politica Chinei de a-și extinde rolul în lume este pusă în aplicare tot mai rapid. Întreprinderile sale sunt încurajate mai mult ca oricând să se implice în schimburi comerciale, să investească în străinătate și să găsească resurse. Legătura tot mai mare pe care China o are cu piețele de capital de la nivel mondial poate genera beneficii pentru toate părțile, sub rezerva instituirii condițiilor-cadru adecvate;

China se află la un punct de cotitură. Aceasta și-a declarat vechiul model economic și social „nesustenabil” și își propune să treacă la un tipar de dezvoltare mai echilibrat, pentru care este nevoie de consolidarea bazei instituționale necesare unei economii de piață. Această tranziție este complexă și este posibil să nu se desfășoare întotdeauna fără dificultăți. În plus, reforma economică trebuie să se efectueze în contextul unor interese politice și economice aflate în concurență. În același timp, pentru legitimitatea politică la nivel intern este important să se înregistreze o creștere economică stabilă și să se creeze locuri de muncă. China se confruntă cu o îmbătrânire rapidă a populației și cu disparități regionale și socioeconomice tot mai mari, care creează tensiuni interne.

Agenda strategică de cooperare UE-China 2020 are un rol important, fiind documentul comun de la cel mai înalt nivel care orientează Parteneriatul strategic cuprinzător dintre UE și China. UE are însă nevoie de propria strategie, care să pună interesele sale pe primul plan al noii relații, să promoveze valorile universale, să recunoască nevoia unui rol mai important al Chinei în sistemul internațional și să contribuie la definirea unui astfel de rol și care să fie bazată pe o agendă de parteneriat combinată cu o gestionare constructivă a diferențelor.

UE și China sunt două dintre cele mai mari trei economii și puteri comerciale la nivel mondial . Atât UE, cât și China au evoluat mult de la comunicarea anterioară a Comisiei privind China, de acum zece ani . Ascensiunea Chinei s-a produs la o scară și într-un ritm fără precedent. China nu numai că este diferită la nivel intern față de cum era înainte ca actuala conducere să își preia mandatul, în 2013, dar faptul că are o greutate sporită pe scena mondială și că pune un accent reînnoit pe extinderea rolului său în lume înseamnă că își dorește să joace un rol mai important și să exercite o influență mai mare asupra sistemului de guvernanță globală, aflat într-o continuă evoluție.

Prosperitatea UE este legată de înregistrarea unei creșteri economice durabile în China. Prin urmare, UE este deosebit de interesată ca reformele economice și în materie de guvernanță ale Chinei să fie încununate de succes. Întrucât UE este cel mai important partener comercial al Chinei, reprezentând circa 15 % din volumul schimburilor sale comerciale, și este o destinație atractivă și sigură pentru investițiile sale directe în străinătate, această țară are nevoie de UE în aceeași măsură în care UE are nevoie de ea.

UE așteaptă de la China să-și asume responsabilități care să fie pe măsura beneficiilor pe care le are de pe urma ordinii internaționale bazate pe reguli.

UE se angajează să mențină legăturile puternice pe care le are cu Hong Kong și Macao și să promoveze respectarea Legii fundamentale și a principiului „o țară – două sisteme”.

Reprimarea, ce are acum o dimensiune extrateritorială nouă și îngrijorătoare, de către China a avocaților apărării, a apărătorilor drepturilor lucrătorilor, a editorilor, a jurnaliștilor și a altor persoane fiindcă și-au exercitat în mod pașnic drepturile pune sub semnul întrebării angajamentul declarat al Chinei față de statul de drept și respectarea de către aceasta a obligațiilor sale internaționale. Recenta adoptare a unei serii de acte cu putere de lege și norme administrative restrictive în domeniul securității naționale este un alt motiv de preocupare. UE este deosebit de îngrijorată de faptul că Legea privind gestionarea activităților organizațiilor neguvernamentale străine, recent promulgată, ar putea împiedica dezvoltarea societății civile în China și avea un impact negativ asupra schimburilor interpersonale dintre UE și China.

Acțiunea externă a UE are la bază principiile care au inspirat crearea sa: democrația, statul de drept, drepturile omului și respectarea principiilor Cartei ONU și ale dreptului internațional. Aceste principii se reflectă în Constituția Chinei și în instrumentele internaționale semnate de China. Protecția drepturilor omului va rămâne o parte esențială a relației UE cu China. UE consideră că tratarea persoanelor cu demnitate și respect este esențială pentru ca cetățenii să se împlinească și să își dezvolte creativitatea și este benefică pentru stabilitatea și securitatea societății chineze și a ordinii mondiale.

