RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind progresele obținute în implementarea reformei EFRAG conform recomandărilor raportului Maystadt /* COM/2014/0396 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind progresele obținute în implementarea reformei EFRAG conform recomandărilor raportului Maystadt 1. Scopul și sfera de cuprindere a raportului Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind prelungirea programului Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniile raportării financiare și auditului pentru perioada 1 ianuarie 2014 - 31 decembrie 2020[1] a intrat în vigoare la 9 aprilie 2014, în urma publicării în Jurnalul Oficial[2]. Obiectivul general al acestui program al Uniunii este de a îmbunătăți condițiile de funcționare eficientă a pieței interne prin sprijinirea unei dezvoltări transparente și cu caracter independent a standardelor internaționale de raportare financiară și audit. Potrivit articolului 3 din regulament, beneficiarii programului în domeniul raportării financiare sunt: — Grupul consultativ european pentru raportare financiară (EFRAG); — Fundația Comitetului pentru standarde internaționale de contabilitate (IASCF), al cărui succesor legal este Fundația IFRS În domeniul auditului, beneficiarul este: — Consiliul de supraveghere a interesului public (PIOB). Potrivit articolului 9 alineatul (1) din regulament, până la 31 martie 2014, Comisia trebuie să prezinte Parlamentului European și Consiliului un prim raport privind reformele necesare ale EFRAG în materie de guvernanță în domeniul contabilității și al informațiilor financiare, ținând seama, printre altele, de evoluțiile subsecvente recomandărilor formulate în raportul consilierului special și de măsurile deja luate de EFRAG pentru implementarea acestor reforme. Prezentul raport cuprinde numai procesul de implementare a reformei EFRAG conform raportului domnului Philippe Maystadt[3], care a stabilit recomandări pentru o astfel de reformă și a fost dezbătut în Consiliul ECOFIN din 15 noiembrie 2013. 2. Informații generale Scopul principal al contabilității este de a ajuta părțile interesate să ia decizii de afaceri mai bune, furnizând acestora informații financiare adecvate. Informațiile financiare precise și furnizate în timp util sunt indispensabile pentru luarea deciziilor corecte de investiție și conducerea întreprinderilor comerciale, permițând în același timp proprietarilor de întreprinderi să măsoare eficacitatea operațiunilor lor. Datorită dimensiunii mondiale a piețelor de capital, armonizarea la nivel mondial a standardelor privind raportarea financiară și auditul este esențială pentru transparența, comparabilitatea și buna funcționare a piețelor de capital, precum și pentru realizarea unei piețe integrate a serviciilor financiare în UE. Este general acceptat faptul că directivele contabile ale UE nu au condus la atingerea unui nivel de armonizare suficient de ridicat al raportării financiare realizate de societățile cotate la bursă în UE. În consecință, UE a decis să adopte standarde internaționale de contabilitate, în locul introducerii propriului set de standarde regionale de raportare financiară. Uniunea Europeană este de mult timp susținătorul adoptării unui set unic de standarde mondiale de contabilitate. G20 a pledat, de asemenea, în mai multe ocazii[4] pentru convergență și adoptarea unor standarde mondiale de contabilitate. Uniunea a ocupat o poziție de lider în acest proces în 2002, când a adoptat standardele internaționale de contabilitate (IFRS)[5], publicate de Comitetul pentru Standarde Internaționale de Contabilitate pentru a fi utilizate de către societățile cotate la bursă din UE la întocmirea situației financiare consolidate. Conform Regulamentului[6] privind IAS, IFRS sunt în vigoare în UE din anul 2005. Comisia adoptă periodic noi standarde, prin procedura de reglementare cu control (procedură de comitologie). Într-o economie mondială standardele din diverse jurisdicții trebuie să fie convergente și trebuie elaborate standarde internaționale în cadrul unui proces transparent și responsabil în mod democratic. Datorită importanței standardelor de contabilitate pentru piețele financiare, Uniunea deține un rol fundamental în procesul de elaborare a standardelor internaționale. Pentru a garanta respectarea intereselor Uniunii precum și calitatea înaltă a standardelor internaționale și compatibilitatea acestora