UE dispune de un ansamblu de instrumente financiare și de finanțare diferite pentru a sprijini inovațiile cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Ele vizează întregul lanț valoric al inovării, de la cercetare și dezvoltare la implementarea unor tehnologii aflate în faza de maturitate. După cum s-a subliniat în Comunicarea intitulată „Energie curată pentru toți europenii”, în anii următori va fi esențială stimularea unor noi investiții pentru utilizarea surselor regenerabile mature de energie și a soluțiilor de eficiență energetică. În acest acop, este important ca sprijinul public să fie utilizat pentru a îmbunătăți profilul de risc al proiectelor-cheie și pentru a asigura atât o mai mare vizibilitate, cât și un acces mai ușor și mai raționalizat și posibilități de combinare pentru dezvoltatorii de proiecte, în conformitate cu eforturile orizontale deja întreprinse în contextul Planului de investiții pentru Europa. Fondul european pentru investiții strategice este instrumentul esențial în acest sens: în prezent, peste 25 % din investițiile acestuia în peste 40 de proiecte mobilizează finanțări în sectoarele prioritare ale energiei, mediului și utilizării eficiente a resurselor și se preconizează că acest volum de investiții declanșate va ajunge până la 30 de miliarde EUR. Bazându-se pe succesul Fondului european pentru investiții strategice în primul său an de funcționare, Comisia a propus extinderea duratei acestuia până la sfârșitul anului 2020 și introducerea cerinței ca cel puțin 40 % din proiectele aferente acestui fond în materie de infrastructură și de inovare să contribuie la acțiunile în domeniul climei, al energiei și al mediului, în conformitate cu obiectivele COP21 . În plus, instrumentele financiare sunt disponibile și prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene. Statele membre și regiunile au planificat deja investiții pentru reducerea emisiilor de dioxid de carbon (6 miliarde EUR) și pentru activități de inovare (5 miliarde EUR) în perioada 2014-2020.

Cercetarea spațială: Orizont 2020 sprijină cercetarea cu scopul de a oferi Europei o capacitate globală de a monitoriza emisiile antropice de dioxid de carbon.

Cercetarea în domeniul transporturilor: Orizont 2020 sprijină decarbonizarea sistemului de transport prin îmbunătățirea eficienței energetice a vehiculelor, a electromobilității și a tehnologiilor pentru baterii, trecând la soluții de mobilitate ecologice și recurgând la digitizare pentru eficientizarea transporturilor și a mobilității. Activitățile vor promova apariția unor noi modele de afaceri și a unor standarde și reglementări favorabile inovării, în special în zonele urbane. Acțiunile în materie de cercetare și de inovare vor completa actualele măsuri politice de sprijinire a introducerii tehnologiilor inovatoare ajunse la maturitate, precum cele din domeniul transportului public cu emisii zero sau al sistemelor inteligente de transport.

Științe sociale și umane: Pentru a aprofunda înțelegerea condițiilor comportamentale sau a altor condiții socio-economice legate de acceptarea socială a politicilor climatice și energetice sau de opoziția față de aceste politici, Comisia pune în aplicare, în prezent, o nouă platformă de cercetare energetică. Reunind specialiști în domeniul energetic care provin din sfera științelor sociale și umane, precum și din mai multe domenii tehnice, și implicând toate regiunile Europei, platforma va oferi un impuls absolut necesar activităților interdisciplinare și intersectoriale. Ea va contribui la o mai bună exploatare a potențialului enorm al inovării sociale în domeniul energetic, precum și la depășirea barierelor sociale existente, în vederea avansării de propuneri către factorii de decizie europeni pentru a sprijini realizarea obiectivelor uniunii energetice.

Exemple de proiecte europene de inovare în domeniul energiei curate sprijinite de Orizont 2020: 1. Mecanismul pentru proiectul demonstrativ InnovFin din domeniul energetic a acordat un împrumut de 10 milioane EUR destinat unui proiect demonstrativ de pionierat la scară industrială pentru conceptul WaveRoller al societății finlandeze AW-Energy. Proiectul are scopul de a elimina decalajul dintre stadiul demonstrativ și utilizarea comercială a transformării energiei valurilor în energie electrică, care prezintă un înalt potențial comercial la nivelul pieței mondiale. 2. Banca Europeană de Investiții a acordat un împrumut de 20 de milioane EUR de cvasicapital firmei Heliatek din Germania în cadrul programului InnovFin – Finanțarea creșterii întreprinderilor de dimensiune intermediară. Societatea a inventat și a brevetat o tehnologie unică pentru producerea de filme solare generatoare de electricitate (Heliafilm®) care utilizează energia fotovoltaică organică (OPV) și care pot fi integrate în sticlă sau în elementele fațadelor sau pot fi aplicate pe acoperișuri. 3. Proiectului ELIPTIC (electrificarea transportului public în orașe) i s-au alocat 6 milioane EUR din programul Orizont 2020 pentru explorarea posibilităților de electrificare a transportului public urban prin optimizarea utilizării infrastructurii existente din orașele europene, transformând astfel transportul public în componenta principală a mobilității electrice, o strategie care va permite reducerea consumului de combustibili fosili și îmbunătățirea calității aerului.

