În prezent, aproximativ 34 de milioane de locuitori sunt născuți în afara UE (aproximativ 8 % din populația UE), iar 10 % dintre tinerii (15-34 de ani) născuți în UE au cel puțin un părinte născut în străinătate. Deși proporția locuitorilor născuți în afara UE a crescut în general în ultimii ani, aceasta variază încă foarte mult de la un stat membru la altul. Aceasta este de cel puțin 10 % aproximativ în Suedia, Estonia, Luxemburg, Croația, Letonia, Austria, Malta și Germania, în timp ce în Cehia, Ungaria, România, Bulgaria, Polonia și Slovacia este sub 3 %.

Integrarea are loc în fiecare sat, oraș și regiune în care migranții trăiesc, muncesc, merg la școală sau frecventează un club sportiv. Nivelul local joacă un rol-cheie în primirea și îndrumarea migranților nou-veniți atunci când sosesc în noua lor țară. La rândul lor, organizațiile societății civile, instituțiile de învățământ, angajatorii și partenerii socioeconomici, organizațiile din economia socială, bisericile, comunitățile religioase și alte comunități filosofice, organizațiile de tineret și cele studențești, organizațiile din diaspora, precum și migranții înșiși joacă un rol esențial în elaborarea unei politici de integrare cu adevărat eficiente și cuprinzătoare.

În același timp, integrarea nu se oprește după o perioadă de timp dată. Acesta este motivul pentru care politicile generale sunt esențiale pentru susținerea incluziunii în curs și a participării efective. Cadrul financiar multianual propus pentru perioada 2021-2027 ține seama de nevoia de investiții de-a lungul întregii căi spre integrare, prin intermediul Fondului pentru azil și migrație specific, precum și de nevoia de sprijin financiar în domeniile ocupării forței de muncă, educației, asistenței sociale și medicale și locuințelor, prin intermediul fondurilor politicii de coeziune, cum ar fi Fondul social european Plus, Fondul european de dezvoltare regională și alte fonduri, precum Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Erasmus+.

Deși politicile sociale generale ar trebui să fie favorabile incluziunii pentru toți și să țină seama de nevoile unei societăți diverse, anumite grupuri și anumite regiuni din țările-gazdă vor avea nevoie de sprijin adaptat pentru a face față provocărilor specifice. Deseori, migranții nou-sosiți se confruntă cu numeroase încercări în cursul integrării în societățile europene, în funcție de modul în care au sosit, de nivelul de competențe, de cunoștințele lingvistice și de mediul din care provin. În cadrul fiecărui domeniu de politică, factorii de decizie ar trebui să conceapă mecanisme de sprijin cu destinație specifică și adaptate, pentru a-i ajuta pe nou-veniți să se integreze rapid. Un exemplu îl constituie cursurile complementare concepute pentru migranții înalt calificați, menite să îi ajute să își valorifice la maximum competențele la noul loc de muncă. Statele membre aflate sub presiunea migrației se confruntă și cu alte provocări atunci când elaborează sau extind astfel de măsuri precis direcționate și ar trebui să beneficieze de un sprijin deosebit în acest sens. În cazul copiilor vor fi necesare măsuri suplimentare de sprijin și protecție, care să garanteze întotdeauna interesul superior al acestora, mai ales când este vorba de minori neînsoțiți .

În plus, punerea în aplicare a Planului de acțiune din 2016 a confirmat că, deși domeniile vizate de planul de acțiune continuă să fie relevante, sunt necesare acțiuni mai ferme pentru a promova integrarea femeilor migrante, pentru a favoriza incluziunea cetățenilor UE proveniți dintr-un context de migrație, pentru a implica mai bine societatea-gazdă în politicile de integrare și de incluziune și pentru a consolida monitorizarea și evaluarea acestor politici. Impactul pandemiei de COVID-19 asupra migranților și a cetățenilor UE care provin dintr-un context de migrație a evidențiat, de asemenea, necesitatea de a intensifica acțiunile întreprinse pentru a facilita accesul acestora la servicii de asistență medicală.

