Avizul Comitetului Economic și Social European privind recomandarea de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro

(aviz suplimentar)

[COM(2019) 652 final]

(2021/C 10/17)

Raportor-general: doamna Judith VORBACH (1)

Decizia Biroului 28.5.2020 Temei juridic Articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul de procedură și articolul 29 litera (a) din normele de aplicare a Regulamentului de procedură Secțiunea competentă Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială Data adoptării în secțiune 8.9.2020 Data adoptării în sesiunea plenară 29.10.2020 Sesiunea plenară nr. 555 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 148/9/21

Preambul

Prezentul aviz face parte dintr-un set de două avize de monitorizare: cel de față, referitor la Recomandarea privind politica economică a zonei euro [COM(2019) 652 final], și unul referitor la Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă [COM(2019) 650 final]. Scopul avizului este de a actualiza și de a consolida propunerile anterioare ale CESE (2) , ținând seama de evoluțiile recente, de impactul pandemiei de COVID-19 și de redresarea în urma crizei provocate de aceasta, precum și de diversele rapoarte și recomandări publicate în contextul semestrului european în curs de desfășurare. Acest pachet de avize reprezintă contribuția globală a societății civile din UE la politica economică, socială și de mediu pentru următorul ciclu al semestrului european, care este preconizat a fi lansat în noiembrie 2020. CESE îndeamnă Comisia Europeană și Consiliul să țină seama de această contribuție în contextul viitorului „pachet de toamnă” din cadrul semestrului european și al procesului decizional interinstituțional aferent.

1. Concluzii și recomandări

1.1. Șocul simetric exogen provocat de pandemia de COVID-19 afectează semnificativ economia întregii zone euro. Potrivit previziunilor economice ale Comisiei Europene din primăvara anului 2020, „UE a intrat în cea mai profundă recesiune economică din istoria sa” ( 3 ) , în timp ce previziunile economice din vara anului 2020 ( 4 ) anunță o „recesiune și mai profundă, cu divergențe și mai accentuate”.

1.2. Finalizarea pieței unice și asigurarea redresării sale rapide și a funcționalității sale depline ar trebui să rămână una dintre prioritățile absolute. Aceasta include punerea în aplicare a celor 20 de principii ale Pilonului european al drepturilor sociale.

1.3. Previziunile arată că șomajul, sărăcia și inegalitățile sociale și economice vor crește dramatic, iar un număr semnificativ de întreprinderi vor intra în faliment. În plus, pandemia a lovit toate statele membre ale zonei euro, însă consecințele economice și sociale diferă. Temându-se de o recesiune profundă, cetățenii și investitorii europeni deopotrivă au acționat cu precauție și așteaptă predicții mai fiabile. De asemenea, CESE avertizează asupra apariției altor riscuri sistemice, însoțite de o gravă recesiune economică, precum instabilitatea sectorului financiar sau tendințele deflaționiste.

1.4. CESE invită la solidaritate între statele membre ale zonei euro și între cetățeni, în vederea reducerii inegalităților în materie de venituri și de avuție din cadrul societăților. Se preconizează că pandemia va avea efecte semnificative asupra pieței muncii și a condițiilor sociale din zona euro, accentuând șomajul, inegalitățile în materie de venituri, sărăcia și excluziunea socială. Se estimează că rata șomajului în zona euro va crește la 9,6 % în 2020 și va scădea doar ușor, la 8,6 % în 2021, din nou cu diferențe semnificative între statele membre, regiuni și chiar grupuri de cetățeni. Se preconizează, de asemenea, o creștere puternică a șomajului în rândul tinerilor, care ar putea fi abordată printr-o garanție eficace pentru tineret. În plus, inegalitățile în materie de venituri și de avuție merg mână în mână cu inegalitățile în ceea ce privește speranța de viață și accesul la educație și la asistență medicală de înaltă calitate. Viitoarele politici ale UE trebuie, de asemenea, să ia în considerare, cu atenție, impactul crizei asupra grupurilor dezavantajate și a persoanelor cu handicap.

1.5. CESE preconizează că pandemia ne va restructura economia și că vor fi concepute noi modele de afaceri. Europa este deja vârf de lance în ceea ce privește economia circulară, tranziția verde și combaterea schimbărilor climatice. Adoptarea rapidă și eficientă a digitalizării ar accelera trecerea la o creștere verde inteligentă. UE trebuie să valorifice această tendință pentru a-și consolida avantajele competitive și a se asigura că Europa se străduiește să fie un vârf de lance și își asumă un rol de conducere în domenii cu importanță vitală: sectorul digital, inteligența artificială, tehnologia, decarbonizarea și creșterea circulară durabilă. CESE subliniază că acum este momentul să se acționeze, nu când se va încheia pandemia de COVID-19.

1.6. CESE salută decizia Consiliului privind Planul de redresare al UE, care trebuie să joace un rol-cheie în redresarea economică a Europei și să ajute statele membre să combată pandemia, precum și să asigure o redresare economică rapidă și durabilă. Planurile de redresare ar trebui să fie legate de punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și a ODD-urilor, stimulând creșterea economică durabilă și favorabilă incluziunii.

1.7. Comitetul este de părere că următorul cadru financiar multianual (CFM) ar trebui să ofere mijloacele necesare pentru a asigura o creștere durabilă și favorabilă incluziunii și pentru atingerea obiectivelor strategice ale UE. Prin urmare, CESE observă că Consiliul European a stabilit, pentru CFM, un nivel inferior solicitărilor Parlamentului European și ale CESE. În plus, sumele prevăzute în instrumentul „Next Generation EU” pentru compensarea reducerilor de la nivelul CFM au fost eliminate sau reduse semnificativ. CESE este îngrijorat în special de reducerea fondurilor pentru investițiile în inovare, cercetare și digitalizare și a Fondului pentru o tranziție justă, precum și de abandonarea criteriilor privind respectarea statului de drept.