cu legislația în vigoare a Uniunii, este esențial ca aceste interese să fie reprezentate în mod corespunzător. Datorită numărului tot mai mare de țări care trec la IFRS și adoptă aceste standarde, ponderea relativă a Europei în procesul de elaborare a standardelor internaționale se micșorează. EFRAG[7] este un organism privat și consilierul tehnic al Comisiei Europene în domeniul contabilității. Acesta a preluat responsabilitatea de a furniza în amonte informații tehnice credibile în procesul de elaborare a standardelor de către IASB. În martie 2013, comisarul Barnier l-a numit în funcția de consilier special pe Philippe Maystadt, cu mandatul de a examina modalitățile de potențare a contribuției UE la elaborarea standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS) și de îmbunătățire a guvernanței organismelor europene implicate în acest proces. Domnul Maystadt a organizat o serie de interviuri și consultări înainte de redactarea raportul său final. În raport au fost identificate trei modalități diferite de potențare a influenței Uniunii Europene în procesul de elaborare a standardelor internaționale de contabilitate: reorganizarea EFRAG, transferul responsabilităților EFRAG către ESMA sau înlocuirea EFRAG cu o agenție a UE. Raportul domnului Maystadt a recomandat restructurarea EFRAG. 3. Contextul și prezentarea generală a reformelor efrag 3.1 Statutul curent al EFRAG Grupul consultativ european pentru raportare financiară (EFRAG), care a fost înființat în anul 2001, este o asociație internațională fără scop lucrativ (IVZW/AISBL) constituită la Bruxelles, în conformitate cu legislația belgiană, de către principalele asociații profesionale europene interesate în raportarea financiară. Actualii membri ai EFRAG sunt BUSINESSEUROPE (Confederația Întreprinderilor Europene), FEE (Federația Europeană a Contabililor), Insurance Europe (Federația Europeană a Asigurătorilor), EBF (Federația Bancară Europeană), ESBG (Grupul European al Caselor de Economii), EACB (Asociația Europeană a Băncilor Cooperatiste) și EFAA (Federația Europeană a Contabililor și Auditorilor). EFRAG colaborează, de asemenea, cu organisme naționale de standardizare contabilă din statele membre ale UE. EFRAG operează în prezent prin intermediul unui grup independent de experți tehnici (TEG), sprijinit de un grup de utilizatori și de diverse grupuri consultative și de lucru. Activitatea proactivă „din faza inițială” este coordonată de Comitetul pentru planificare și resurse (PRC), din care fac parte și principalele organisme naționale de standardizare contabilă din Europa (NSS). Activitatea EFRAG este supervizată de un Consiliu de supraveghere independent. Principalele sarcini ale acestuia includ selectarea membrilor și supravegherea activității grupului de experți tehnici și a Comitetului pentru planificare și resurse, monitorizarea cooperării cu organismele naționale de standardizare și asigurarea unei finanțări corespunzătoare a EFRAG. Consiliul actual de supraveghere al EFRAG se compune din profesioniști de prim rang și lideri interesați în dezvoltarea la nivel mondial a raportării financiare și reflectă un echilibru profesional corespunzător (incluzând utilizatori, preparatori și contabili) și o distribuție geografică adecvată. Din Consiliul de supraveghere fac parte și trei membri ai autorităților publice; Comisia Europeană și Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe sunt observatori la reuniunile Consiliului. Membrii Consiliului de supraveghere sunt numiți de către Adunarea Generală a EFRAG. 3.2 Considerentele principale privind reforma EFRAG în conformitate cu recomandările raportului Maystadt Opțiunea recomandată de reorganizare a EFRAG implică în primul rând numirea unui Consiliu la nivel înalt[8] care să consolideze organizația pentru a îndeplini cele trei obiective identificate: să confere pozițiilor EFRAG o legitimitate instituțională în plus față de legitimitatea asigurată de procesul normal de lucru; să dețină un set suplimentar și diferit de competențe pentru elaborarea pozițiilor sale și pentru implicarea într-o mai mare măsură a organismelor naționale de standardizare în cadrul organizației și asigurarea participării acestora la toate etapele procesului decizional. Elementele-cheie ale recomandărilor raportului Maystadt pentru reforma EFRAG sunt expuse în continuare. Clarificarea domeniului de competență al EFRAG Potrivit raportului Maystadt, domeniul