EXPUNERE DE MOTIVE

CONTEXTUL PROPUNERII |

Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în cadrul procedurii de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor referitoare la taxa antidumping în vigoare aplicată importurilor de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). |

0 | Contextul general Prezenta propunere este făcută în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete care a fost realizată în conformitate cu cerințele de fond și de procedură expuse în regulamentul de bază. |

Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Prin Regulamentul (CE) nr. 1631/2005[2], Consiliul a instituit măsuri antidumping definitive constând în taxe individuale variind între 7,3% și 40,5% cu o taxă reziduală de 42,6%[3] la importurile de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Prin Regulamentul (CE) nr. 855/2010[4], Consiliul a redus taxa individuală aplicată unei întreprinderi de la 14,1% la 3,2%. |

Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. |

CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUI |

Consultarea părților interesate |

Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |

Obținerea și utilizarea expertizei |

Nu a fost nevoie de expertiză externă. |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate. |

ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |

Rezumatul acțiunii propuse La 6 octombrie 2010, Comisia a anunțat printr-un aviz (denumit în continuare „Aviz de deschidere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[5], deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de acid tricloroizocianuric originar din RPC. Reexaminarea a fost deschisă la cererea motivată a Consiliul European al Industriei Chimice, în numele producătorilor din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 90%, din totalul producției de acid tricloroizocianuric din Uniune. Ancheta de reexaminare a constatat persistența practicilor de dumping în ceea ce privește produsul în cauză, ceea ce ar avea ca rezultat continuarea prejudiciului adus industriei din Uniune, în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate. S-a stabilit, de asemenea, că continuarea măsurilor nu ar fi împotriva interesului Uniunii. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate în vederea prelungirii măsurilor existente, care ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |

Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[6]. |

Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii Europene. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |

Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive: |

Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național. |

Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii. |

Alegerea instrumentelor |

Instrumente propuse: regulament. |

Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază nu oferă opțiuni alternative. |

IMPLICAțII BUGETARE |

Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Uniunii. |

2011/0381 (NLE)

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[7] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURA

1. Măsurile în vigoare

1. Prin Regulamentul (CE) nr. 1631/2005[8], Consiliul a instituit măsuri antidumping definitive constând în taxe individuale variind între 7,3% și 40,5% cu o taxă reziduală de 42,6%[9] la importurile de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).

2. Prin Regulamentul (CE) nr. 855/2010[10], Consiliul a redus taxa individuală aplicată unei întreprinderi de la 14,1% la 3,2%.

2. Cererea de reexaminare

3. În urma publicării unui aviz de expirare iminentă[11] a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 6 iulie 2010, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost introdusă de Consiliul European al Industriei Chimice (denumit în continuare „CEFIC”) în numele producătorilor din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 90%, din totalul producției din Uniune de acid tricloroizocianuric (denumiți în continuare „solicitanții”).

4. Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

3. Deschiderea procedurii

5. Stabilind, în urma consultării comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 6 octombrie 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [12] (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

4. Ancheta

4.1. Perioada de anchetă

6. Perioada anchetei de reexaminare (PAR) este cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010. Probabilitatea de continuare sau de reapariție a anumitor aspecte ale prejudiciului este analizată pe parcursul perioadei de la 1 ianuarie 2007 până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

4.2. Părțile vizate de anchetă

7. Comisia a informat în mod oficial solicitanții, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea examinării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

8. Li s-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat-o și care au demonstrat că există motive specifice care să justifice audierea.

9. Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și importatori independenți din Uniune, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește aceste părți, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

10. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se determine alcătuirea eșantionului, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

11. În ceea ce privește producătorii-exportatori din RPC, niciunul dintre aceștia nu a cooperat în cadrul anchetei.

12. În ceea ce privește importatorii, câteva întreprinderi și-au manifestat interesul inițial, dar și-au retras cooperarea într-o etapă ulterioară.

13. Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate în termenele stabilite în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri de la trei producători cunoscuți din Uniune și de la doi utilizatori.

14. Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor doi producători principali din UE:

- Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Spania

- Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Spania

B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

15. Produsul în cauză care face obiectul reexaminării actuale este acidul tricloroizocianuric, cunoscut și sub denumirea de „symclosen” în conformitate cu denumirea comună internațională (DCI), și preparatele pe baza acestuia (denumit în continuare „TCCA”), încadrat în prezent la codurile NC ex 2933 69 80 și ex 3808 94 20 (coduri TARIC 2933 69 80 70 și 3808 94 20 20) și originar din Republica Populară Chineză.

