C 220/128

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Cerințe de durabilitate pentru baterii în UE”

[COM(2020) 798 final – 2020/353 (COD)]

(2021/C 220/18)

Raportor: Bruno CHOIX Coraportor: Franck UHLIG

Sesizare Parlamentul European, 18.1.2021 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Decizia Adunării Plenare 1.12.2020 Secțiunea competentă Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI) Data adoptării în secțiune 5.3.2021 Data adoptării în sesiunea plenară 24.3.2021 Sesiunea plenară nr. 559 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 256/0/4

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE sprijină măsurile prevăzute de regulamentul propus de Comisia Europeană (CE) [COM(2020) 798 final – 2020/0353 (COD)].

1.2. CESE consideră că evitarea unei fragmentări a pieței interne în urma eventualelor abordări divergente adoptate de statele membre reprezintă o chestiune esențială care trebuie luată în considerare de toate părțile implicate.

1.3. CESE solicită să se definească mecanisme și instrumente de guvernanță mai precise și operaționale în scopul punerii în aplicare a noului regulament, prin implicarea tuturor părților interesate.

1.4. CESE propune să se ofere un răspuns la aceste provocări, consolidând în continuare rolul și mijloacele aflate la dispoziția Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA).

1.5. În ceea ce privește chestiunile referitoare la sănătate, securitate și condițiile de muncă din domeniul producției, precum și la reciclarea și reafectarea bateriilor, CESE propune consolidarea rolului Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă (OSHA).

1.6. În ceea ce privește punerea în aplicare a obligației de diligență pentru monitorizarea lanțului de aprovizionare al bateriilor, CESE solicită o transparență totală în privința implementării acestui sistem de supraveghere.

1.7. Reciclarea, recondiționarea și reutilizarea permit consolidarea securității lanțului valoric în amonte. Sprijinirea cercetării și a dezvoltării în domeniul proiectării ecologice reprezintă un factor indispensabil. CESE propune ca această abordare să se concretizeze printr-un proiect important de interes european comun.

1.8. În ceea ce privește provocările privind locurile de muncă și competențele menite să favorizeze dezvoltarea unei industrii europene a bateriilor sustenabile, CESE propune extinderea și consolidarea rolului Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop), precum și a rolului comitetelor europene de dialog social sectorial vizate, într-un demers orientat către o tranziție justă, astfel cum este aceasta integrată în Pactul verde european.

1.9. În cadrul inițiativei Comisiei, „Pactul pentru competențe” și al proiectelor europene ALBATTS, DRIVES și COSME, CESE consideră că una dintre prioritățile de prim rang constă în definirea și punerea în aplicare a unor proiecte de formare în domeniul proiectării ecologice și în cel al reciclării bateriilor, dotate cu resursele financiare adecvate care să le asigure succesul, cu participarea activă a partenerilor sociali și în cooperare cu eventualele mecanisme naționale sau cu anumite sectoare de pe piața muncii care sunt vizate direct.

1.10. În concordanță cu angajamentele asumate de UE în privința neutralității din punctul de vedere al emisiilor de carbon, CESE propune introducerea rapidă a pragurilor maxime referitoare la amprenta de carbon asociată fabricării bateriilor și logisticii de aprovizionare în amonte cu materiale și, de asemenea, consolidarea mijloacelor alocate de Comisie pentru elaborarea și punerea rapidă în aplicare a instrumentelor de evaluare și control al amprentei de carbon din sectorul bateriilor.

1.11. CESE consideră că este necesar să se definească responsabilitatea producătorului, care să fie compatibilă cu promovarea proiectării ecologice. În acest cadru, este necesar să se facă diferența între sfârșitul ciclului de viață al bateriilor și sfârșitul duratei de viață a dispozitivelor în care sunt folosite.

1.12. CESE propune ca noțiunea de „sfârșit al perioadei de utilizare” să fie introdusă ca o completare a celei de „sfârșit al ciclului de viață”, pentru a favoriza reutilizarea, recondiționarea sau a doua viață și reciclarea bateriilor.