de competență al EFRAG ar trebui să fie concentrat asupra aplicării standardelor internaționale de raportare financiară și nu ar trebui să cuprindă societățile necotate la bursă, în special IMM-urile, care nu aplică IFRS. Finanțarea EFRAG În ceea ce privește finanțarea EFRAG, raportul Maystadt sugerează în principal evaluarea posibilității juridice de a constitui un sistem de contribuții/taxe obligatorii pentru societățile cotate la bursă care utilizează IFRS și beneficiază de acestea. Până la adoptarea unei legislații privind un astfel de sistem de taxe, raportul recomandă statelor membre să înființeze un mecanism de finanțare națională (dacă acesta nu a fost deja creat). Structura EFRAG Adunarea Generală Raportul recomandă includerea în Adunarea Generală a EFRAG, în actuala sa formă juridică (asociație internațională fără scop lucrativ - AISBL), a mecanismelor naționale de finanțare și a altor organizații private și/sau publice care contribuie financiar sau în natură. Adunarea Generală va avea atribuții de supraveghere a Consiliului executiv, inclusiv a procesului de numire a membrilor Consiliului. Consiliul de supraveghere Potrivit raportului Maystadt, actualul Consiliu de supraveghere trebuie înlocuit cu un Consiliu la nivel înalt, care să aprobe scrisorile cu observații adresate IASB-ului și scrisorile cu avize adresate Comisiei, bazându-se pe activitatea unui grup tehnic. Noul Consiliu va fi compus din membri aparținând celor trei piloni și va fi numit de Adunarea Generală: - instituții publice europene (4 membri propuși de AEVMP, ABE, AEAPO și, respectiv, BCE); - părți interesate (5 membri: societăți industriale și comerciale, instituții financiare, experți contabili, utilizatori); - organisme naționale de standardizare (NSS) (7 membri, cu acordul implicit ca organismele naționale de standardizare ale primelor patru state membre ca mărime să fie mereu reprezentate). Raportul Maystadt recomandă includerea în Consiliu a unui președinte care să fie propus de Comisie și aprobat de Consiliu și Parlament. În plus, Comisia ar urma să numească un observator cu dreptul de a lua cuvântul în Consiliu. Consiliul ar urma să ia decizii pe bază de consens. Conform raportului Maystadt, potențialii membri ai Consiliului trebuie să dețină bune cunoștințe privind raportarea financiară și implicațiile acesteia, în special, asupra creșterii economice și stabilității financiare. În acest scop, raportul recomandă elaborarea unor criterii ex ante care să furnizeze o referință pentru instituțiile, organizațiile și organismele naționale de standardizare ce propun candidați. În sfârșit, raportul recomandă separarea funcției de președinte al Consiliului, care este purtătorul de cuvânt al EFRAG, de funcția de director executiv, care este responsabil cu gestionarea curentă a organizației și este președintele grupului de experți tehnici. Grupul de experți tehnici (TEG) S-a recomandat ca viitorul grup de experți tehnici să devină consultant al Consiliului, fără a mai deține autoritatea deplină de stabilire a poziției EFRAG. Grupul de experți tehnici modificat va pregăti proiectele prezentate spre aprobare Consiliului. Consiliul va oferi îndrumare și feedback grupului de experți tehnici. TEG va fi compus în continuare din experți care trebuie să fie profesioniști activi cu experiențe profesionale și origini geografice diverse. Membrii TEG vor fi numiți în mod transparent de către Consiliu. TEG va fi sprijinit în continuare de către actualul personal al EFRAG. Evaluarea impactului După cum recomandă raportul Maystadt, EFRAG este încurajat să depună în continuare eforturi pentru a întocmi, în colaborare cu organismele naționale de standardizare, evaluări ale impactului care să corespundă nevoilor utilizatorilor și legislatorilor europeni. Aceste evaluări ale impactului analizează efectele standardelor, verifică dacă standardele îmbunătățesc calitatea informațiilor financiare și examinează alternative la opțiunile luate în considerare de Consiliul pentru standarde internaționale de contabilitate (IASB). În plus, EFRAG și celelalte organisme europene implicate sunt încurajate, de asemenea, să se coordoneze mai mult atunci când efectuează „teste pe teren”. Forumul consultativ al organismelor de standardizare (CFSS) Raportul recomandă menținerea reuniunilor trimestriale ale EFRAG cu reprezentanții tuturor organismelor naționale de standardizare (inclusiv din Norvegia și Elveția). Acestea sunt importante pentru cooperarea dintre organismele naționale de standardizare din Europa, în special pentru statele membre mai mici. În plus acestea servesc în prezent drept reuniuni preliminarii pentru participanții europeni la Forumul consultativ pentru standarde de contabilitate al IASB. Recomandările raportului Maystadt s-au bucurat de o largă susținere la reuniunea Consiliului ECOFIN din 15 noiembrie 2013. Comisia consideră aceste recomandări ca fiind un criteriu de referință pentru implementarea reformelor EFRAG. 