16. TCCA este un produs chimic utilizat ca dezinfectant organoclorurat cu spectru larg și înălbitor, utilizat în special pentru dezinfectarea apei din piscine. Este vândut sub formă de pudră, granule, tablete sau fulgi. Toate formele de TCCA și preparatele pe baza acestuia prezintă aceleași caracteristici de bază (compoziția chimică) și proprietăți (dezinfectant), sunt destinate pentru utilizări similare și sunt, prin urmare, considerate ca fiind un singur produs.

17. Ancheta prezentă a confirmat că, produsul în cauză, astfel cum este fabricat și vândut de producătorii-exportatori către Uniune, este similar, în ceea ce privește caracteristicile fizice și chimice, precum și utilizările sale, produsului fabricat și vândut de producătorii din Uniune pe piața Uniunii și de către producătorul din țara analoagă atât pe piața internă și piețele de export ale acestuia. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

1. Observații preliminare

18. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost efectuată o reexaminare în vederea stabilirii dacă expirarea măsurilor existente ar fi de natură să atragă după sine continuarea sau reapariția dumpingului.

19. Astfel cum s-a explicat mai sus, niciunul din cei 30 de producători-exportatori cunoscuți contactați nu s-a manifestat în timpul eșantionării sau nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei.

20. Având în vedere că niciunul dintre producătorii-exportatori din RPC nu a cooperat, concluziile privind probabilitatea unei continuări sau reapariții a dumpingului se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume

21. date Eurostat, cererea de reexaminare și statisticile de export chinezești oficiale. În plus, datele prezentate de către producătorul-exportator care a cooperat din țara analogă, Japonia, au fost utilizate pentru a determina valoarea normală.

2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR

2.1 Țara analogă

22. Întrucât Republica Populară Chineză este o economie în tranziție și întrucât, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii normale construite obținute într-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analoagă către alte țări, inclusiv către Uniunea Europeană sau, în cazul în care acestea nu pot fi stabilite, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.

23. Comisia a anunțat în avizul său de deschidere că Japonia a fost utilizată în cadrul anchetei anterioare ca țară adecvată cu economie de piață în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC și că intenționa să folosească din nou Japonia în acest scop. În cursul prezentei anchete de reexaminare, producătorii din alte țări cu economie de piață, cum ar fi SUA și Taiwan au fost, de asemenea, contactați în vederea unei cooperări. Cu toate acestea, doar un producător-exportator din Japonia a cooperat.

24. S-a considerat, prin urmare, că Japonia reprezintă o țară analogă adecvată. În acest sens, niciuna dintre părțile interesate nu a formulat observații sau obiecții cu privire la oportunitatea alegerii țării respective.

2.2 Valoarea normală

25. În temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, valoarea normală s-a stabilit pe baza informațiilor furnizate de producătorii-exportatori cooperanți din țara analogă, și anume pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața internă a Japoniei pentru produsele similare despre care s-a constatat că sunt vândute în cadrul operațiunilor comerciale normale.

26. S-a stabilit mai întâi, pentru producătorul-exportator cooperant din Japonia dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți erau reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă vânzările respective reprezentau cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză în Uniune. Vânzările de pe piața internă ale producătorului-exportator cooperant din Japonia au fost considerate reprezentative în cursul perioadei de anchetă.

27. Ulterior, s-a examinat dacă vânzările de pe piața internă au fost realizate în cursul operațiunilor comerciale obișnuite („OCOT”), în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

28. Având în vedere faptul că toate vânzările pe piața internă au fost considerate a fi fost vândute cu obținere de profit, valoarea normală a fost calculată pe baza prețului intern mediu ponderat efectiv pe piața internă în cursul PAR.

2.3 Prețul de export

29. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor Eurostat.

2.4 Comparație

30. Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică și la același stadiu comercial. În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care afectează prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, au fost efectuate ajustările necesare pentru a se ține seama de diferențele între costurile de transport și de asigurare.

2.5 Marja de dumping

31. În conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat. Pe baza metodologiei descrise anterior, marja de dumping stabilită se ridică la 75%.

3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor

3.1 Observație preliminară

32. Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a efectuat o examinare a probabilității de continuare a dumpingului.

33. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitățile neutilizate disponibile în RPC, atractivitatea pieței din Uniune pentru producătorii-exportatori chinezi și exporturile lor către țările terțe.

3.2 Capacități neutilizate ale producătorilor-exportatori chinezi

34. În absența altor informații privind capacitatea de producție, analiza s-a efectuat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pe baza informațiilor din cererea de reexaminare.

35. În conformitate cu cererea de reexaminare, gradul de utilizare a capacității de producție în RPC a continuat să fie scăzut în decursul perioadei examinate cu niveluri mai mici de 40%. Ca o consecință a capacității enorme de producție și a cererii interne scăzute, se pare că există peste 180 000 tone de capacitate de producție neutilizată disponibilă în RPC care ar putea fi exportată. Aceasta trebuie comparată cu consumul Uniunii de aproximativ 44 000 de tone în cursul PAR.