Pentru ca Europa să devină un lider în domeniul surselor regenerabile de energie, principalele blocaje care trebuie abordate vizează integrarea surselor regenerabile de energie în sistemul energetic, precum și elaborarea unor soluții de stocare avansate, menite să asigure o aprovizionare stabilă cu energie pentru gospodării și industrie. De asemenea, pentru a face un pas important către punerea în aplicare a principiului „eficiența energetică pe primul loc”, trebuie abordată decarbonizarea parcului imobiliar al UE, întrucât acesta este responsabil pentru mai mult de 40 % din cererea finală de energie a UE. În plus, sistemul de transport prezintă un potențial enorm de reducere a emisiilor de dioxid de carbon, dar în acest sens este nevoie de soluții de stocare și de inovare digitală pentru a sprijini serviciile de transport și de mobilitate inteligente.

O prioritizare solidă poate contribui la crearea unui impact durabil și la valorificarea posibilităților de reducere a emisiilor de dioxid de carbon, precum și la creșterea competitivității industriale și la exploatarea oportunităților de export. Pentru aceasta este necesar să se acorde atenție inovațiilor care permit un grad mai ridicat de penetrare a tehnologiilor destinate obținerii energiei din surse regenerabile și economii mai mari de energie și care au relevanță directă pentru cetățeni, permițând participarea acestora la tranziția energetică sau sporind accesibilitatea acesteia. Bazându-se pe progresele deja realizate în cadrul Planului strategic integrat privind tehnologiile energetice, Comisia intenționează să concentreze cu mai multă claritate viitoarea finanțare disponibilă în cadrul programului Orizont 2020 în jurul a patru priorități strategice interconectate, toate acestea depinzând de digitizare ca factor-cheie:

1) Decarbonizarea parcului imobiliar al UE până în 2050: de la clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero la cartiere cu bilanț energetic pozitiv: După cum s-a subliniat în cadrul Inițiativei privind clădirile a Comisiei Europene, clădirile reprezintă o parte esențială a tranziției către o energie curată care are loc în Europa. Deși UE este deja lider mondial în domeniul sistemelor de inovare pentru clădiri, cercetarea și inovarea în acest domeniu trebuie să rămână o prioritate de vârf pentru a extinde și mai mult această poziție de lider în viitor. Parcul imobiliar al UE reprezintă o suprafață totală de aproximativ 25 de miliarde m². Clădirile consumă 40 % din cererea finală de energie a UE, mai mult decât orice alt sector, dar clădirile reprezintă, de asemenea, un potențial ridicat de economisire a energiei și, de îndată ce sunt renovate și modernizate (garantând luarea în considerare a energiei încorporate), ele pot contribui la generarea de energie suplimentară din surse regenerabile sau la asigurarea unei capacități esențiale de stocare a energiei.

2) Consolidarea rolului de lider al UE în ceea ce privește sursele regenerabile de energie: Pentru ca sursele regenerabile de energie să devină sursa dominantă de producție a energiei primare și a energiei electrice, este necesară o mai mare integrare a sistemelor și dezvoltarea următoarei generații de tehnologii destinate obținerii energiei din surse regenerabile, inclusiv a potențialelor elemente decisive. Acestea constituie, de asemenea, o cerință prealabilă pentru transformarea sectoarelor cu emisii ridicate de carbon, cum ar fi sectorul transportului, unde sunt necesare stimulente puternice pentru a inova în direcția formelor alternative de energie (de exemplu, energia electrică din surse regenerabile, biocombustibilii avansați și alți combustibili sintetici derivați din utilizarea dioxidului de carbon și a altor gaze cu efect de seră reutilizate).Aceasta include un sprijin special acordat cercetării și inovării, în strânsă colaborare cu industria, pentru ca Europa să își mențină poziția de lider mondial în domeniul tehnologiilor destinate obținerii energiei din surse regenerabile.

3) Dezvoltarea unor soluții integrate și accesibile din punct de vedere financiar pentru stocarea energiei: Pentru a facilita și a permite tranziția către un sistem energetic cu emisii reduse de dioxid de carbon (inclusiv în sectorul transporturilor), bazat în mare parte pe sursele regenerabile de energie, UE trebuie să accelereze integrarea deplină a dispozitivelor de stocare (chimice, electrochimice, electrice, mecanice și termice) în sistemul energetic, la scară domestică, comercială și de rețea.