1.8. Pandemia a crescut presiunea asupra bugetelor publice și se estimează că nivelul datoriei va crește la nivelul întregii zone euro. Totodată, s-au adoptat angajamente în sensul combaterii schimbărilor climatice și al adoptării digitalizării, iar investițiile de înaltă calitate, care stimulează valoarea adăugată și creează locuri de muncă de înaltă calitate, sunt vitale pentru a asigura redresarea economică și socială. CESE este de părere că trebuie impulsionată cererea pentru abordarea crizei climatice, că trebuie promovate locurile de muncă bine plătite și că trebuie combătută sărăcia, nu numai pentru atingerea acestor obiective ca atare, ci și pentru a asigura redresarea economică.

1.9. CESE consideră că activarea clauzei derogatorii a fost o inițiativă necesară și trage un semnal de alarmă în ceea ce privește o revenire la normele în vigoare înainte de pandemie, întrucât aceasta ar impune austeritate în țările cel mai afectate și ar minimaliza orice beneficiu generat de instrumentul „Next Generation EU”. În plus, CESE este de părere că normele fiscale modernizate nu ar trebui să intre din nou în vigoare înainte ca șomajul să se reducă semnificativ. Mai mult, CESE îndeamnă la adoptarea unei guvernanțe economice axate pe prosperitate și bazate pe solidaritate, punând în aplicare, de exemplu, o regulă a echilibrului bugetar.

1.10. Includerea rapidă a flexibilității în utilizarea fondurilor UE, permițându-le statelor membre să efectueze transferuri între fonduri, regiuni și obiective de politică, reprezintă o abordare necesară și utilă. Cu toate acestea, CESE avertizează că statele membre trebuie să își îmbunătățească semnificativ capacitatea de programare, asigurându-se că toate fondurile implementate sunt absorbite pe deplin și sunt utilizate în mod eficient, în special pentru investiții cu efecte pozitive imediate în vederea depășirii recesiunii și/sau pentru investiții în tranziția către o economie durabilă, favorabilă incluziunii, digitalizată, cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

1.11. Semestrul european a fost poziționat recent în centrul Mecanismului de redresare și reziliență. Cu toate acestea, CESE observă că organe politice precum Parlamentul European și unele parlamente naționale sunt implicate în proces foarte puțin sau deloc și, prin urmare, nu există un control democratic suficient. Rolul partenerilor sociali și al organizațiilor societății civile ar trebui, de asemenea, sporit.

1.12. CESE se așteaptă ca băncile din zona euro să acționeze ca amortizoare de șocuri în situații de criză, facilitând lichiditățile și creditele necesare persoanelor fizice. Uniunea bancară ar trebui să fie finalizată imediat, inclusiv punerea în aplicare a sistemului european de asigurare a depozitelor. Finalizarea uniunii piețelor de capital ar trebui să ocupe, de asemenea, un loc prioritar pe agenda UE. În acest context, CESE subliniază cât de importantă este o reglementare eficientă a pieței financiare în vederea atingerii stabilității sectorului financiar.

1.13. Punerea în aplicare a politicilor sociale la nivelul UE și prin intermediul semestrului european este esențială pentru a corecta disfuncționalitățile pieței sau pentru a sprijini evoluțiile pieței la nivel național. CESE subliniază că abordarea dezechilibrelor masive dintre statele membre și din interiorul acestora reprezintă o cerință prealabilă pentru realizarea rezilienței economice și sociale.

1.14. CESE consideră că, dacă UE își propune să abordeze provocarea reprezentată de populația în scădere și îmbătrânită și să adopte digitalizarea, investițiile publice și private semnificative și rapide în cercetare și dezvoltare și în competențe trebuie să devină o prioritate imediată. Guvernele ar trebui să fie pregătite să încurajeze idei noi și inovatoare și să finanțeze experimentarea în sectoarele cu potențial ridicat de creștere.

1.15. Sistemele naționale de protecție socială trebuie sprijinite. Pentru a crea structuri reziliente și bazate pe solidaritate, care să stabilizeze zona euro în perioadele de criză, ar trebui pus în aplicare un sistem european de reasigurare pentru indemnizațiile de șomaj, cu scopul de a consolida sistemele naționale prin condiționarea granturilor acestui sistem de finanțarea într-o manieră robustă a regimurilor naționale.

1.16. CESE se întreabă cum ar răspunde statele membre ale zonei euro în cazul unui șoc diferit, asimetric, ca urmare a situației actuale, dacă numai unul sau două state membre ar fi afectate de o altă criză. CESE consideră că statele membre din zona euro au nevoie de o cooperare sporită și de instrumente special concepute pentru a le îmbunătăți reziliența și capacitatea de a absorbi șocurile simetrice și asimetrice.