3.3. Atractivitatea pieței Uniunii

36. Atractivitatea pieței Uniunii poate fi ilustrată prin faptul că instituirea de taxe antidumping și compensatorii nu a oprit creșterea exporturilor chineze către Uniune. Deși în perioada 2007 - 2009, volumele importurilor s-au situat la un nivel mai scăzut în comparație cu perioada de anchetă a anchetei inițiale care a condus la instituirea măsurilor, volumele importurilor în perioada de anchetă au fost superioare acestui nivel, ajungând la 22 696 tone.

37. În ciuda creșterii prețului mediu de import în cursul perioadei examinate, prețurile au rămas în mod constant mai scăzute în comparație cu cele ale industriei din Uniune.

38. Faptul că importurile din China în timpul perioadei examinate au crescut în cursul PAR, până la un nivel care a fost mai mare decât în cursul perioadei de anchetă inițială, arată că RPC dă dovadă de un interes continuu pentru piața Uniunii.

3.4. Prețurile la exportul către țări terțe

39. Cu privire la volumele și prețurile de export din China către alte țări terțe, au fost analizate statisticile de export chineze. În conformitate cu aceste statistici, în 2010, 24% din exporturile din RPC erau destinate pieței Uniunii. Prețurile de export ale UE la nivelul FOB au fost ușor mai mari decât prețurile de export către restul lumii. Cu toate acestea, în absența cooperării sau a oricăror date din cererea de reexaminare cu privire la exporturile către alte țări terțe, nu a fost posibil să se compare aceste prețuri la nivelul CIF cu prețul mediu practicat de industria din Uniune. Cu toate acestea, faptul că prețurile de export către țări terțe sunt mai reduse, în medie, în comparație cu prețurile de export către Uniune poate fi considerat drept o indicație că piața Uniunii este o piață atractivă pentru exportatorii chinezi și că exporturile ar putea crește în continuare în absența unor măsuri.

4. Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului

40. Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că exporturile din RPC fac în continuare obiectul unui dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping actuale sunt abrogate. Într-adevăr, având în vedere capacitățile neutilizate existente în RPC și atractivitatea pieței din Uniune, pe baza unei comparații între prețurile la export către UE și cele către țări terțe, este probabil ca volumul exporturilor chinezești care fac obiectul unui dumping către Uniune să crească în mod substanțial în cazul în care măsurile vor fi lăsate să expire.

D. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

1. Definiția industriei din Uniune

41. Produsul în cauză este fabricat în Uniune de către trei întreprinderi. Prin urmare, se consideră că acestea constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și ( denumită în continuare „industria din Uniune”).

2. Observație preliminară

42. Datele au fost obținute din statisticile Eurostat, cererea de reexaminare, răspunsurile la chestionar și informațiile culese în cursul vizitelor de verificare.

43. Indicatorii economici privind producția, capacitatea, rata de utilizare a capacităților, volumul vânzărilor, cota de piață și ocuparea forței de muncă se referă la datele furnizate de către trei producători din Uniune. Toți ceilalți indicatori se referă la datele furnizate de solicitanți numai datorită cooperării limitate a unuia dintre producătorii din Uniune care nu a fost un solicitant în cadrul prezentei reexaminări. Având în vedere faptul că solicitanții au reprezentat aproximativ 90% din producția UE în PAR, datele lor au fost considerate reprezentative pentru industria din Uniune în sensul prezentei reexaminări. Numai datele obținute de la solicitanți au fost verificate la fața locului.

44. Date referitoare la situația economică a industriei din Uniune, precum și la consum nu pot fi furnizate decât în forme indexate pentru a proteja confidențialitatea în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază. Acest lucru se datorează faptului că astfel de indicatori economici se referă numai la doi producători sau, în unele cazuri, la trei producători dintre care unul are doar o activitate marginală în acest sector.

45. În iunie 2009, unul dintre solicitanți a închis una din cele două instalații ale sale și a încetat producția de la acea dată, disponibilizând toți angajații. Activitățile instalației în cauză au fost suspendate întâi pentru câteva luni, până când a fost închisă definitiv în ianuarie 2010. Aceasta a avut un impact asupra anumitor indicatori, cum ar fi consumul, volumul producției și productivitatea astfel cum se explică mai jos în considerentele 47 și 62.

3. Consumul de pe piața Uniunii

46. Consumul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor celor trei producători din Uniune pe piața Uniunii și pe baza datelor privind importurile, furnizate de Eurostat.