1.13. Dispozițiile privind etichetarea din proiectul de regulament ar trebui să cuprindă obligația de a-i informa mai bine pe oameni cu privire la riscurile potențiale ale substanțelor periculoase, altele decât cadmiul, plumbul și mercurul, și la alte riscuri de securitate, pentru a permite o alegere în cunoștință de cauză și o mai bună utilizare a bateriilor.

2. Introducere

2.1. La 10 decembrie 2020, Comisia Europeană a prezentat o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului [COM(2020) 798 final – 2020/0353 (COD)] privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE din 6 septembrie 2006 privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020 din 20 iunie 2019 privind supravegherea pieței și conformitatea produselor.

2.2. Regulamentul propus are ca scop dezvoltarea unui cadru la nivelul Uniunii, care să acopere întregul ciclu de viață al bateriilor și să includă norme armonizate și mai ambițioase în privința bateriilor, a componentelor, a deșeurilor de baterii și a materialelor reciclate.

2.3. Principalele obiective ale acestui regulament sunt: consolidarea sustenabilității bateriilor pe toată durata ciclului lor de viață, garantându-se în același timp cerințe minime de durabilitate pentru bateriile introduse pe piața internă a UE; creșterea rezilienței lanțului UE de aprovizionare cu baterii, prin favorizarea economiei circulare și, de asemenea, reducerea impactului social și a impactului asupra mediului pe parcursul tuturor etapelor din ciclul de viață al bateriilor.

2.4. Este vorba îndeosebi despre încurajarea producției și a introducerii pe piața UE a unor baterii de înaltă calitate și performante, despre dezvoltarea și utilizarea potențialului materiilor prime ale bateriilor din UE, atât a materiilor prime primare, cât și a celor secundare, garantând că acestea sunt produse într-un mod eficient și sustenabil și, de asemenea, despre garantarea bunei funcționări a piețelor materiilor prime secundare și a proceselor industriale aferente.

2.5. În ceea ce privește regulamentul supus examinării, Comisia dorește să promoveze inovarea, precum și dezvoltarea și punerea în aplicare a expertizei tehnologice a UE.

2.6. Aceasta trebuie să permită, în concordanță cu logica economiei circulare, o reducere a dependenței UE de importurile de materii prime și de pământuri rare de importanță strategică, precum și punerea în aplicare a unor sisteme de colectare și reciclare adecvate a tuturor deșeurilor de baterii.

2.7. Pentru a reduce impactul social și impactul asupra mediului, regulamentul trebuie să contribuie la o aprovizionare responsabilă, să promoveze o utilizare eficientă a materiilor prime și a materialelor reciclate, să reducă emisiile de gaze cu efect de seră de-a lungul întregului ciclu de viață al bateriilor, să reducă riscurile la adresa sănătății oamenilor și a calității mediului și să îmbunătățească condițiile sociale ale populațiilor vizate.

3. Observații generale

3.1. În Europa următorului deceniu, tehnologia bateriilor va fi unul dintre principalii catalizatori ai tranziției energetice verzi. Permițând electrificarea transporturilor, după caz, și utilizarea energiilor regenerabile ca surse fiabile de energie, utilizarea bateriilor ar urma să își aducă contribuția la obiectivele europene din cadrul Acordului de la Paris privind schimbările climatice.

3.2. În opinia lui Maros Šefčovič, vicepreședinte al Comisiei, date fiind progresele înregistrate în cadrul Alianței europene pentru baterii (AEB), înființată de Comisie în 2017, în următorii cinci ani UE ar trebui să fie în măsură să asigure până la 80 % din necesarul său intern.

3.3. Această autonomie strategică va fi realizată împreună cu Alianța europeană pentru baterii, obiectivul fiind de a pune la dispoziție instrumentele juridice necesare pentru ca statele membre, industria automobilelor, industria materiilor prime și industria chimică să își unească forțele în scopul de a elabora și a implementa lanțuri valorice 100 % europene, primele unități de producție ale bateriilor europene urmând să intre în funcțiune în 2021 sau 2022.

3.4. CESE sprijină măsurile stabilite prin regulamentul propus de Comisie, dată fiind capacitatea acestora de a face față provocărilor multiple generate de creșterea semnificativă a producției și a consumului mondial de baterii.