1.17. Evaziunea fiscală, erodarea bazei impozabile, transferul profiturilor, spălarea banilor și combaterea corupției încă reprezintă aspecte sensibile și dificile din punct de vedere politic pentru numeroase state membre. CESE solicită un calendar accelerat și decisiv al reformelor politicilor fiscale, care să remedieze deficiențele și să combată evaziunea în Uniune, dat fiind că acest aspect are, în prezent, o mai mare relevanță. O agendă fiscală modernă a UE trebuie să fie modelată în așa fel, încât să abordeze provocările economice, sociale și ecologice ale viitorului, îmbunătățindu-i totodată abordarea democratică. Într-adevăr, Comitetul a sprijinit pe deplin, încă de anul trecut, demararea discuțiilor privind trecerea treptată la votul cu majoritate calificată (VMC) și la procedura legislativă ordinară în chestiuni fiscale, recunoscând, în același timp, că toate statele membre, precum și instituțiile și organele europene trebuie să dispună, în orice moment, de posibilități adecvate de a participa la procesul decizional. CESE solicită să se ia măsuri, cât mai curând posibil, cu privire la propunerile Comisiei, în conformitate cu recomandările din avizele anterioare ale CESE ( 5 )

2. Introducere și observații generale

2.1. În februarie 2020, CESE a adoptat, cu o largă majoritate, avizul său pe tema „Politica economică a zonei euro pentru 2020”. Deși zona euro se bucura încă de o perioadă de creștere, economia s-a confruntat cu o lentoare și cu dezechilibre interne și externe îngrijorătoare. De atunci, circumstanțele economice și sociale s-au schimbat dramatic atât în Europa, cât și în întreaga lume, deoarece pandemia de COVID-19 s-a răspândit rapid și a afectat toate statele membre. Acest șoc simetric exogen extrem afectează economia zonei euro și sporește sărăcia și inegalitatea veniturilor. Potrivit Previziunilor economice ale Comisiei Europene din primăvara anului 2020, „UE a intrat în cea mai profundă recesiune economică din istoria sa”. Previziunile economice din vara anului 2020 reafirmă această perspectivă sumbră, prezicând o „recesiune și mai profundă, cu divergențe și mai accentuate”.

2.2. Europa deține cea mai mare piață unică din lume și a doua cea mai utilizată monedă la nivel mondial. Cu toate acestea, moneda unică poate atinge potențialul său maxim numai după ce toate statele membre o introduc, iar uniunea economică și monetară (UEM) este finalizată. Deși există un interes tot mai mare al Comisiei de a consolida rolul monedei euro în lume, acest lucru poate fi obținut numai dacă recesiunea este atenuată pe cât posibil și este asigurată o creștere dinamică, favorabilă incluziunii și durabilă în perioada imediat următoare. Prin urmare, trebuie, de asemenea, sprijinite statele membre printr-o strategie comună coerentă și țintită a UE. Președintele Eurogrupului a recunoscut în discursul său din 11 iunie că: „[c]oordonarea, în special în zona euro, este esențială pentru a se asigura evitarea divergențelor și intensificarea dezechilibrelor noastre. Protejarea monedei unice este la fel de importantă ca protejarea pieței unice. De fapt, acestea sunt interconectate” ( 6 )

2.3. Piața unică este una dintre realizările cele mai remarcabile ale proiectului UE. Ea a facilitat comerțul liber și fără piedici între statele membre, contribuind la bunăstare economică, prosperitate și un nivel de trai printre cele mai ridicate din lume. Finalizarea pieței unice și asigurarea redresării sale rapide și a funcționalității sale depline ar trebui să rămână priorități absolute, luându-se în considerare negocierile privind Brexitul și impactul său posibil. Aceasta include o agendă socială cu măsuri de convergență socială ascendentă, pentru a asigura condiții de muncă echitabile și mai bune și o repartizare mai echitabilă a veniturilor și a bogăției. Cele 20 de principii ale Pilonului european al drepturilor sociale, cum ar fi principiul „remunerării egale pentru muncă egală la același loc de muncă”, trebuie să fie puse în aplicare în mod corespunzător pentru a implementa măsuri de convergență socială și pentru a asigura condiții de lucru mai bune. Ar trebui măsurate, de asemenea, efectele negative ale pandemiei asupra evoluției planului în ceea ce privește ODD-urile, iar UE ar trebui să se străduiască să respecte termenele-limită prevăzute inițial.

2.4. În previziunile din primăvară, Comisia a subliniat că „pandemia a afectat grav cheltuielile de consum, producția industrială, investițiile, comerțul, fluxurile de capital și lanțurile de aprovizionare”, preconizându-se că piața muncii va fi și ea grav afectată. De asemenea, Comisia a menționat că „există riscul ca pandemia să declanșeze schimbări mai drastice și cu caracter permanent ale atitudinilor față de lanțurile valorice globale și cooperarea internațională”. Există și alte riscuri care pot accentua recesiunea, cum ar fi severitatea pandemiei, falimentul, o criză a sectorului financiar, problemele legate de lichidități și negocierile dificile. Piața muncii ar putea fi afectată grav pe termen lung. Previziunile economice din vară prevăd că economia zonei euro se va contracta cu 8,75 % în 2020, în timp ce economia generală a UE se va contracta cu 8,3 %.

2.5. Ca urmare a șocului exogen simetric fără precedent provocat de pandemia de COVID-19, previziunile arată că șomajul, sărăcia și inegalitățile sociale și economice vor crește dramatic, un număr semnificativ de întreprinderi urmând să intre în faliment. Pandemia a lovit toate statele membre ale zonei euro, însă consecințele economice și sociale diferă. În unele țări din UE, acest impact se va adăuga la problemele sociale preexistente. Previziunile în ceea ce privește PIB-ul pentru 2020 variază de la o scădere de 4,6 % în Polonia, la o scădere de 11,2 % în Italia, preconizându-se că amploarea recesiunii în 2021 va diferi considerabil între statele membre și regiuni. Divergențele dintre statele membre în ceea ce privește accesul la împrumuturi și costurile îndatorării, precum și lipsa coordonării la nivel european a politicilor economice, sociale și de mediu pot avea un impact asupra capacității statelor membre de a face față crizei. Diferențele legate de capacitatea de a finanța investițiile necesare pentru repornirea economiilor ar putea, de asemenea, să denatureze condițiile de concurență echitabile din zona euro. În plus, menținerea unor niveluri ridicate de inegalitate între statele membre și între regiuni ar putea duce la o migrație din țările mai sărace în țările mai bogate, provocând astfel un îngrijorător exod al creierelor și alte probleme sociale.