47. Între 2007 și 2009, consumul UE de TCCA a scăzut cu 19%, înainte de a se redresa în timpul PAR la un nivel care depășește cu 6% nivelul atins în 2007. Pentru anii 2008 și 2009, această tendință poate fi explicată prin efectele combinate ale cererii reduse ca urmare a crizei economice mondiale și ale ofertei restrânse datorită închiderii unei unități de producție în 2009 (a se vedea considerentul 45). Creșterea nivelului de consum din UE constatată în cursul PAR este în principal legată de redresarea după criza economică și de creșterea importurilor din RPC.

Tabelul 1 |

Consumul la nivelul UE |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Consumul la nivelul UE (în milioane de tone) Indice (2007=100) | 100 | 93 | 81 | 106 |

4. Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din Republica Populară Chineză

48. Volumele și cotele de piață ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au evoluat după cum se arată mai jos. Următoarele cantități și cotele de piață se bazează pe statisticile de import Eurostat, având în vedere faptul că niciun producători-exportator chinez nu a cooperat la prezenta reexaminare.

49. Cantitățile importate de TCCA originar din RPC au scăzut ușor în 2008 și 2009. Această scădere a importurilor a fost urmată de o creștere importantă în cursul PAR (mai mult de 35% în comparație cu 2009). În paralel, importurile chinezești și-au crescut în continuu cota de piață pe parcursul perioadei examinate.

Tabelul 2 |

Volumele și cotele de piață ale importurilor din RPC |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Volumele importurilor (în milioane de tone) | 17 957 | 17 298 | 16 645 | 22 696 |

Indice (2007=100) | 100 | 96 | 93 | 126 |

Cotele de piață (intervale) | 40%-50% | 40%-50% | 45%-55% | 50%-60% |

5. Evoluția prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping din Republica Populară Chineză și subcotarea prețurilor

5.1 Evoluția prețurilor

50. Prețurile importurilor din RPC au înregistrat o creștere constantă de 11,3%. Această tendință urmează, pe de o parte, evoluția prețurilor componentei principale a materiilor prime care au început să crească în mod substanțial în 2009 și în cursul perioadei de anchetă; pe de altă parte, aceasta ar putea, într-o anumită măsură, să reflecte o modificare a gamei de produse[13].

Tabelul 3 |

Preț unitar al RPC |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

EUR/milioane de tone | 1 048 | 1 052 | 1 163 | 1 167 |

Indice (2007=100) | 100 | 100.4 | 111 | 111.3 |

5.2 Subcotarea prețurilor

51. În general, prețurile importurilor din China au fost în mod constant sub prețurile industriei din Uniune pe parcursul întregii perioade. Pentru stabilirea subcotării prețurilor, Comisia și-a bazat calculul pe prețurile medii CIF de export din RPC, obținute de la Eurostat. Aceste prețuri ale produsului în cauză au fost comparate cu prețul mediu ponderat al industriei din Uniune ajustat la nivel franco fabrică. Comparația a indicat faptul că importurile din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu mai mult de 10%, fără a lua în considerare taxa antidumping în vigoare.

6. Importurile din alte țări

52. Volumul și cotele de piață ale importurilor din alte țări în cursul perioadei examinate sunt prezentate în tabelul de mai jos. Datele respective se bazează pe date Eurostat:

Tabelul 4 |

Importurile din alte țări (volumul și cota de piață) |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Volumul importurilor din alte țări terțe (milioane de tone) | 501 | 239 | 296 | 378 |

Cota de piață a importurilor din alte țări terțe (intervale) | sub 2% | sub 2% | sub 2% | sub 2% |

53. În ceea ce privește volumul și cota de piață, importurile din alte țări terțe au rămas neglijabile în cursul perioadei examinate. Importurile din SUA, care este o altă țară care face obiectul unei măsuri antidumping, au încetat complet în timpul perioadei examinate.

7. Situația economică a industriei din Uniune

54. În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei Uniunii.

7.1. Producția

55. Producția a înregistrat o scădere importantă începând cu 2009, ca urmare, în special, a crizei economice mondiale și a închiderii unei instalații de producție în iunie 2009, atunci când producția acelei instalații a fost oprită complet (a se vedea considerentul 45 de mai sus).

Tabelul 5 |

Producția UE |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Indicele volumului de producție al UE (2007 = 100) | 100 | 95,2 | 66,5 | 70,7 |

7.2. Capacitatea și ratele de utilizare a capacității

56. Capacitatea de producție a urmat aceeași tendință ca și producția în perioada examinată. Utilizarea capacității a fost totuși influențată în mod pozitiv în cursul PAR de unele îmbunătățiri ale procesului.