3.3 Poziția Băncii Centrale Europene și a autorităților europene de supraveghere cu privire la noua structură a EFRAG Într-o scrisoare comună adresată Comisiei la 20 ianuarie 2014, cele trei autorități europene de supraveghere (AES), și anume Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (AEVMP), Autoritatea Bancară Europeană (ABE) și Autoritatea Europeană pentru Asigurări și Pensii Ocupaționale (AEAPO), au exprimat preocupări cu privire la reforma prevăzută a EFRAG. Autoritățile europene de supraveghere au subliniat importanța implicării lor în procesul de aprobare, dar au subliniat faptul că organismul căruia îi vor fi atribuite astfel de responsabilități trebuie să servească interesul public și, prin urmare, procesul său decizional trebuie să fie concentrat asupra autorităților publice. AES au informat Comisia că, în lipsa schimbării structurii de guvernanță comună și a modului de votare propus, preferă statul de observator și nu pe cel de participant cu drepturi depline în noul Consiliu de supraveghere al EFRAG. Într-o scrisoare din 24 ianuarie 2014, Banca Centrală Europeană a exprimat o opinie similară. Comisia a luat act de preocupările exprimate de cele trei AES și de Banca Centrală Europeană și a considerat că aceste organizații trebuie să joace un rol important în cadrul EFRAG prin participarea în Consiliu, cel puțin ca observatori. 3.4 Mandatul special al domnului Maystadt pentru monitorizarea procesului de implementare La 4 februarie 2014, comisarul Barnier a convenit cu Philippe Maystadt continuarea mandatului de consilier special al acestuia, pentru supravegherea implementării reformei EFRAG. S-a recunoscut faptul că implementarea în timp util și în detaliu a acestor reforme necesită eforturi coordonate importante din partea organizațiilor publice și private implicate în proces. Având în vedere că a supravegheat și a facilitat întregul proces, participând la reuniunile principale cu părțile interesate și asigurând o consultanță strategică în chestiuni esențiale, dl Maystadt are capacitatea de a asigura implementarea reformelor EFRAG. 4 Progresele obținute în implementarea reformelor 4.1 Progresele obținute până în prezent În ceea ce privește clarificarea domeniului de competență al EFRAG și concentrarea EFRAG asupra IFRS, Comisia notează că aceste aspecte au fost deja reflectate în proiectul de program anual de activități al EFRAG pentru anul 2014. Comisia va reflecta aceste aspecte în viitorul acord de grant cu EFRAG pentru anul 2014 și pentru anii următori și se va asigura că sfera efectivă a activităților EFRAG corespunde acestui domeniu de competență. În ceea ce privește finanțarea EFRAG și, în special, posibilitatea de a institui un sistem de taxe obligatorii pentru societățile cotate la bursă, Comisia și-a concentrat eforturile asupra implementării acelor părți ale reformei care pot fi realizate pe termen scurt. În mod similar, nu s‑a luat încă nicio măsură formală pentru a încuraja statele membre să înființeze un mecanism național de finanțare[9], dacă nu dispun deja de un astfel de mecanism. Conform raportului, implementarea recomandărilor privind structura EFRAG, efectuarea de evaluări ale impactului și organizarea reuniunilor Forumului consultativ al organismelor de standardizare (CFSS) sunt sarcini care revin EFRAG. Adunarea Generală a EFRAG (cuprinzând cele șapte organizații membre ale EFRAG) a trebuit să aprobe modificările statutului și ale regulamentului intern al EFRAG, care reflectă recomandările respective. Aceasta a trebuit, de asemenea, să aprobe includerea în rândul membrilor EFRAG a mecanismelor naționale de finanțare și a organizațiilor europene care nu sunt în prezent membre ale EFRAG. Consiliul de supraveghere al EFRAG a luat măsurile necesare, începând cu reuniunea din 20 noiembrie 2013, pentru a redacta modificările statutului și ale regulamentului intern