3. Consecințele pandemiei de COVID-19

3.1. Chiar și acum, la câteva luni de la izbucnirea pandemiei, situația este fluctuantă, cu previziuni care se schimbă lunar și riscuri care se acumulează. Nimeni nu poate prevedea deocamdată dacă ne vom confrunta cu o recesiune în două valuri, în formă de W, urmată de o redresare, sau chiar cu o amplă recesiune mai complicată și de durată, urmată de o redresare mai târzie și mai lentă. Temându-se de o recesiune profundă, cetățenii și investitorii europeni deopotrivă au acționat cu precauție și așteaptă predicții mai fiabile. CESE subliniază rolul important pe care îl joacă așteptările la nivelul cererii macroeconomice. Consiliul bugetar european a precizat deja că și în 2021 va fi nevoie de măsuri de sprijin fiscal mai ample și de durată, întrucât relaxarea măsurilor de limitare a mișcării persoanelor va fi mai lentă decât s-a preconizat inițial și, cel mai probabil, consumatorii își vor face economii precauționare. Atunci când gospodăriile și firmele private, atât cele naționale, cât și cele străine, își reduc cheltuielile, cheltuielile guvernamentale și o politică monetară acomodativă reprezintă singura metodă de a susține cererea ( 7 ) . CESE susține în mod explicit această poziție și avertizează asupra apariției altor riscuri sistemice, însoțite de o gravă recesiune economică, precum instabilitatea pieței financiare sau tendințele deflaționiste.

3.2. Pandemia a crescut presiunea asupra bugetelor publice și se estimează că nivelul datoriei va crește la nivelul întregii zone euro, dar, din nou, cu diferențe foarte mari între statele membre. În momentul izbucnirii pandemiei, unele țări aveau deja niveluri ridicate ale datoriei. Totodată, sau adoptat angajamente în sensul combaterii schimbărilor climatice și al adoptării digitalizării, iar investițiile de înaltă calitate, care stimulează valoarea adăugată și creează locuri de muncă de înaltă calitate, vor juca un rol esențial în redresarea economică și socială. UE ar trebui să depună eforturi pentru a exploata efectele de sinergie pozitive dintre investițiile publice și cele private și să coordoneze punerea în aplicare viitoare a programelor structurale.

3.3. După criza sanitară, s-a observat o reducere semnificativă a ofertei și a cererii la nivelul UE. „Inițial, pandemia a luat forma unui șoc în materie de ofertă, însă efectele secundare au generat acum un șoc masiv al cererii agregate. Impactul general […] va depinde de șocul dominant dintre cele două…” ( 8 ) . Întreprinderile mici și mijlocii (IMM) au fost cel mai puternic lovite în timpul pandemiei și multe dintre ele vor intra în faliment în lipsa unor planuri specifice și realiste de salvare a IMM-urilor. UE a acționat deja la nivel central, dar sarcina de a pune în aplicare și de a redirecționa urgent fondurile disponibile, în mod coordonat, acolo unde sunt cele mai necesare, le revine statelor membre. Prin urmare, Comisia Europeană ar trebui să monitorizeze cu atenție absorbția corelată a fondurilor disponibile.

3.4. Măsurile de izolare aplicate de majoritatea statelor membre au scos la iveală vulnerabilitățile lanțurilor de aprovizionare lungi și efectele negative ale dependenței sectoarelor critice de furnizorii externi. Ca atare, este nevoie de un plan strategic clar și bine conceput la nivelul UE, cu investiții publice care să stimuleze investițiile private. Sectorul privat poate, într-o măsură considerabilă, să își determine nivelul de dependență prin alegerea locului de livrare a materiilor prime, a resurselor umane, a logisticii etc. Noua strategie industrială ar trebui să contribuie la reducerea acestei dependențe. În plus, ar trebui purtate discuții la nivelul UE și al statelor membre în ceea ce privește producția națională în anumite sectoare-cheie, în special în domeniul sănătății.

3.5. CESE a declarat deja că „trebuie (re)construite lanțuri valorice industriale integrate în interiorul UE, pentru a-i stimula autonomia strategică și reziliența economică” ( 9 ) . La 13 iunie, președintele Băncii Centrale Europene (BCE) a declarat că „impulsul de a construi lanțuri de aprovizionare mai reziliente ar putea fi catalizatorul de care avem nevoie pentru a finaliza definitiv piața unică” ( 10 ) . De asemenea, aceasta ar contribui la protejarea unor locuri de muncă decente și eficiente, ar sprijini întreprinderile în crearea de valoare adăugată, ar îmbunătăți competitivitatea, ar reduce dependența, ar combate tendințele demografice nefavorabile și ar asigura convergența în sens ascendent.