§să utilizeze integral finanțarea din partea UE, în special Fondul social european Plus, Fondul pentru azil și migrație și Fondul european de dezvoltare regională, pentru a sprijini programele și măsurile legate de educație, competențe și învățare a limbilor, în funcție de necesitățile identificate la nivel național și regional.

§să utilizeze integral fondurile UE, în special Fondul social european Plus, Fondul pentru azil și migrație și Fondul european de dezvoltare regională, pentru a sprijini programele și măsurile legate de accesul la servicii de sănătate, în funcție de necesitățile identificate la nivel național și regional.

§să formeze lucrătorii din domeniul sănătății cu privire la gestionarea diversității și la nevoile anumitor categorii de migranți (migranții cu traume, victimele traficului de persoane sau ale violenței de gen, minorii neînsoțiți, persoanele în vârstă, persoanele cu handicap etc.), utilizând diferitele proiecte și materiale de formare elaborate în cadrul programelor UE din domeniul sănătății;

⁃colaborarea cu statele membre pentru a promova egalitatea de acces la servicii de asistență medicală de calitate și la prețuri accesibile prin intermediul fondurilor UE, cum ar fi Fondul social european Plus și Fondul european de dezvoltare regională.

§să utilizeze toate posibilitățile de finanțare oferite de UE, în special Fondul social european Plus și Fondul european de dezvoltare regională, pentru a sprijini programele și măsurile legate de integrarea pe piața muncii, în funcție de necesitățile identificate la nivel național și regional.

⁃transferul și punerea la dispoziție la o scară mai largă a soluțiilor inovatoare din domeniile ocupării forței de muncă, al competențelor și al incluziunii sociale în întreaga Europă, prin intermediul cooperării și parteneriatelor transnaționale din cadrul Fondului social european Plus.

§să utilizeze pe deplin fondurile UE, cum ar fi Fondul european de dezvoltare regională, Fondul pentru azil și migrație și InvestEU, pentru a promova locuințe adecvate și abordabile, inclusiv locuințe sociale, în funcție de nevoile identificate la nivel național și regional, precum și Fondul social european Plus pentru a sprijini accesul la locuințe.

§Colaborarea cu statele membre în scopul de a promova locuințe adecvate și abordabile nesegregate, inclusiv locuințe sociale, și de a oferi servicii de integrare conexe prin intermediul fondurilor UE, în special în cadrul Fondului european de dezvoltare regională, al Fondului social european Plus, al Fondului pentru azil și migrație și al InvestEU.

Principalele fonduri UE care contribuie la integrare și incluziune în perioada 2014-2020

Pentru cadrul financiar multianual 2021-2027, Comisia a propus ca viitorul Fond pentru azil și migrație (FAM) să pună accentul pe sprijinirea măsurilor adaptate puse în practică în fazele inițiale ale integrării și a măsurilor orizontale. Între timp, integrarea pe piața forței de muncă și incluziunea socială a migranților ar putea fi finanțate prin Fondul social european Plus (FSE+). Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) sprijină incluziunea prin infrastructură, echipamente și acces la servicii în domeniul educației, ocupării forței de muncă, locuințelor, asistenței sociale, sănătății și îngrijirii copiilor. În plus, în domeniile relevante pentru integrare, investițiile din FSE+, FAM și FEDR ar trebui să fie complementare și să funcționeze în sinergie cu alte fonduri și programe ale UE, în special cu Erasmus+, Mecanismul de redresare și reziliență, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și InvestEU, astfel încât să asigure un sprijin integrat pentru incluziunea socială. În plus, prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic , statelor membre li se va putea furniza sprijin tehnic pentru a elabora sau a îmbunătăți politicile de integrare și incluziune. Acțiunile specifice prin care se abordează incluziunea cetățenilor UE care provin dintr-un context de migrație pot fi finanțate și în cadrul viitorului program „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori”.

Autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în procesul de integrare, dar duc adesea lipsă de resursele necesare pentru a pune în aplicare măsuri de integrare sau întâmpină dificultăți în accesarea de fonduri din partea UE. În contextul noului cadru financiar multianual 2021-2027, Comisia a propus ca accesul acestora la finanțarea acordată de UE să fie facilitat printr-o mai bună informare și o implicare sporită în pregătirea, punerea în aplicare și revizuirea programelor naționale relevante care fac obiectiul gestiunii partajate.

Ce dorim să realizăm în acest domeniu?

§Statele membre să acorde prioritate finanțării pentru integrare în cadrul fondurilor UE care contribuie la integrare, în funcție de nevoile identificate la nivel național și regional.

§Facilitarea accesului statelor membre și al principalelor părți interesate din domeniul integrării, inclusiv al autorităților locale și regionale, la finanțare din partea UE pentru integrare și incluziune

§O mai bună informare a potențialilor beneficiari cu privire la posibilitățile de finanțare pentru integrare existente la nivelul UE.

§Coordonarea acțiunilor la nivel macroregional, național, regional și local ale autorităților care gestionează fondurile UE relevante pentru integrare.

§Consolidarea parteneriatelor cu toate părțile interesate relevante, în special cu autoritățile locale și regionale, în ceea ce privește programarea și execuția fondurilor UE.

§Creșterea frecvenței cu care sunt utilizate instrumentele inovatoare pentru finanțarea activităților de integrare.

Ce acțiuni va întreprinde Comisia pentru a sprijini realizarea acestor obiective? §Organizarea de schimburi periodice cu autoritățile de management ale Fondului pentru azil și migrație, ale Fondului social european Plus, ale Fondului european de dezvoltare regională și ale altor fonduri ale UE, cum ar fi Erasmus+ și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală. §Propunerea unei Garanții europene pentru copii pentru a combate sărăcia și excluziunea socială în rândul copiilor celor mai defavorizați din UE, inclusiv al copiilor care provin dintr-un context de migrație. §Crearea unei serii de webinare adresate autorităților publice și organizațiilor societății civile și a unui set de instrumente privind utilizarea fondurilor UE pentru integrare în perioada de programare 2021-2027. §Stimularea investițiilor în domenii precum educația și formarea, infrastructura socială (școli, universități, spitale, îngrijirea pe termen lung, locuințele abordabile și accesibile), microfinanțarea, întreprinderile sociale și inovarea socială, de care beneficiază migranții, în cadrul componentei pentru investiții sociale și competențe a programului InvestEU. §Dezvoltarea parteneriatelor public-privat (de exemplu, cu fundații și donatori privați). Atunci când utilizează fondurile UE pentru integrare, statele membre sunt încurajate: §să utilizeze pe deplin fondurile UE pentru a promova integrarea, în funcție de nevoile identificate la nivel național și regional. Acestea pot cuprinde investiții în educație, ocuparea forței de muncă, locuințe, servicii de sănătate și de asistență socială, însoțite de acțiuni de consolidare a capacităților și de măsuri de combatere a segregării și discriminării; §să asigure o abordare coordonată la nivel național, macroregional, regional și local în ceea ce privește programarea și execuția fondurilor UE care contribuie la integrare și incluziune; §să îmbunătățească participarea părților interesate private la măsurile de integrare, prin intermediul unor instrumente, parteneriate și stimulente inovatoare; §să faciliteze accesul autorităților locale și regionale la finanțare din partea UE, prin cereri de propuneri specifice pentru autoritățile locale și regionale; §să ia măsurile adecvate pentru a sensibiliza potențialii beneficiari cu privire la oportunitățile de finanțare din partea UE pentru integrare și incluziune; §să asigure implicarea autorităților locale și regionale, a organizațiilor societății civile, inclusiv a organizațiilor care reprezintă migranții și diaspora, precum și a partenerilor sociali și economici în pregătirea, revizuirea, punerea în aplicare și monitorizarea programelor pentru fondurile UE din perioada 2021-2027 (FAM, FSE + și FEDR); §să țină seama de situația migranților și a copiilor acestora (de exemplu, în domeniile sănătății, al ocupării forței de muncă și al educației) în planurile lor naționale de redresare și reziliență; §să utilizeze Instrumentul de sprijin tehnic pentru a susține conceperea, dezvoltarea și introducerea unor reforme adaptate legate de politicile de integrare și incluziune în diferite domenii.