57. Datorită închiderii unei instalații din Uniune în 2009 (a se vedea considerentul 45 de mai sus) datele colectate pentru PAR sunt limitate la capacitatea instalației rămase.

Tabelul 6 |

Capacitatea de producție și utilizarea capacității ale UE |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Indicele capacității de producție (2007=100) | 100 | 101,5 | 91,0 | 80,6 |

Utilizarea capacității Indice (2007=100) | 100 | 93,4 | 72,8 | 86,9 |

7.3. Stocuri

58. Acest indicator s-a bazat pe informațiile furnizate de solicitanți din motivele explicate în considerentul 54 de mai sus. Ancheta efectuată la sediul întreprinderii a arătat anumite tendințe sezoniere în consumul de TCCA, și anume, că produsul în cauză este utilizat în principal în timpul verii. Acest lucru are un impact asupra variației nivelului stocurilor pe parcursul întregului an, și anume stocurile culminează în timpul iernii și sunt reduse considerabil în perioada de vară. Având în vedere că cifrele pentru anii 2007-2009 reprezintă nivelul stocurilor la data de 31 decembrie din anul respectiv, în timp ce cifra pentru PAR arată nivelul stocurilor la 30 iunie 2010, și anume în perioada din an cu cea mai mare utilizare a stocului, acest indicator nu permite o comparație adecvată între PAR și restul perioadei în cauză și este, prin urmare, considerat irelevant pentru evaluarea prejudiciului.

7.4. Volumul vânzărilor

59. Volumul vânzărilor de produs în cauză pe piața UE a fost influențat negativ de criza economică. Creșterea din cursul perioadei de anchetă poate fi atribuită în principal creșterii consumului în UE datorat redresării economice în urma crizei economice.

Tabelul 7 |

Vânzări |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Volum Indice (2007=100) | 100 | 92 | 73 | 91 |

7.5. Cota de piață

60. În cursul perioadei examinate, industria din Uniune nu a fost în măsură să își recupereze cota de piață care a scăzut semnificativ în decursul perioadei examinate.

Tabelul 8 |

Cota de piață a UE |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Cota de piață a UE (intervale) | 55%-65% | 50%-60% | 45%-55% | 45%-55% |

7.6. Ocuparea forței de muncă și salariile

61. Ocuparea forței de muncă în domeniu a scăzut în UE în cursul perioadei examinate, în special ca urmare a închiderii uneia dintre instalațiile de producție (a se vedea considerentul 45 de mai sus). În consecință, costul salariilor la nivelul industriei Uniunii a scăzut, de asemenea. Salariul mediu per angajat a rămas relativ stabil în perioada examinată.

Tabelul 9 |

Ocuparea forței de muncă |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Angajați Indice (2007=100) | 100 | 98,7 | 84,1 | 74,2 |

Salariu pe angajat Indice (2007=100) | 100 | 104,6 | 105,7 | 106,0 |

7.7. Productivitatea

62. Productivitatea forței de muncă din industria din Uniune, măsurată în producție pe persoană angajată pe an, a înregistrat o evoluție negativă în cursul perioadei examinate, indicând o scădere bruscă cu aproximativ 20% în 2009. Acest lucru s-a datorat unei reorganizări legate de închiderea instalației de producție care și-a suspendat producția pentru 6 luni în 2009 înainte de închiderea instalației în ianuarie 2010 (a se vedea considerentul 45 de mai sus). Productivitatea s-a redresat în cursul PAR, deși, în primul semestru, a continuat să fie influențată în parte de tendințele negative în 2009.

Tabelul 10 |

Productivitatea |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Productivitatea Indice (2007=100) | 100 | 96,5 | 79,2 | 95,3 |

7.8. Prețurile de vânzare

63. Prețurile medii unitare ale TCCA în UE (astfel cum se arată în tabelul de mai jos) au crescut ușor în perioada 2007-2009, pentru a reveni la nivelul din 2007 în cursul PAR. Într-o oarecare măsură, creșterea din perioada 2007-2009 este legată de efectul gamei de produse (a se vedea nota de subsol 13).

Tabelul 11 |

Prețul de vânzare pe piața UE |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Prețul unitar mediu – Indice (2007 - = 100) | 100 | 104,6 | 111,4 | 103,1 |

7.9 . Rentabilitatea

64. Rentabilitatea vânzărilor de TCCA în UE a evoluat negativ începând cu anul 2007, înregistrând o pierdere semnificativă în 2009. Aceste rezultate proaste trebuie să fie considerate în legătură cu închiderea în anul în cauză a unei unități de producție de către un producător din Uniune. În cursul perioadei de anchetă rentabilitatea a devenit ușor pozitivă, atingând totuși o marjă de profit net inferioară nivelului normal (și anume 10%[14]) care trebuie să fie obținut în acest sector de activitate. Acest lucru arată că industria din Uniune se află în continuare într-o situație financiară precară.