3.6. Pandemia va avea, de asemenea, un impact sever asupra pieței muncii și a condițiilor sociale în zona euro. Se preconizează că actuala criză provocată de pandemia de COVID-19 va duce la o creștere semnificativă a șomajului, a inegalității veniturilor, a sărăciei și a excluziunii sociale. Potrivit previziunilor economice din primăvara anului 2020, se estimează că rata șomajului în zona euro va crește la 9,6 % în 2020 și va scădea doar ușor, la 8,6 % în 2021, din nou cu diferențe semnificative între statele membre, regiuni și chiar grupuri de cetățeni. Unele sectoare, precum turismul, gastronomia, aviația și cultura, pot fi afectate pe termen lung. În pofida măsurilor ample de stabilizare puse în aplicare, multe persoane riscă în continuare să aibă un venit precar. Cei care erau deja vulnerabili înainte de criză sunt predispuși să fie loviți cel mai puternic. Multe dintre locurile de muncă care s-au dovedit a avea o importanță vitală pe durata crizei sunt, în general, prost plătite și subevaluate de piața muncii. Impactul crizei asupra grupurilor dezavantajate și a persoanelor cu handicap trebuie să fie luat în considerare cu atenție în viitoarele politici ale UE. În plus, se preconizează o creștere puternică a șomajului în rândul tinerilor, ceea ce subliniază necesitatea unei garanții pentru tineret eficace și consolidate și a unor programe de sprijin pentru ocuparea forței de muncă.

3.7. CESE preconizează că pandemia ne va restructura economia și că vor fi concepute noi modele de afaceri. O analiză pe fiecare sector în parte arată că diferențele sunt deja vizibile într-o măsură mai mare sau mai mică. Dacă în fiecare criză se întrevede o oportunitate, atunci trebuie să o folosim pe aceasta pentru a ne consolida avantajele competitive și pentru a ne asigura că Europa se străduiește să fie vârf de lance și își asumă un rol de conducere în domenii de importanță vitală: sectorul digital, inteligența artificială, tehnologia, decarbonizarea, creșterea durabilă și circulară și economia favorabilă incluziunii. Pentru aceasta, trebuie pus un accent puternic pe investițiile în cercetare și inovare, precum și în dezvoltarea de competențe și de abilități. Un cadru de politică sigur, previzibil și competitiv este o componentă importantă a unui mediu favorabil pentru investiții private. În ansamblu, UE ar trebui să ofere întreprinderilor condițiile adecvate pentru gestionarea tranzițiilor digitale și verzi într-o manieră care să genereze noi activități și locuri de muncă și, astfel, să asigure simultan beneficii multiple.

3.8. Numărul mare al deceselor provocate de pandemia de COVID-19 și repercusiunile sociale și economice constituie o mare provocare pentru proiectul european. Acum, mai mult ca oricând, zona euro este chemată să își arate solidaritatea și să devină mai puternică. CESE solicită luarea unor măsuri decisive pentru reducerea inegalității veniturilor și în materie de bogăție în cadrul societăților la nivel național, deoarece acestea au o legătură directă cu inegalitățile privind speranța de viață și accesul la educație și la asistență medicală de înaltă calitate.

3.9. O politică europeană bine coordonată în domeniul sănătății ar fi un atu important în combaterea pandemiei, permițând cooperarea și sprijinul între statele membre. Distribuirea echilibrată a produselor medicale considerate utile și adecvate pentru combaterea răspândirii COVID-19 ar trebui să fie o prioritate a politicii europene în domeniul sănătății și o dovadă de solidaritate între statele membre. Cât timp nu se va pune capăt pandemiei, nu va putea exista o redresare economică puternică și durabilă.

4. Redresarea economică și socială

4.1. CESE subliniază că acum este momentul să se acționeze, nu când se va încheia pandemia de COVID-19. Procesele de acțiune și de reformă politică trebuie să continue și în perioadele de incertitudine predominantă. Aceasta înseamnă că trebuie reluate rapid dezbaterile nefinalizate, precum evaluarea guvernanței economice, reformarea semestrului european și lansarea Conferinței privind viitorul Europei, și că trebuie puse în practică politici importante, precum integrarea ODD-urilor în cadrul de reglementare. De asemenea, criza provocată de pandemia de COVID-19 ar trebui văzută drept o oportunitate, dacă UE este suficient de curajoasă încât să profite de această ocazie.

4.2. CESE salută decizia Consiliului privind Planul de redresare al UE. Deși sumele implicate sunt modeste la nivel macroeconomic, planul constituie un pas extrem de important, deoarece consolidează poziția „tot ce este necesar” a BCE, care este reprezentată acum de întreaga UE. „Next Generation EU”, pus în aplicare ca un element al CFM, trebuie să joace un rol-cheie în redresarea economică a Europei și să ajute statele membre să combată pandemia și să asigure o redresare economică rapidă și durabilă. Cu toate acestea, încă mai există unele deficiențe care trebuie abordate. Trebuie să se garanteze că nu există niciun risc de condiționalitate negativă în recomandările specifice fiecărei țări și în semestrul european, care, într-adevăr, capătă un caracter mai strict, având în vedere rolul lor în Mecanismul de redresare și reziliență. Planurile de redresare ar trebui să vizeze consolidarea creșterii durabile și favorabile incluziunii prin acordarea unei atenții sporite țintelor ODD și Pilonului european al drepturilor sociale. Situația socioeconomică a fiecărui stat membru ar trebui, de asemenea, să fie luată în considerare.