4) Electromobilitatea și o mai bună integrare a sistemului de transport urban: Dezvoltarea și introducerea rapidă a următoarei generații de vehicule electrice bazate pe un design avansat al bateriilor și pe noi sisteme de propulsie, o infrastructură de reîncărcare inovatoare și modelele și serviciile de afaceri conexe sunt elementele-cheie ale viitoarei mobilități cu emisii scăzute de dioxid de carbon, precum și ale unui sistem de transport urban mai integrat, care folosește noile tehnologii digitale și sistemele globale de navigație prin satelit europene pentru a îmbunătăți eficiența energetică.

Impactul programului Orizont 2020 asupra acestor patru priorități strategice interconectate va fi consolidat și mai mult prin intermediul sinergiilor cu investițiile aferente fondurilor structurale și de investiții europene.

Finanțarea științei și a tehnologiei din domeniul energiei și adoptarea acesteia pe piață – Măsuri propuse Pentru a atinge obiectivul referitor la transformarea UE în liderul mondial al soluțiilor în materie de energie curată, finanțarea din bugetul UE trebuie să se concentreze pe inovarea revoluționară, pe inovarea incrementală și pe o serie de proiecte specifice cu impact puternic. Pentru punerea în aplicare a acestui obiectiv: Comisia va examina modalități de consolidare a actualelor abordări ascendente în materie de inovare din cadrul programului Orizont 2020 și va explora alte mecanisme, inclusiv un potențial Consiliu european pentru inovare. Astfel, ea va contribui la o mai bună sprijinire a potențialelor tehnologii, inovații și modele de afaceri disruptive, inclusiv a inovațiilor revoluționare pentru economia cu emisii scăzute de dioxid de carbon care nu sunt prevăzute în finanțarea strategică bazată pe obiective. Comisia intenționează să utilizeze peste 2 miliarde EUR din programul de lucru al Orizont 2020 pentru perioada 2018-2020 cu scopul de a sprijini proiecte de cercetare și de inovare în patru domenii prioritare: 1) decarbonizarea parcului imobiliar al UE până în 2050: de la clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero la cartiere cu bilanț energetic pozitiv; 2) consolidarea rolului de lider al UE în ceea ce privește sursele regenerabile de energie (SRE); 3) dezvoltarea unor soluții integrate și accesibile din punct de vedere financiar pentru stocarea energiei; 4) electromobilitatea și o mai bună integrare a sistemului de transport urban. Aceasta reprezintă o creștere cu 35 % a bugetului anual față de nivelurile din 2014-2015 în cele patru domenii în cauză. Comisia va intensifica sprijinul acordat din fondurile ESI prin intermediul platformelor tematice de specializare inteligentă, în special al celor privind energia și modernizarea industrială, ca punct de pornire pentru ca inovarea regională și grupurile industriale să poată lucra la proiecte de investiții concrete, în domenii precum tehnologiile digitale, tehnologiile generice esențiale și eficiența energetică. Cele patru domenii prioritare vor fi mai bine vizate, mobilizând părțile interesate din sectorul public și din cel privat, în sinergie cu alte instrumente și sisteme de finanțare ale UE. În contextul actualelor instrumente și norme de finanțare ale programului Orizont 2020, Comisia va înființa un proiect-pilot care va combina o abordare directivă, bazată pe obiective, pentru identificarea și selecția proiectelor cu impact potențial ridicat, implicarea directă în gestionarea zilnică a proiectului și diferite forme de asistență specifică personalizată, precum și actualele competențe pentru restructurarea sau întreruperea finanțării în cazul în care nu sunt atinse obiectivele convenite. Proiectul va sublinia efectele rapide obținute și relevanța pentru piață. Comisia intenționează să creeze un premiu emblematic de stimulare a inovării în domeniul energetic, având o valoare cuprinsă între 5 și 10 milioane EUR, pentru a recompensa o inovație revoluționară, de exemplu în unul dintre următoarele domenii: (1) fotosinteza artificială, (2) proiectarea și construirea unor clădiri cu costuri reduse și cu un consum de energie aproape egal cu zero, (3) regimul comunitar de comerț cu energie sau (4) inovarea socială în materie de energie și/sau de transport la nivel de oraș.

6.Valorificarea rolului Europei la nivel mondial

În conformitate cu prioritatea Comisiei de a fi un actor mai puternic pe plan mondial, Europa trebuie să sporească valoarea rolului său de militant global pe teme climatice și de pionier în domeniul soluțiilor eficiente din punct de vedere energetic și cu emisii scăzute de carbon, pentru a se asigura că rămâne în centrul lanțurilor valorice globale, cu beneficii conexe pentru industria sa prelucrătoare și pentru exporturile de la nivel mondial. Finanțarea proiectelor vizând combaterea schimbărilor climatice și punerea în aplicare a angajamentelor naționale stimulează cooperarea tehnologică la nivel mondial și crearea de oportunități de afaceri pentru întreprinderile europene. Acordul de la Paris subliniază rolul cercetării și al inovării, în special în cooperare cu țările în curs de dezvoltare și cu economiile emergente, pe baza observării sistemice.