III.Încurajarea participării și a întâlnirilor cu societatea-gazdă

Dezvoltarea unor societăți primitoare, diverse și incluzive reprezintă un proces care necesită angajamentul atât al migranților, cât și al societății-gazdă. Includerea migranților și a cetățenilor UE care provin dintr-un context de migrație și promovarea participării lor active la procesele consultative și decizionale pot contribui la capacitarea acestora și la eficientizarea politicilor de integrare și incluziune și la alinierea lor la nevoile reale. Din acest motiv, Comisia a lansat un grup de experți privind punctele de vedere ale migranților, alcătuit din migranți și organizații care reprezintă interesele acestora, pe care îl va consulta la conceperea și punerea în aplicare a viitoarelor politici ale UE din domeniile migrației, azilului și integrării.

Asigurarea locurilor și a ocaziilor care să le permită migranților și comunităților locale să se întâlnească și să interacționeze - la școală, la birou, într-un club sportiv sau în cartier - reprezintă un mijloc puternic de incluziune și de creștere a gradului de coeziune a societăților. De asemenea, promovarea dialogului intercultural, inclusiv a dialogului interreligios între comunitățile confesionale, este esențială. Pentru a sprijini participarea migranților la societatea-gazdă și interacțiunile lor cu aceasta este necesar, de asemenea, să li se ofere ocazia comunităților locale de a afla mai multe despre persoanele nou-sosite și despre mediul din care provin acestea. Programele de sponsorizare comunitară ajută statele membre nu numai să sporească numărul de locuri pentru persoanele care au nevoie de protecție (prin relocare, admisie umanitară și alte căi complementare), ci și să le integreze cu succes în comunitățile-gazdă, care sunt informate de sosirea lor și pregătite pentru aceasta.

Participarea la nivel local în educație, cultură și sport îi apropie pe oameni și contribuie la combaterea xenofobiei, a excluziunii, a radicalizării și a discursurilor de tipul „noi contra lor”, întărind totodată respectul reciproc și sentimentul de apartenență în rândul migranților. Programele pentru tineret, cum ar fi Corpul european de solidaritate, le permit tinerilor voluntari să lucreze la proiecte care abordează identitatea, cultura și diversitatea culturală, combătând prejudecățile și conflictele și încurajând respectul și înțelegerea reciprocă.

Promovarea schimburilor între statele membre și integrarea migranților în elaborarea și punerea în aplicare a programelor relevante ale UE pot contribui la o participare mai activă a acestora în cadrul societăților noastre și la promovarea unei mai bune înțelegeri în domenii precum egalitatea de gen, egalitatea persoanelor LGBTIQ și combaterea rasismului, a xenofobiei și a antisemitismului.

O bună informare cu privire la migrație și integrare poate contribui și la combaterea prejudecăților și a polarizării. Cu toate acestea, majoritatea europenilor (61 %) consideră că nu sunt bine informați sau că nu sunt deloc informați despre migrație și integrare . Colaborarea cu reprezentanții mass-mediei, cu instituțiile de învățământ, precum și cu organizațiile societății civile este esențială pentru o mai bună informare a cetățenilor din UE cu privire la realitățile migrației și integrării.

Ce dorim să realizăm în acest domeniu?

§Creșterea numărului de migranți și de cetățeni UE care provin dintr-un context de migrație care participă la procesele consultative și decizionale de la nivel local, regional, național și european.