare pentru asigurarea unei implementări rapide a Planului de privatizare; (c) instituirea unui cadru de reglementare pentru societăţile de distribuţie a apei; (d) măsuri de îmbunătăţire a administraţiei fiscale, introducând evaluări ale rezultatelor, îmbunătăţind folosirea tehnicilor de evaluare a riscurilor, înfiinţând și consolidând unităţi de specialiști în gestionarea datoriilor; (e) pregătirea și publicarea unui plan pentru lichidarea arieratelor datorate furnizorilor de către entitățile publice și a rambursărilor de taxe; (f) finalizarea implementării reformei funcţionării fondurilor publice secundare/suplimentare de pensii și unificarea tuturor fondurilor existente în sectorul public; (g) o legislație care să extindă aplicarea reducerii de 5 % companiilor farmaceutice (existentă pentru medicamentele vândute spitalelor) la toate produsele vândute în farmaciile EOPYY ; (h) o creștere a ponderii medicamentelor generice pentru a atinge 35 % din volumul total al medicamentelor vândute de farmacii; (i) repartizarea de controlori interni pentru toate spitalele și adoptarea de către toate spitalele a registrelor de angajamente.” 4. La articolul 2 se adaugă următoarele alineate: „12. Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii martie 2013: (a) să emită un decret ministerial pentru ajustarea prețurilor pentru consumatorii finali pentru clienții rețelei de joasă tensiune; (b) să actualizeze SBTM, inclusiv să stabilească plafoane obligatorii de cheltuieli pe trei ani pentru subsectoarele administrației publice; (c) să adopte planuri de recrutare pentru ministerele de resort; (d) să creeze o administraţie fiscală semnificativ mai autonomă și să specifice gradul de autonomie, cadrul de guvernanță, răspunderea, competențele juridice ale șefului administrației fiscale și dotarea inițială cu personal a organizației; (e) să elaboreze și să facă public un nou plan complet de combatere a corupției în serviciul public, incluzând dispoziții speciale pentru administrația fiscală și vamală. (f) să facă pe deplin operațională o procedură standard pentru revizuirea valorilor legale ale bunurilor imobiliare în vederea unei mai bune corelări a acestora cu prețurile de pe piață sub responsabilitatea Direcției de impozitare a capitalului; (g) să transfere patruzeci de bunuri imobiliare noi (identificate ca „bunuri imobiliare loturile 2 și 3” în Planul de privatizare) la HRADF.” „13. Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii iunie 2013: (a) să atingă ţinta de 2 000 de auditori fiscali complet funcţionali; (b) să adopte un nou cod de procedură fiscală; (c) să asigure că toate organismele centrale care efectuează achiziții utilizează achiziţiile publice electronice pentru toate procedurile lor de licitație.” „14. Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri până la sfârșitul lunii septembrie 2013: (a) guvernul va adopta legislația necesară în vederea introducerii unei reguli privind soldul bugetar structural cu un mecanism de corecție automată.” 5. Anexa la prezenta decizie se adaugă ca anexa IA la Decizia 2011/734/UE. Articolul 2 Prezenta decizie produce efecte de la data notificării. Articolul 3 Prezenta decizie se adresează Republicii Elene. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Preşedintele Anexă: „Anexa IA: Măsuri din cadrul strategiei bugetare pe termen mediu pentru perioada 2013-2016 Măsurile suplimentare incluse în strategia bugetară pe termen mediu (SBTM) până în 2016 sunt următoarele: 1. Raționalizarea masei salariale cu cel puțin 1 100 de milioane EUR în 2013 și cu încă 247 de milioane EUR începând din 2014. 2. Economii cu pensiile de cel puțin 4 800 de milioane EUR în 2013 și de încă 423 de milioane EUR începând din 2014. 3. Reduceri ale cheltuielilor operaționale ale statului de cel puțin 239 de milioane EUR în 2013 și de încă 285 de milioane EUR începând din 2014. 4. Economii obţinute prin raţionalizarea și ameliorarea eficienţei cheltuielilor legate de educaţie, de cel puțin 86 de milioane EUR în 2013 și de încă 37 de milioane EUR începând din 2014. 5. Economii în cadrul întreprinderilor deținute de stat de cel puțin 249 de milioane EUR în 2013 și de încă 123 de milioane EUR începând din 2014. 6. Reduceri ale cheltuielilor operaționale din sectorul apărării care să genereze economii de cel puțin 303 milioane EUR în 2013 și de încă 100 de milioane EUR începând din 2014. 7. Economii cu cheltuielile aferente asistenței medicale și medicamentelor de cel puțin 455 de milioane EUR în 2013 și de încă 620 de milioane EUR începând din 2014. 8. Economii obţinute prin raționalizarea prestațiilor sociale, de cel puțin 217 milioane EUR în 2013 și de încă 78 de milioane EUR începând din 2014. 9. Reduceri ale transferurilor de la administrația centrală către administrațiile locale de cel puțin 50 de milioane EUR în 2013 și de încă 160 de milioane EUR începând din 2014. 10. Reduceri ale cheltuielilor din bugetul de investiții publice (investiții publice finanțate pe plan intern) de 150 de milioane EUR în 2013 și de încă 150 de milioane EUR începând din 2014. 11. Creșteri ale veniturilor cu cel puțin 1 668 de milioane EUR în 2013 și cu încă 1 820 de milioane EUR începând din 2014. [1] JO L 145, 11.6.2010, p. 6. [2] JO L 296, 15.11.2011, p. 38. [3] Decizia 2011/791/UE a Consiliului (JO L 320, 3.12.2011, p. 28). [4] Cea mai recentă modificare a fost Decizia 2012/211/UE a Consiliului din 13 martie (JO L 113, 25.4.2012, p. 8). [5] Decizia 2012/211/UE a Consiliului din 13 martie (JO L 113, 25.4.2012, p. 8).