Necesitățile energetice globale din ce în ce mai accentuate, în special pe piețele emergente, prezintă pentru întreprinderile europene oportunități importante de a exporta tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon, inclusiv, dacă este cazul, inovații axate pe obținerea de economii, adaptate la condițiile locale. Sunt necesare noi parteneriate strategice, în special cu economiile emergente, pentru a impulsiona inovarea și a crea piețe.

Cooperarea strânsă cu partenerii internaționali are o valoare strategică deosebită. Acest aspect a fost subliniat prin decizia din 2016 a Comisiei Europene de a se alătura, în numele UE, inițiativei „Misiunea inovare” care a fost lansată cu ocazia COP 21. În prezent, sunt membri 22 de țări (dintre care opt sunt state membre ale UE) și UE, acestea angajându-se să dubleze, pe o perioadă de cinci ani, finanțarea publică pentru cercetarea în domeniul energiei curate. „Misiunea inovare” va contribui la inversarea tendinței de reducere a cheltuielilor publice alocate cercetării din domeniul energiei curate, care sunt încă sub nivelul lor maxim înregistrat anterior și cu mult sub nivelurile mult mai ridicate necesare pentru a îndeplini obiectivele Acordului de la Paris. În plus, aceasta va alinia orientarea cheltuielilor publice la inițiativele marilor investitori privați, de exemplu prin interacțiunea cu Breakthrough Energy Coalition (Coaliția energetică inovatoare). UE va juca un rol principal în „Misiunea inovare” și se va concentra în mod specific pe realizarea de sinergii cu Breakthrough Energy Coalition. Membrii „Misiunii inovare” au identificat șapte obiective legate de inovare, care sunt esențiale pentru edificarea unei societăți cu emisii reduse de dioxid de carbon. UE va coordona Converting Sunlight Innovation Challenge (Obiectivul de inovare în domeniul transformării energiei solare) pentru a crea combustibili solari stocabili, precum și Affordable Heating and Cooling of Buildings Innovation Challenge (Obiectivul de inovare pentru soluții de încălzire și răcire a clădirilor la prețuri accesibile). Ea va participa activ și la celelalte eforturi legate de inovare, în strânsă cooperare cu alți membri ai „Misiunii inovare”.

Prin dimensiunea sa internațională, prin consolidarea parteneriatelor strategice de cercetare și prin schimbul de cunoștințe, competențe, tehnologie și personal calificat cu țări-cheie, Comisia Europeană va continua să sprijine țările în curs de dezvoltare și emergente în tranziția lor energetică, contribuind astfel la punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (în special numărul 7 „Energie la prețuri accesibile și ecologică” și numărul 13 „Acțiuni în domeniul climei”). În special, propunerea recent adoptată privind un Plan european de investiții externe, împreună cu Fondul european pentru dezvoltare durabilă al acestuia, vizează atragerea investițiilor private în țările africane, care pot fi de o importanță crucială în dezvoltarea infrastructurilor energetice cu emisii scăzute de dioxid de carbon și în sprijinirea de soluții energetice inovatoare. Aceste activități vor fi strâns legate de cooperarea internațională a Europei în domeniul climei, al comerțului și al dezvoltării. În mod similar, UE își va utiliza instrumentele de politică comercială și de asistență tehnică aferentă pentru a încuraja țările terțe să adopte soluții neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei.

Comisia Europeană este activă pe mai multe fronturi, pentru a garanta că cercetarea și inovarea europeană sunt „deschise către lume”. Urmând această abordare, Orizont 2020 are printre obiective favorizarea colaborării strânse dintre cercetătorii și inovatorii din țările în curs de dezvoltare și cei europeni, pentru dezvoltarea de tehnologii și de soluții energetice cu emisii reduse de dioxid de carbon care sunt cel mai bine adaptate la situația locală. Acest lucru va spori oportunitățile de piață pentru întreprinderile din Uniunea Europeană, va sprijini exporturile UE și va consolida capacitățile țărilor în curs de dezvoltare, profitând de colaborarea științifică internațională pentru a introduce noi tehnologii pe piață.

Rețeaua întreprinderilor europene, creată în 2008 pentru a sprijini întreprinderile mici și mijlocii să exploateze la maximum oportunitățile de afaceri din UE și din afara acesteia, ar trebui, de asemenea, să ofere asistență suplimentară întreprinderilor din UE care dezvoltă soluții inovatoare în domeniul energiei curate printr-un domeniu de aplicare extins.