3.5. Cu toate acestea, din perspectiva autonomiei strategice a UE, CESE avertizează că aceste măsuri trebuie să fie consolidate și puse în aplicare rapid, pentru a evita nu numai accentuarea dependenței tehnologice, industriale și energetice a utilizatorilor de baterii din UE de producătorii asiatici sau americani, ci și delocalizarea fabricilor europene producătoare de automobile în favoarea celor din țările terțe în regiuni apropiate de unitățile de producție de baterii, cu consecințe economice, sociale și de mediu negative, situație semnalată deja într-un aviz anterior al CESE ( 1 ) . Totodată, și interesele întreprinderilor europene trebuie protejate, prin utilizarea la maximum a tuturor instrumentelor pertinente ale UE. În această privință, CESE dorește să-și exprime preocuparea și cu privire la modul în care Comisia intenționează să verifice și să asigure respectarea cerințelor privind amprenta de carbon (dat fiind că metodologia aferentă nu există încă), nivelurile de conținut reciclat și diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare. În acest sens, CESE insistă asupra efectuării unor investigații solide privind conformitatea produselor importate, pentru a evita concurența neloială din străinătate.

3.6. Panourile solare, parcurile eoliene și bateriile sunt esențiale pentru noua noastră paradigmă industrială ( 2 ) . Ele au la bază materii prime și materiale, un know-how și o valoare adăugată provenite din țări aflate, în marea lor majoritate, în afara UE. La ora actuală, numai aproximativ 1 % din producția mondială de baterii pe bază de litiu provine din Europa ( 3 ) . În paralel cu dezvoltarea unui sector european al acumulatorilor staționari, în vederea punerii în aplicare eficiente și sigure a planurilor existente și viitoare privind rețelele electrice, CESE recomandă crearea unui cadru la nivel european pentru integrarea abordării complementare a tehnologiei V2G (vehicle to grid).

3.7. CESE sprijină propunerile privind o mai mare durabilitate a transporturilor și Planul de acțiune strategic privind bateriile, care vizează reducerea deficitului energetic european și crearea unui lanț valoric al bateriilor. Decarbonizarea transporturilor și tranziția către o energie curată reprezintă unul dintre aspectele esențiale ale celui de-al treilea pachet privind mobilitatea, ale Pactului verde european și ale Strategiei pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă. Această inițiativă se înscrie în cadrul mai amplu al Planului de acțiune privind economia circulară ( 4 )

3.8. Platforma europeană a părților interesate privind economia circulară poate juca un rol în comunicarea pe aceste teme ( 5 )

3.9. De asemenea, este necesar un sistem adecvat de informare a utilizatorilor finali cu privire la calitatea bateriilor disponibile pe piață, astfel încât consumatorii să înțeleagă mai bine rolul ce le revine în colectarea deșeurilor de baterii.

3.10. Cea mai bună modalitate de garantare a caracterului „curat” al bateriilor fabricate constă în respectarea normelor și a regulilor europene privind mediul înconjurător, astfel cum este promovată această orientare, de exemplu, prin abordarea bazată pe economia circulară, care începe de la mină și se extinde până la sfârșitul ciclului de viață al bateriilor. Investițiile la scară largă sunt esențiale pentru atingerea acestui obiectiv, iar rolul Comisiei este de a stabili condiții adecvate de limitare, precum standardele tehnice ( 6 )

3.11. CESE sprijină propunerea de regulament a Comisiei Europene, care ține seama de miza materiilor prime critice utilizate în baterii, astfel cum au fost definite în Comunicarea Comisiei Europene din 3 septembrie 2020, intitulată „Reziliența materiilor prime critice: trasarea unui model pentru îmbunătățirea securității și a durabilității”. Materiile prime critice prezente în baterii sunt litiul, cobaltul, grafitul natural și antimoniul, cei doi parametri principali luați în considerare la determinarea caracterului critic fiind importanța economică și riscul pentru aprovizionare.