al EFRAG, în vederea examinării și aprobării acestora de către Adunarea Generală. Organizațiile membre ale EFRAG și-au exprimat sprijinul pentru reforma EFRAG pe baza recomandărilor raportului final al domnului Maystadt din noiembrie 2013. După constituirea în ianuarie 2014, în cadrul Consiliului de supraveghere al EFRAG, a grupului operativ responsabil cu implementarea reformei, au fost obținute progrese semnificative, în cadrul reuniunilor având loc interacțiuni între organizațiile membre existente, potențialii noi membri și organismele naționale de standardizare (și/sau mecanismele naționale de finanțare). În consecință, la 24 martie 2014, Consiliul de supraveghere a aprobat statutul și regulamentul intern modificate, care urmează să fie propuse Adunării Generale în actuala sa componență, sub rezerva observațiilor organizațiilor membre ale EFRAG și ale organismelor naționale de standardizare (și/sau ale mecanismelor naționale de finanțare). Statutul și regulamentul intern modificate au fost în final aprobate de Adunarea Generală a EFRAG la 16 iunie 2014. Conform recomandărilor domnului Maystadt, principalele modificări ale statutului și ale regulamentului intern al EFRAG privesc următoarele aspecte: - includerea mecanismelor naționale de finanțare și a altor organizații private sau publice în rândul membrilor Adunării Generale, - criteriile, angajamentele și drepturile aferente calității de membru al Adunării Generale, - un angajament financiar de minim doi ani pentru membrii Adunării Generale, - drepturile de vot în Adunarea Generală, respectând principiul conform căruia nicio organizație nu trebuie să poată bloca singură operațiunile EFRAG, - sarcinile Adunării Generale, - un comitet de nominalizare cu rol consultativ în privința anumitor aspecte ale procesului de nominalizare și selecție, - profilul și criteriile Consiliului, - rolul președintelui Consiliului, - responsabilitățile Consiliului, - procedurile Consiliului pentru cazurile în care nu se poate ajunge la un consens, - responsabilitățile grupului de experți tehnici al EFRAG, - profilul și criteriile aferente calității de membru al grupului de experți tehnici al EFRAG. 4.2 Abaterile de la recomandările domnului Maystadt Deși principalele idei care stau la baza recomandărilor privind reformele EFRAG au fost respectate, este importantă evidențierea unor abateri de la recomandările raportului Maystadt. Acestea privesc aspectele expuse în continuare. Componența noului Consiliu Contrar recomandărilor domnului Maystadt, luând în considerare opiniile exprimate de unele state membre în special la Consiliul ECOFIN din noiembrie 2013, a fost acordat un loc suplimentar statelor membre „mai mici”[10] pentru a realiza un echilibru între organismele naționale de standardizare în cadrul Consiliului. În plus, ca urmare a deciziei luate de autoritățile europene de supraveghere și de Banca Centrală Europeană de a nu accepta calitatea de membru cu drepturi depline al Consiliului, aceste organizații vor primi statutul de observatori în Consiliu. Prin urmare, s-a recunoscut faptul că sunt necesare anumite modificări în componența Consiliului pentru a obține un echilibru între organismele naționale de standardizare și părțile interesate din sectorul privat. În consecință, se vor aloca trei locuri suplimentare pentru părțile interesate din sectorul privat. Procesul decizional în Consiliu Având în vedere opiniile exprimate de majoritatea părților interesate și în conformitate cu raportul Maystadt, conform căruia noul Consiliu trebuie să depună eforturi pentru luarea deciziilor prin consens, trebuie instituit un mecanism pentru cazurile în care nu se poate ajunge la consens. Acest mecanism poate constitui un vot, în care este nevoie de o majoritate calificată de două treimi din membri pentru a lua o decizie[11]. Cumularea funcției de director executiv al EFRAG și a celei de președinte al grupului de experți tehnici al EFRAG În prezent, directorul executiv al EFRAG este și președintele TEG. Raportul Maystadt sugerează ca acest regim să continue și în viitor. Cu toate acestea, în timpul dezbaterilor cu privire la reformă, mai mulți membri ai actualului Consiliu de supraveghere au fost de părere că aceste două funcții trebuie separate. În consecință, statutul prevede numai posibilitatea (nu și cerința) de a cumula cele două funcții. 