4.3. CESE apreciază răspunsul imediat al UE și al statelor membre la pandemia de COVID-19. Comitetul este de părere că următorul cadru financiar multianual (CFM) ar trebui să ofere UE mijloacele necesare pentru a asigura o creștere durabilă și favorabilă incluziunii, pentru a funcționa fără întreruperi și pentru a-și atinge obiectivele strategice. Aceasta implică alocarea unei finanțări suficiente pentru cercetare și dezvoltare, pentru tehnologiile digitale și pentru combaterea schimbărilor climatice. De asemenea, CFM trebuie să stabilească prioritățile corecte pentru a consolida coeziunea între statele membre și UE în ansamblul său. Prin urmare, CESE observă că, la reuniunea la nivel înalt a Consiliului, CFM a fost stabilit la 1,05 % din VNB-ul UE-27, adică sub 1,3 % din VNB, cât solicitaseră Parlamentul European și CESE, și chiar sub 1,1 % din VNB-ul UE-27, cât se propusese în mai 2018. În plus, sumele prevăzute în instrumentul „Next Generation EU” pentru compensarea reducerilor de la nivelul CFM, de exemplu în ceea ce privește politicile de coeziune, au fost în cele din urmă eliminate sau reduse semnificativ. CESE este îngrijorat, de asemenea, de reducerea fondurilor pentru investițiile în inovare, cercetare și digitalizare și a Fondului pentru o tranziție justă, precum și de abandonarea criteriilor privind respectarea statului de drept. În final, CESE solicită luarea unor măsuri rapide și decisive pentru mobilizarea de resurse proprii suplimentare.

4.4. CESE recomandă menținerea unui echilibru prudent între măsurile care vizează oferta, pe de o parte, și cele care vizează cererea, pe de altă parte. În ceea ce privește cererea, trebuie avut în vedere pe deplin faptul că stimularea investițiilor în cadrul zonei euro pentru combaterea crizei climatice, combaterea șomajului, promovarea locurilor de muncă bine plătite și combaterea sărăciei nu sunt doar obiective în sine, ci au și efecte pozitive asupra cererii agregate și, prin urmare, ar putea stimula redresarea economică.

4.5. Mecanismul european de stabilitate (MES) dispune de instrumentele necesare pentru a face față unui șoc, cum ar fi pandemia de COVID-19. La 9 aprilie 2020, Eurogrupul a decis să adopte un pachet cuprinzător de 540 de miliarde EUR, inclusiv un instrument de împrumut de 240 de miliarde EUR (măsură de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie – PCS), bazat pe linia de credit cu condiții mai stricte a MES, care ar fi disponibil pentru toate țările din zona euro. La 15 mai 2020, Consiliul guvernatorilor al MES a convenit să pună PCS la dispoziția statelor membre din zona euro. Consiliul guvernatorilor va decide dacă va acorda sau nu sprijinul solicitat de fiecare țară, pe baza evaluării efectuate de Comisia Europeană în colaborare cu BCE și în concordanță cu MES ( 11 )

4.6. De asemenea, CESE consideră că activarea rapidă a clauzei derogatorii a Pactului de stabilitate și de creștere a reprezentat o inițiativă necesară. Cu toate acestea, CESE ia act de recomandările Consiliului bugetar european, care prevăd că, în primăvara anului 2021, ar trebui furnizate clarificări privind programarea și condițiile derogării sau revizuirii. În acest context, CESE trage un semnal de alarmă în ceea ce privește orice revenire prematură la normele în vigoare înainte de pandemie, întrucât aceasta ar impune austeritate în țările cele mai afectate și ar minimaliza orice beneficiu generat de instrumentul „Next Generation EU”. În plus, eventualele noi norme fiscale nu ar trebui să intre din nou în vigoare înainte ca șomajul să se reducă semnificativ.

4.7. CESE îndeamnă la adoptarea unei guvernanțe economice axate pe prosperitate și bazate pe solidaritate. CESE este de acord cu Consiliul bugetar european, care afirmă că trebuie abordată tendința de a reduce investițiile guvernamentale atunci când se exercită presiuni asupra finanțelor publice, și salută disponibilitatea acestuia de a pune în aplicare o regulă a echilibrului bugetar și recomandările acestuia de a depăși deficiențele anterioare ale normelor bugetare pentru a proteja investițiile guvernamentale, inclusiv prin punerea în aplicare a unei capacități fiscale centrale ( 12 ) . CESE solicită Comisiei să continue revizuirea în curs, pentru a accelera modernizarea cadrului de guvernanță economică. De exemplu, în pofida unei politici monetare foarte expansioniste, încă ne confruntăm cu un risc de deflație.

4.8. UE a încercat în mod activ să mobilizeze toate fondurile disponibile, pentru a le permite statelor membre să răspundă imediat la pandemie. CESE salută includerea rapidă a flexibilității în utilizarea fondurilor UE, permițându-le statelor membre să efectueze transferuri între fonduri, regiuni și obiective de politică. Totodată, CESE este de părere că statele membre trebuie să își îmbunătățească semnificativ capacitatea de programare, asigurându-se totodată că toate fondurile implementate sunt absorbite pe deplin și sunt utilizate în mod eficient. Fondurile trebuie să fie folosite pentru investiții cu efecte pozitive imediate în vederea depășirii recesiunii și/sau pentru investiții în tranziția statelor membre ale UE către o economie durabilă, favorabilă incluziunii, digitalizată, cu emisii scăzute de dioxid de carbon. CESE solicită Comisiei Europene să furnizeze o prezentare structurată a tuturor resurselor și fondurilor disponibile.