Tabelul 12 |

Rentabilitatea |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Rentabilitatea (interval) | -10% la 0% | -10% la 0% | -20% la -10% | 0% la 10% |

7.10. Investițiile și randamentul investițiilor

65. Nu a fost efectuată nicio investiție majoră în cursul perioadei examinate. Cifrele exprimate sub formă de indici prezentate în tabel reflectă investițiile realizate pentru a îmbunătăți productivitatea și procesul de producție. Indicii privind randamentul investițiilor urmează aceeași evoluție ca și rentabilitatea.

Tabelul 13 |

Investiții |

2006 | 2007 | 2008 | PAR |

Investiții nete Indice (2007=100) | 100 | 158 | 32 | 23 |

Randamentul investițiilor (interval) | -10% la 0% | -10% la 0% | -20% la -10% | 0% la 10% |

7.11. Fluxul de lichidități

66. Fluxul de lichidități a rămas pozitiv în perioada examinată, cu excepția anului 2009, atunci când costurile de restructurare suplimentare au trebuit să fie acoperite din cauza închiderii uneia dintre unitățile de producție (a se vedea considerentul 45 de mai sus). Evoluția fluxului de numerar a fost conformă cu evoluția rentabilității.

Tabelul 14 |

Fluxul de lichidități |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Fluxul de lichidități (interval) | 0% la 10% | 0% la 10% | -10% la 0% | 5% la 15% |

7.12. Amploarea marjei de dumping

67. Dumpingul din RPC a continuat pe parcursul PAR la un nivel semnificativ mai mare decât actualul nivel al măsurilor. Pe de altă parte, având în vedere capacitățile neutilizate și prețurile importurilor din RPC, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei Uniunii nu poate fi considerat neglijabil.

7.13. Redresarea în urma unor practici de dumping anterioare

68. Măsurile antidumping au fost impuse în octombrie 2005. Ținând seama de situația generală a industriei din Uniune și de importurile din RPC în perioada cuprinsă între 2007 și PAR, s-a ajuns la concluzia că industria din Uniune nu a reușit să se redreseze pe deplin în urma acestor efecte, în pofida măsurilor antidumping în vigoare.

7.14. Concluzie privind prejudiciul

69. Mai mulți indicatori de prejudiciu au înregistrat o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate. Luând în considerare deteriorarea globală a situației producătorilor din Uniune, se consideră că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei examinate.

8. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping și alți factori

8.1 Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC

70. După cum se prevede în considerentul 49, importurile de TCCA din RPC au crescut semnificativ între 2007 și PAR, atât în ceea ce privește volumul, cât și cota de piață. O subcotare semnificativă a prețurilor a fost, de asemenea, constatată (a se vedea considerentul 51). Afluxul masiv continuu de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC a avut loc în contextul unei creșteri globale a consumului UE în perioada examinată, atingând în cursul perioadei de anchetă un nivel care depășește cu 6% nivelul atins în 2007, în pofida unei scăderi înregistrate între 2007 și 2009. Astfel cum a fost demonstrat de înrăutățirea situației din industria Uniunii, de pe urma creșterii consumului au beneficiat în principal importurile din RPC.

8.2. Impactul altor factori

71. Comisia a analizat dacă orice factori cunoscuți, alții în afară de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, ar fi putut să aibă un impact asupra prejudiciului continuu suferit de producătorii din Uniune.

72. În paralel cu importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, este posibil ca performanțele reduse ale industriei Uniunii pe piețe terțe, unde aceasta s-a confruntat, de asemenea, cu concurența chineză, în special pe piața americană, să fi avut un impact negativ asupra producției Uniunii. Cu toate acestea, majoritatea activității producătorilor din UE este dedicată pieței Uniunii, ceea ce limitează impactul potențial al reducerii exporturilor

73. În plus, criza economică a avut, de asemenea, un impact negativ asupra performanței industriei din Uniune, provocând o scădere a producției și a restructurării unuia dintre producătorii din Uniune. Cu toate acestea, impactul crizei economice a fost limitat în timp (o parte din 2008 și 2009), în timp ce situația economică a industriei din Uniune a continuat să se deterioreze în cursul perioadei examinate. În plus, dezvoltarea în PAR arată că industria din UE a început să se redreseze parțial. Prin urmare, se consideră că impactul crizei economice nu a fost nesemnificativ în acest caz, dar nu a rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

8.3 Concluzie

74. Importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC continue și criza economică au modificat procesul de redresare și au accentuat dificultățile industriei din Uniune. Deși alți factori au contribuit, de asemenea, la deteriorarea performanței industriei din Uniune, niciunul dintre aceștia nu s-a dovedit a fi suficient pentru a rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Din aceste motive, se poate concluziona că importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune.

E. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

1. Observații preliminare

75. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țările în cauză au fost evaluate pentru a stabili dacă există probabilitatea continuării prejudiciului.

76. În ceea ce privește efectul probabil al expirării măsurilor în vigoare asupra industriei din Uniune, au fost luați în considerare factorii următori, în conformitate cu elementele prezentate pe scurt mai sus, cu privire la probabilitatea continuării dumpingului.

2. Volumele importurilor și prețurile RPC

77. Importurile de TCCA originar din RPC, care reprezintă aproximativ 98% din totalul importurilor în UE, au continuat să câștige cotă de piață pe parcursul perioadei examinate, ajungând la 50% în cursul PAR. Ancheta a arătat că aceste importuri au fost realizate la prețuri care fac obiectul unui dumping, cu o marjă de dumping substanțială. De asemenea, prețurile importurilor din China au rămas în mod constant sub prețurile industriei din Uniune pe parcursul întregii perioade, subcotând prețurile din UE cu aproximativ 10% (fără a ține cont de măsurile în vigoare).

3. Capacitatea neutilizată pe piața RPC

78. Astfel cum s-a menționat în considerentele 34 și 35, analiza capacităților disponibile în RPC a arătat că utilizarea capacităților de producție a rămas la un nivel mic în cursul perioadei examinate. Excesul preconizat de capacitate de producție s-a constatat a fi de mai mult de trei ori mai mare decât piața Uniunii. În același timp, în conformitate cu informațiile furnizate în cererea de reexaminare, exista doar o piață limitată pentru produsul în cauză în RPC.

4. Atractivitatea pieței UE

79. Luând în considerare tendințele de import și capacitățile neutilizate aflate în creștere în RPC, UE riscă să atragă noi importuri din RPC în viitor. Faptul că piața UE este atrăgătoare pentru exportatorii chinezi este demonstrat de evoluțiile din 2009, atunci când penuria de producție în UE, cauzată de restructurarea sectorului, a fost completată parțial prin importuri suplimentare din RPC.

80. Această situație poate fi agravată în continuare de faptul că, pe piața americană, măsurile antidumping existente privind TCCA originar din RPC au fost recent prelungite. Prin urmare, este posibil ca expirarea măsurilor antidumping în UE să determine ca piața Uniunii să fie comparativ mai atrăgătoare.

5. Concluzie privind probabilitatea continuării prejudiciului

81. Industria din Uniune a suferit de pe urma efectelor importurilor din China care fac obiectul unui dumping pe parcursul mai multor ani și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică precară.

82. Astfel cum s-a stabilit mai sus, ancheta a demonstrat că situația prejudiciabilă a industriei din Uniune a continuat pe durata perioadei examinate. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, continuarea prejudiciului este, în sine, un indiciu solid al faptului că prejudiciul riscă să continue în viitor, ceea ce ar sugera oportunitatea menținerii măsurilor.

83. Având în vedere capacitatea neutilizată disponibilă în RPC și atractivitatea pieței UE, tendința de creștere a numărului de importuri substanțiale provenite din RPC la prețuri care fac obiectul unui dumping care subcotau semnificativ prețurile practicate de producătorii din UE, este susceptibilă să continue, în cazul în care măsurile ar fi eliminate.

84. În cazul în care măsurile în vigoare nu vor fi prelungite, situația industriei din Uniune s-ar deteriora și însăși existența sa ar fi pusă în pericol. Prin urmare, se concluzionează că există o probabilitate clară a continuării prejudiciului pentru industria din Uniune, în cazul abrogării măsurilor existente.

F. INTERESUL UNIUNII

1. Introducere

85. În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, a fost necesar să se analizeze dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale producătorilor din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

86. Este necesar să se amintească faptul că s-a considerat, în anchetele anterioare, că adoptarea de măsuri nu era împotriva intereselor Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.

87. Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului și a prejudiciului, s-ar putea concluziona în mod clar că în acest caz particular menținerea măsurilor nu este în interesul Uniunii.

2. Interesul industriei din Uniune

88. Având în vedere concluziile privind situația industriei din Uniune astfel cum este descrisă în considerentul 66 de mai sus și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea continuării prejudiciului astfel cum s-a explicat în considerentele 78 - 81, se poate considera că expirarea măsurilor în vigoare ar putea conduce la o deteriorare suplimentară a situației economice a industriei TCCA din Uniunii care a suferit de pe urma efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC și a cărei situație a fost agravată de criza economică mondială.