3.12. CESE s-a declarat deja în favoarea instituirii de cerințe legale obligatorii în vederea stimulării pieței de materii prime secundare, în special pentru ambalaje, vehicule, materiale de construcții și baterii ( 7 )

3.13. Energiile regenerabile și dezvoltarea lor generează veritabile provocări în materie de stocare, dat fiind caracterul lor intermitent. Stocarea reprezintă o miză strategică pentru Uniunea Europeană, din perspectiva menținerii în permanență a securității aprovizionării cu energie în Uniune și a unei piețe viabile a energiei, atât sub aspect tehnic, cât și bugetar. CESE reamintește că stocarea energiei poate avea, pe lângă avantaje, un cost important nu numai din punct de vedere financiar, ci și sanitar și de mediu. Prin urmare, solicită efectuarea sistematică a unor studii de impact, în vederea evaluării nu numai a competitivității tehnologiilor, ci și a impactului acestora asupra mediului și a sănătății. De asemenea, CESE consideră că este important să se evalueze efectele acestor tehnologii asupra creării de noi activități și locuri de muncă. CESE susține necesitatea unei mai bune armonizări a reglementărilor statelor membre în ceea ce privește stocarea energiei. CESE îndeamnă, totodată, la instituirea unui dialog public în întreaga Europă pe tema energiei (Dialogul european privind energia), astfel încât cetățenii și societatea civilă în ansamblul ei să își asume tranziția energetică și să aibă un cuvânt de spus în privința viitoarelor opțiuni în domeniul tehnologiilor de stocare a energiei ( 8 ) . Calitatea etichetării bateriilor va trebui să contribuie la aceasta.

3.14. Provocarea economică este considerabilă: Comisia estimează că cererea mondială de baterii va fi de 14 ori mai mare până în 2030, în raport cu nivelul său din 2018, iar UE va reprezenta 17 % din această cerere. Numărul de baterii pe bază de litiu va crește de 700 de ori între 2020 și 2040.

3.15. În scopul evaluării impactului punerii în aplicare a noii legislații privind locurile de muncă și necesarul de competențe, regulamentul pornește de la două studii de referință publicate de CEPS ( 9 ) și RREUSE ( 10 ) , precum și de la lucrările elaborate de ABE.

3.16. Studiul CEPS estimează că dezvoltarea activităților de colectare și reciclare a bateriilor va avea un impact asupra creării de locuri de muncă directe și indirecte: circa 850 de locuri de muncă în cazul unei rate de reciclare de 55 % și 5 500 de locuri de muncă în cazul unei rate de 75 %.

3.17. În schimb, conform studiului organizației RREUSE, activitatea de reparare și reutilizare a bateriilor creează de 5 până la 10 ori mai multe locuri de muncă în „echivalent normă întreagă” decât activitatea de colectare și reciclare, ceea ce ridică întrebarea mizelor politice ale măsurilor care favorizează domeniul colectării și al reciclării în raport cu cel al reparării și al reutilizării bateriilor.

3.18. În ce privește deficitul de competențe, acesta vizează cu precădere activitatea de proiectare ecologică a bateriilor în scopul optimizării sustenabilității și a utilizării lor.

3.19. Pentru a îmbunătăți investițiile în capacitatea de producție de baterii sustenabile, prin prisma riscurilor sociale și de mediu, este necesar să se alinieze proiectele privitoare la baterii cu taxonomia UE ( 11 ) pentru activitățile durabile, ținând seama de programul InvestEU.

4. Observații specifice

4.1. CESE solicită să se definească mecanisme și instrumente de guvernanță și de punere în aplicare mai precise și operaționale, în scopul aplicării reale și efective a tuturor măsurilor instituite prin noul regulament.

4.2. Astfel, CESE propune un răspuns la aceste provocări, constând în revizuirea rolului Agenției Europene pentru Produse Chimice, cu sediul la Helsinki, ale cărei atribuții constau în punerea în aplicare a Regulamentului REACH (2005, revizuit în 2018) privind substanțele chimice, în sensul includerii sarcinilor privind înregistrarea, evaluarea, monitorizarea și controlul noilor norme și reguli definite prin noul regulament privind sustenabilitatea bateriilor.