4.9. Semestrul european reprezintă un instrument-cheie de planificare, monitorizare și guvernanță pentru Uniune și a fost plasat recent în centrul Mecanismului de redresare și reziliență. CESE recunoaște reforma anunțată a procesului semestrului european și noul său rol propus de coordonare a măsurilor de redresare, respectând pe deplin principiile Pactului verde european ( 13 ) , ale Pilonului european al drepturilor sociale ( 14 ) și ale obiectivelor ONU de dezvoltare durabilă (ODD) ( 15 ) . Cu toate acestea, CESE observă că organe politice precum Parlamentul European și unele parlamente naționale sunt implicate în proces foarte puțin sau deloc și, prin urmare, nu există un control democratic suficient. Rolul partenerilor sociali și al organizațiilor societății civile ar trebui, de asemenea, sporit.

4.10. Comitetul consideră că ar fi extrem de util ca bugetul UE să fie mai flexibil când trebuie să facă față unor șocuri negative, mai ales celor care nu sunt de natură economică. CESE recomandă ca UE să aplice politici de îmbunătățire imediată a cooperării statelor membre pe timp de criză. Existența unor protocoale mai adecvate și o colaborare mai strânsă ar permite o reacție europeană promptă și coordonată la orice tip de catastrofă.

4.11. Pe de altă parte, băncile au fost mai bine pregătite pentru această criză decât au fost în cazul crizei financiare din 2008. CESE se așteaptă ca băncile din zona euro să acționeze ca amortizoare de șocuri în situații de criză, facilitând acordarea lichidităților și creditelor necesare persoanelor fizice și întreprinderilor. Uniunea bancară ar trebui să fie finalizată cât mai curând posibil, inclusiv punerea în aplicare a sistemului european de asigurare a depozitelor. În plus, finalizarea uniunii piețelor de capital ar trebui să ocupe un loc prioritar pe agenda UE. Mai mult, CESE subliniază cât de importantă este o reglementare eficientă a pieței financiare pentru atingerea stabilității sectorului financiar.

4.12. CESE subliniază că combaterea dezechilibrelor interne și externe și a inegalității înseamnă, pe de o parte, punerea în aplicare a politicilor sociale la nivelul UE și prin intermediul semestrului european, pentru a corecta disfuncționalitățile pieței sau pentru a sprijini dezvoltarea pieței la nivel național. Pe de altă parte, orice acțiune de politică economică a UE – de la reglementarea pieței financiare și până la măsurile de combatere a schimbărilor climatice și a crizei provocate de pandemia de COVID-19 – trebuie să ia în considerare efectele sale distributive. Mai mult, bunăstarea gospodăriilor tinde să depindă din ce în ce mai mult de factori europeni, de exemplu, politici bugetare unilaterale, o dimensiune socială insuficientă și întârzieri în aprofundarea UEM. CESE subliniază că abordarea dezechilibrelor masive dintre statele membre și din interiorul acestora reprezintă o cerință prealabilă pentru realizarea rezilienței economice și sociale.

5. Calea de urmat

5.1. CESE consideră că, dacă UE își propune să abordeze provocarea reprezentată de populația în scădere și îmbătrânită și să adopte digitalizarea, investițiile publice și private semnificative și rapide în cercetare și dezvoltare și în competențe trebuie să devină o prioritate. CESE a precizat deja că „[l]ucrătorilor europeni trebuie să li se pună la dispoziție cursuri de formare, recalificare, perfecționare și programe de învățare pe tot parcursul vieții, pentru a beneficia pe deplin de schimbările tehnologice” ( 16 ) . Guvernele ar trebui să fie pregătite să încurajeze idei noi și inovatoare și să finanțeze experimentarea în sectoarele cu potențial ridicat de creștere.

5.2. Pentru a se evita apariția unor dificultăți uriașe, trebuie sprijinite sistemele naționale de protecție socială. Pentru a crea structuri reziliente și bazate pe solidaritate, care să stabilizeze zona euro în perioadele de criză și să consolideze protecția socială în statele membre, ar trebui să fie pus în aplicare un sistem european de reasigurare pentru șomaj. La fel ca în cazul altor sisteme de asigurări de șomaj, acesta ar acționa ca un stabilizator automat și, în același timp, ar sprijini sistemele naționale ale asigurărilor pentru șomaj în cazul unor recesiuni majore. În plus, ar consolida sistemele naționale prin condiționarea granturilor sale de finanțarea sistemelor naționale într-un mod solid și bazat pe solidaritate. Instrumentul european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE) reprezintă un pas în direcția corectă, însă este nevoie de mai mult de atât.

5.3. Estimările Comisiei Europene făcute la sfârșitul lunii mai 2020 arată că, pentru a asigura tranziția ecologică și transformarea digitală, UE trebuie să investească anual cel puțin 595 de miliarde EUR ( 17 ) . CESE consideră că redresarea economică trebuie să fie pe deplin aliniată la principiile Pactului verde european și la ODD-uri. Europa este deja vârf de lance în ceea ce privește economia circulară, tranziția verde și combaterea schimbărilor climatice. CESE consideră că adoptarea rapidă și eficientă a digitalizării ar accelera trecerea la o creștere verde inteligentă.

5.4. CESE a avertizat în mod repetat că „dacă politica actuală orientată spre economii continuă ca atare, fără a fi însoțită de un plan de investiții eficient, prosperitatea Europei este în pericol” și că „lipsește, în mod evident, o viziune strategică a viitorului, precum și o capacitate de reacție adecvată la alte crize economice și financiare”. În plus, la începutul anului 2018, Comitetul a subliniat „necesitatea dezvoltării de noi instrumente financiare pentru prevenirea crizelor și contracararea măsurilor prociclice” ( 18 ) . CESE solicită din nou măsuri specifice care să reducă presiunea asupra finanțelor publice, ceea ce ar permite o marjă de manevră mai mare atunci când apar șocuri externe.