4.3 Calendarul potențial După cum s-a menționat mai sus, statutul și regulamentul intern modificate ale EFRAG au fost aprobate de Adunarea Generală a EFRAG la 16 iunie 2014. Pentru a asigura un proces de tranziție armonios, acestea vor intra însă în vigoare la 31 octombrie, atunci când noua Adunare Generală va fi în măsură să se întrunească și să numească noul Consiliu al EFRAG. La data respectivă ar putea fi admiși, de asemenea, noi membri. 5 Concluzii Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că, în ansamblu, EFRAG a înregistrat progrese promițătoare în implementarea reformelor conform principalelor recomandări ale raportului Maystadt. Pentru a efectua schimbările esențiale, statutul și regulamentul intern ale EFRAG au fost modificate, astfel încât să reflecte schimbările necesare ale structurii și operațiunilor acestuia. În această privință, trebuie recunoscut faptul că nivelul de detaliere a acestor modificări depășește recomandările formulate în raportul Maystadt (de exemplu, metodologia de alocare a drepturilor de vot în Adunarea Generală, criteriile de stabilire a profilului membrilor Consiliului, responsabilitățile Consiliului și ale grupului de experți tehnici). Diferitele părți interesate participante în acest proces au depus un efort colectiv pentru a se ajunge la un acord acceptabil pentru toți participanții. În acest sens, prelungirea mandatului domnului Maystadt s-a dovedit a fi semnificativă, având în vedere cunoștințele și implicarea sa în acest proces. În ceea ce privește abaterile estimate de la recomandările originale ale domnului Maystadt, schimbarea cea mai importantă rezultă din acceptul BCE și al celor trei autorități europene de supraveghere de a primi doar statutul de observator, și nu pe cel de membru cu drepturi depline al Consiliului. Întrucât, ca urmare a acestui fapt, membrii Consiliului nu provin decât de la doi piloni, s-a stabilit un nou echilibru prin acordarea unor locuri suplimentare în Consiliu pentru părțile interesate din sectorul privat. Comisia va continua să monitorizeze îndeaproape implementarea reformei EFRAG și va informa în timp util Parlamentul European și Consiliul în acest sens. Conform noului Regulament privind înființarea programului Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniile raportării financiare și auditului pentru perioada 2014 - 2020, începând cu anul 2015, Comisia va redacta un raport anual privind activitatea EFRAG, care va cuprinde progresele înregistrate în implementarea reformelor sale privind guvernanța[12]. [1] Având în vedere reformele prevăzute, perioada programului referitoare la EFRAG (Grupul consultativ european pentru raportare financiară) este cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2016. [2] JO L 105/1, 8.4.2014 [3] Philippe Maystadt a fost ministrul afacerilor economice, ministrul finanțelor și viceprim-ministru în guvernul belgian și, de asemenea, președintele Băncii Europene de Investiții în perioada 2000 - 2011. În martie 2013, domnul Maystadt a fost numit consilier special al comisarului Barnier, cu sarcina de a evalua sistemul curent de adoptare a standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS) în UE, în vederea creșterii contribuției Europei la elaborarea unor standarde mondiale de contabilitate de înaltă calitate. [4] Apeluri repetate începând cu declarația de la Londra din 2009; ultima dată în 2012, la Los Cabos. [5] În sensul acestui document, termenul de „standarde internaționale de contabilitate” se referă la IAS, IFRS și IFRIC. [6] Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate, JO L 243, 11.9.2002. [7] Grupul consultativ european pentru raportare financiară [8] Noul Consiliu ar urma să înlocuiască efectiv actualul Consiliu de supraveghere al EFRAG. [9] Cu toate acestea, la reuniunea Comitetului de reglementare contabilă de la Bruxelles, din 8 aprilie 2014, Comisia a discutat cu statele membre posibilitatea de înființare a unor astfel de mecanisme de finanțare. [10] Așa cum s-a menționat, organismele naționale de standardizare din primele patru state membre ca mărime vor fi mereu reprezentate. [11] Dacă, în cazuri excepționale, nu se ajunge la majoritate calificată, Președintele Consiliului își poate prezenta concluziile pe baza unui vot indicativ, în urma căruia opinia majorității este prezentată ca fiind poziția adoptată. [12] Conform regulamentului, raportul anual trebuie transmis Parlamentului European și Consiliului cel târziu până la data de 30 iunie a fiecărui an.