4.3. Dezvoltarea unui circuit al bateriilor sustenabile trebuie să ofere un răspuns la problema respectării normelor UE privind securitatea și sănătatea în muncă, generată de protecția lucrătorilor care intră în contact cu bateriile și cu materiile prime reciclabile care compun bateriile industriale sau pentru vehicule. Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA), cu sediul la Bilbao, a realizat expertize pe această temă care se cer luate în considerare, astfel încât regulamentul să ofere reglementările adecvate. CESE propune așadar și consolidarea rolului Agenției EU-OSHA.

4.4. În ceea ce privește punerea în aplicare a obligației de diligență pentru monitorizarea lanțului de aprovizionare cu baterii și pentru un sistem independent de audit, de supraveghere și de control sub egida Comisiei Europene, în concordanță cu regulile definite în Orientările OCDE pe această temă ( 12 ) , CESE solicită o transparență totală în implementarea acestui sistem de supraveghere.

4.5. În ceea ce privește provocările privind locurile de muncă și competențele consacrate implementării măsurilor din regulament menite să favorizeze dezvoltarea unei industrii europene a bateriilor sustenabile, CESE propune extinderea și consolidarea rolului Cedefop în acest domeniu, precum și a rolului comitetelor europene de dialog social sectorial implicate (electricitate, metalurgie, industria chimică, industria extractivă etc.), într-un demers orientat către o tranziție justă, astfel cum este aceasta integrată în Pactul verde european. Instituțiile de învățământ profesional din statele membre vor trebui să pună în aplicare proiecte de formare similare în cadrul programelor de studii destinate studenților, în scopul de a asigura disponibilitatea unor lucrători instruiți pentru o industrie europeană durabilă a bateriilor.

4.6. În contextul inițiativei Comisiei Europene „Pactul pentru competențe”, au fost lansate proiectele ALBATTS (Alianța pentru calificări și formare în domeniul tehnologiei bateriilor), DRIVES (dezvoltare și cercetare în domeniul competențelor profesionale inovatoare) și COSME (Programul multianual pentru competitivitatea întreprinderilor și a IMM-urilor). CESE consideră că definirea și punerea în aplicare a unor proiecte de formare în domeniul noilor competențe legate de proiectarea ecologică și diagnosticarea bateriilor, în vederea reparării, a recondiționării și a reciclării lor reprezintă o prioritate, cu participarea activă a partenerilor sociali și în cooperare cu eventualele sisteme naționale sau cu anumite domenii de pe piața muncii care sunt vizate direct. Cercetarea și inovarea sunt necesare pentru îmbunătățirea durabilității, a calității și a securității produselor și a proceselor și, de asemenea, pentru reducerea costurilor. Este vorba despre acordarea unei priorități imediate cercetării și dezvoltării privind bateriile, printr-o abordare holistică la nivelul întregului lanț valoric al bateriei și prin investiții importante și continue de-a lungul timpului, care să acopere prioritățile de cercetare pe termen scurt și lung.

4.7. În domeniul stocării energiei, bateriile și hidrogenul vor avea funcții complementare. Se va urmări maximizarea sinergiilor între aceste două soluții tehnologice.

4.8. Noile tehnologii digitale vor trebui să contribuie la accelerarea evoluțiilor în sectorul bateriilor: de la descoperirea accelerată a unor materiale și până la optimizarea utilizării intersectoriale a sistemelor de baterii pentru sprijinirea rețelei energetice.

4.9. Reciclarea, recondiționarea și reutilizarea permit consolidarea securității lanțului valoric în amonte. Sprijinirea cercetării și a dezvoltării în domeniul proiectării ecologice reprezintă un factor indispensabil. CESE propune ca această abordare să se concretizeze printr-un proiect important de interes european comun. Este vorba despre dezvoltarea de know-how, care să permită optimizarea valorificării bateriilor, reorientându-le, dacă este posibil, către recondiționarea, o a doua viață, și chiar către o mai bună valorificare a componentelor lor, precum și despre punerea în aplicare a unor procese optimizate din punct de vedere ecologic, care să garanteze securitatea salariaților și să reușească să impună un model economic care să contribuie la perenitatea acestei activități pe teritoriul european. Este vorba îndeosebi despre implementarea unor procese industriale competitive, care să permită producerea unor materii de calitate pentru baterii prin reciclare, acordând un sprijin mai consecvent întreprinderilor care funcționează într-o manieră integrată, într-un circuit închis.