89. Se consideră că menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, care ar putea, în acest caz, să se redreseze în urma efectului prejudiciabil al dumpingului anterior agravat de criza economică. În schimb, suprimarea măsurilor ar întrerupe redresarea industriei din Uniune, ar constitui o amenințare serioasă la viabilitatea acesteia și, în consecință, ar reprezenta un risc pentru existența acesteia, reducând astfel aprovizionarea și competiția de pe piață.

3. Interesul importatorilor și utilizatorilor

90. Au fost contactați toți utilizatorii, importatorii, operatorii și actorii cunoscuți din industria TCCA din aval.

91. Numai doi utilizatori s-au manifestat, ambii exprimându-și sprijinul pentru continuarea măsurilor în vigoare. Aceștia au susținut că o continuare a măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra competiției pe piața UE, ci, din contră, ar permite industriei utilizatoare să aibă o gamă mai largă de furnizori aflați în concurență la prețurile pieței. Deoarece nicio altă parte nu s-au manifestat în acest caz, nu există elemente de probă care să indice că menținerea măsurilor de antidumping în cazul de față ar avea un efect considerabil asupra importatorilor și utilizatorilor din Uniune.

4. Concluzie privind interesul Uniunii

92. Menținerea măsurilor ar trebui să ajute industria din Uniune, cu efecte benefice importante privind condițiile competitive pe piața Uniunii și consolidarea sectorului în urma crizei economice și a restructurării. Mai mult, se estimează că utilizatorii și importatorii pot obține beneficii din continuarea măsurilor prin păstrarea unei game largi de furnizori pe piața UE.

93. Luând în considerare toți factorii menționați anterior, se concluzionează că nu există motive întemeiate împotriva continuării măsurilor în cauză.

G. MĂSURILE ANTIDUMPING

94. Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, dacă a fost necesar.

95. Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de TCCA originar din RPC ar trebui menținute.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

96. Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de acid tricloroizocianuric și preparatele pe baza acestuia, cunoscut și sub denumirea de „symclosen” conform denumirii comune internaționale (INN), încadrat în prezent la codurile NC ex 2933 69 80 și ex 3808 94 20 (coduri TARIC 2933 69 80 70 și 3808 94 20 20) și originare din Republica Populară Chineză.

97. Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil la prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de perceperea taxelor vamale, se stabilește după cum urmează pentru produsele fabricate de întreprinderile următoare:

Întreprinderea | Nivelul taxei antidumping | Codul adițional TARIC |

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % | A604 |

Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % | A628 |

Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629 |

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % | A627 |

Toate celelalte societăți | 42,6 % | A999 |

98. Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, la autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru toate celelalte societăți.

99. În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Consiliu,

Preşedintele

ANEXĂ

O declarație semnată de un reprezentant oficial al entității care eliberează factura comercială, în următorul format, trebuie să apară pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3):

100. Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială.

101. Următoarea declarație: „Subsemnatul, certific faptul că [volumul] de acid tricloroizocianuric vândut la export în Uniunea Europeană și care face obiectul prezentei facturi a fost fabricat de [numele și adresa întreprinderii] [cod adițional TARIC] în [țara în cauză]. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte. ”

Data și semnătura

[1] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

[2] JO L 261, 7.10.2005, p. 1.

[3] Taxele variază între 7,3% (Puyang) și 8,1% (Hebei), 14,1% (Heze), 40,5% (Zhucheng) și 42,6% (alți producători-exportatori).

[4] JO L 254, 29.9.2010, p. 1.

[5] JO C 270, 6.10.2010, p. 7.

[6] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

[7] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

[8] JO L 261, 7.10.2005, p. 1.

[9] Taxele variază între 7,3% (Puyang), 8,1% (Hebei), 14,1 (Heze), 40,5% (Zhucheng) și 42,6% (alți producători-exportatori).

[10] JO L 254, 29.9.2010, p. 1.

[11] JO C 104, 23.4.2010, p. 15.

[12] JO C 270, 6.10.2010, p. 7.

[13] Produsul în cauză este fabricat în diferite forme care intră în două categorii principale, și anume produse sub formă de granule sau pudră, pe de o parte, și tablete, pe de altă parte. Prețurile pentru tablete sunt mai ridicate decât prețurile produselor sub formă de pudră. Aceasta înseamnă că prețurile produsului în cauză pot varia în funcție de variația compoziției unei anumite game de produse, adică gama de produse care conține o proporție mai mare de tablete ar fi mai scumpă în comparație cu gama de produse care conține comparativ mai multe produse sub formă de granule sau pudră.

[14] A se vedea marja de profit înainte de impozitare stabilită în considerentul 181 din Regulamentul (CE) nr. 538/2005 al Comisiei (JO L 89, 8.4.2005, p. 4).