5.5. CESE se întreabă cum ar răspunde statele membre ale zonei euro în cazul unui șoc diferit, asimetric, ca urmare a situației actuale și a redresării dificile preconizate, având în vedere incertitudinea cu care se confruntă încă zona euro. Răspunsul UE ar fi tot imediat și la fel de prompt dacă doar unul sau două state membre din zona euro ar fi afectat(e) de o altă criză? Deși acest lucru este cât se poate de nedorit, CESE consideră că un astfel de șoc asimetric ar fi un test decisiv pentru solidaritatea Uniunii și pentru proiectul european în ansamblu. Astfel, CESE consideră că statele membre din zona euro au nevoie de o cooperare sporită și de instrumente special concepute pentru a le îmbunătăți reziliența și capacitatea de a absorbi șocurile simetrice și asimetrice. Pe lângă consolidarea rezilienței economice, trebuie să se dezvolte, de asemenea, reziliența socială și a muncii. Unul dintre factorii-cheie în atingerea acestui obiectiv este o implicare sporită a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile în toate procesele, la nivel național și la nivelul UE ( 19 )

5.6. Pe măsură ce deficitele și nivelurile datoriilor cresc în întreaga Uniune, trebuie regândită abordarea noastră în ceea ce privește aspectele fiscale și toate celelalte componente care afectează impozitele. Evaziunea fiscală, planificarea fiscală agresivă, erodarea bazei de impozitare, transferul de profituri, spălarea banilor și combaterea corupției au fost subiecte dificile din punct de vedere politic pentru multe state membre, dar nu ne mai permitem luxul de a pretinde că nu știm de ele. CESE solicită o reformă decisivă a politicilor fiscale, care să remedieze deficiențele și să combată evaziunea în Uniune. În plus, CESE solicită o politică bugetară bine coordonată pentru a îmbunătăți poziția monetară, sustenabilitatea finanțelor publice și reziliența la șocuri în zona euro. De asemenea, CESE își reiterează recomandările adresate statelor membre și instituțiilor europene de a-și accelera măsurile pentru combaterea evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale, deoarece ele au căpătat în prezent o și mai mare relevanță. O agendă fiscală modernă a UE trebuie să fie modelată în așa fel, încât să abordeze provocările economice, sociale și ecologice ale viitorului, îmbunătățindu-i totodată abordarea democratică. Într-adevăr, Comitetul a sprijinit pe deplin, încă de anul trecut, demararea discuțiilor privind trecerea treptată la votul cu majoritate calificată (VMC) și la procedura legislativă ordinară în chestiuni fiscale, recunoscând, în același timp, că toate statele membre, precum și instituțiile și organele europene trebuie să dispună, în orice moment, de posibilități adecvate de a participa la procesul decizional. CESE solicită să se ia măsuri, cât mai curând posibil, cu privire la propunerile relevante ale Comisiei, în conformitate cu recomandările din avizele anterioare ale CESE ( 20 )

Bruxelles, 29 octombrie 2020. Președintele Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) Acest aviz a fost elaborat în timpul mandatului 2015-2020 al CESE, de către domnul Mihai Ivașcu, în calitate de raportor, și de către doamna Judith Vorbach, în calitate de coraportoare. Avizul a fost prezentat în cursul primei sesiuni plenare din mandatul 2020-2025 al CESE, în octombrie 2020, de către doamna Judith Vorbach, în calitate de raportoare generală.

(2) A se vedea avizele CESE pe temele „Strategia anuală privind creșterea durabilă 2020” (JO C 120, 14.4.2020, p. 1) și „Politica economică a zonei euro pentru 2020” (JO C 120, 14.4.2020, p. 7).

(3) Previziunile economice din primăvara anului 2020: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/ip_20_799

(4) Previziunile economice din vara anului 2020: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/IP_20_1269

(5) A se vedea avizele CESE pe temele „Fiscalitate – votul cu majoritate calificată” (JO C 353, 18.10.2019, p. 90) și „Consolidarea creșterii economice durabile în întreaga UE” (JO C 364, 28.10.2020, p. 29).

(6) Observații făcute de domnul Mário Centeno în urma videoconferinței Eurogrupului din 11 iunie 2020 https://www.consilium.europa.eu/ro/press/press-releases/2020/06/11/remarks-by-mario-centeno-following-the-eurogroup-videoconference-of-11-june-2020/

(7) Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 (Evaluarea poziției fiscale adecvate pentru zona euro în 2021): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf

(8) The European Central Bank in the COVID-19 crisis: whatever it takes, within its mandate (Banca Centrală Europeană în criza COVID-19: tot ce este necesar, în limitele mandatului său).

(9) A se vedea Avizul CESE pe tema „O nouă Strategie industrială pentru Europa” (JO C 364, 28.10.2020, p. 108).

(10) The path out of uncertainty (Calea de ieșire din incertitudine)

(11) https://www.esm.europa.eu/content/europe-response-corona-crisis

(12) Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 (Evaluarea poziției fiscale adecvate pentru zona euro în 2021): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf

(13) Un Pact verde european.

(14) Pilonul european al drepturilor sociale (JO C 428, 13.12.2017, p. 10).

(15) Obiectivele ONU de dezvoltare durabilă.

(16) JO C 228, 5.7.2019, p. 57.

(17) SWD(2020) 98 final.

(18) JO C 262, 25.7.2018, p. 28.

(19) A se vedea avizul CESE pe tema „Către o economie europeană mai rezilientă și mai durabilă” (JO C 353, 18.10.2019, p. 23).

(20) A se vedea nota de subsol 5.