4.10. În concordanță cu angajamentele asumate de UE în privința neutralității din punctul de vedere al emisiilor de carbon până în anul 2050 (având ca obiectiv intermediar reducerea cu 55 % a emisiilor de GES până în anul 2030), CESE propune introducerea rapidă a pragurilor maxime (luna iulie 2027 reprezentând o dată prea îndepărtată din perspectiva obiectivelor definite de Consiliul European la 11 decembrie 2020) referitoare la amprenta de carbon asociată fabricării bateriilor și logisticii de aprovizionare în amonte cu materiale, și, de asemenea, consolidarea mijloacelor alocate de Comisie pentru elaborarea și punerea rapidă în aplicare a instrumentelor de evaluare și control al amprentei de carbon din sectorul bateriilor. Trebuie privilegiat accesul la materialele strategice din componența bateriilor care sunt obținute din mine (urbane sau naturale) situate pe piața în cadrul căreia sunt fabricate și reciclate bateriile. Aceste măsuri vor contribui la simplificarea și minimizarea fluxurilor logistice. În ce privește fabricarea bateriilor, etapă esențială în privința amprentei lor de carbon, regulamentul va trebui să promoveze procese cu consum redus de electricitate și să favorizeze utilizarea unor surse de electricitate cu emisii reduse de dioxid de carbon.

4.11. CESE consideră că este necesar să se definească responsabilitatea producătorului, care să fie compatibilă cu promovarea proiectării ecologice și, în special, cu stimularea proiectării de baterii care să poată să faciliteze retehnologizarea, refabricarea și reutilizarea bateriilor. Această necesitate este legată de a doua viață a bateriilor, pe care are scopul de a o favoriza. În acest cadru, este necesar să se facă o diferențiere între sfârșitul ciclului de viață al bateriilor și sfârșitul duratei de viață a aparatelor, astfel încât să nu se considere în mod implicit că bateriile reprezintă deșeuri, dacă aparatul în care au fost utilizate a ajuns la sfârșitul duratei de viață. La sfârșitul ciclului de viață preconizat al bateriei sau al aparatului în care se află, producătorul va avea responsabilitatea de a demonstra că bateria trebuie să aibă statutul de deșeu. El va trebui să dovedească acest lucru în urma unei evaluări sau a unor încercări realizate asupra bateriei, demonstrând într-o manieră documentată imposibilitatea tehnică de a reutiliza bateria prin operațiuni de retehnologizare sau de refabricare compatibile cu condițiile de pe aceste piețe, ținând cont de tehnologiile actuale și de domeniile care ar putea juca rolul de debușeu. De asemenea, noțiunea de „sfârșit al perioadei de utilizare” ar trebui să fie introdusă ca o completare a celei de „sfârșit al ciclului de viață”, pentru a favoriza reutilizarea, recondiționarea sau a doua viață și reciclarea bateriilor. În acest scop, este nevoie ca noul regulament să integreze acești noi actori și aceste noi activități.

Bruxelles, 24 martie 2021. Președintele Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) JO C 353, 18.10.2019, p. 102.

(2) JO C 364, 28.10.2020, p. 108.

(3) JO C 282, 20.8.2019, p. 51.

(4) JO C 62, 15.2.2019, p. 254.

(5) https://circulareconomy.europa.eu/platform/en

(6) JO C 262, 25.7.2018, p. 75.

(7) JO C 364, 28.10.2020, p. 94.

(8) JO C 383, 17.11.2015, p. 19.

(9) CEPS: Drabik E. și Rizos V., Prospects for electric vehicle batteries in a circular economy, 2018.

(10) RREUSE: Briefing on job creation potential in the re-use sector, 2015.

(11) Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020.

(12) OCDE (2018), Orientările OCDE privind diligența necesară pentru o conduită responsabilă în afaceri.