UE trebuie să arate că are o voce puternică, clară și unitară în relația sa cu China. În relațiile lor bilaterale cu China, indiferent dacă e vorba de relații între state membre individuale sau de relații între grupuri de state membre (de exemplu, așa-numitul proces „16+1”) și China, statele membre ar trebui să coopereze cu Comisia, cu SEAE și cu celelalte state membre, în scopul de a contribui la asigurarea faptului că aspectele relevante pentru UE sunt conforme cu dreptul, regulile și politicile UE și că rezultatul global este în beneficiul UE în ansamblul său.

UE se așteaptă ca relația sa cu China să aducă beneficii ambelor părți, atât din punct de vedere politic, cât și economic. Sloganul chinezesc „cooperare de pe urma căreia toate părțile să aibă de câștigat” ar trebui aplicat efectiv. UE așteaptă, de asemenea, de la China să-și asume responsabilități care să fie pe măsura beneficiilor pe care le are de pe urma ordinii internaționale bazate pe reguli.

UE privește favorabil efectuarea de către China a unor investiții productive în Europa, cu condiția ca acestea să respecte dreptul și reglementările UE. Ne așteptăm ca investițiile UE în China să fie privite la fel de favorabil. Ar trebui sporită cooperarea reciproc avantajoasă ce vizează toate aspectele investițiilor, inclusiv prin găsirea unor modalități practice prin care China să contribuie la Planul de investiții pentru Europa. China ar trebui să limiteze domeniul de aplicare al verificărilor legate de securitate la care supune investițiile UE doar la aspectele care constituie preocupări legitime în materie de securitate națională. De asemenea, UE se așteaptă ca investițiile directe în străinătate efectuate de China în Europa să se bazeze pe principiile economiei de piață și ca China să utilizeze toate mijloacele pe care le are la dispoziție pentru a elimina potențialele denaturări ale pieței și alte riscuri legate de investițiile efectuate de întreprinderile care beneficiază de subvenții sau de avantaje în materie de reglementare oferite de stat. Ar trebui să se examineze, împreună cu statele membre, posibilitatea elaborării unei definiții minime comune a ceea ce constituie infrastructură națională critică în contextul investițiilor străine în UE.

Orice viitor ALS ar trebui să fie profund și cuprinzător și să aspire la un nivel ridicat de ambiție, pe baza unor obiective de referință stabilite în negocierile UE cu parteneri precum Canada, Japonia și Statele Unite. În plus, pentru a-i ajuta pe investitorii din UE care își desfășoară activitatea în cadrul unui lanț de aprovizionare regional tot mai integrat, UE ar trebui să aibă în vedere o rețea mai amplă de acorduri privind investițiile în regiune. Pe baza dispozițiilor în materie de investiții în curs de negociere cu China, UE va analiza oportunitatea lansării de negocieri privind investițiile cu Hong Kong și Taiwan.

În ultimii ani, UE a desfășurat tot mai multe misiuni civile și militare de soluționare a crizelor peste mări, în special în Africa. De asemenea, recunoscând responsabilitățile tot mai mari pe care le are la nivel mondial, China își aduce o contribuție tot mai importantă la operațiunile de menținere a păcii și de combatere a pirateriei și și-a sporit asistența militară acordată Uniunii Africane.

UE are de câștigat de pe urma menținerii securității în Asia și va continua să-și consolideze contribuția pozitivă în acest sens. De asemenea, UE încurajează China să contribuie activ la pacea și securitatea din vecinătatea UE, în conformitate cu dreptul internațional.

Având în vedere acutizarea tot mai pronunțată a amenințării teroriste la nivel mondial, UE ar trebui să fie deschisă cooperării cu China în privința combaterii terorismului, sub rezerva stabilirii de comun acord a unor condiții care să includă o componentă solidă în materie de stat de drept și drepturi ale omului. Accentul ar trebui să se pună pe eforturile internaționale de soluționare a cauzelor profunde, pe eliminarea surselor de finanțare a terorismului (inclusiv în contextul Grupului de Acțiune Financiară Internațională) și pe prevenirea și combaterea radicalizării.

China consideră că este pe punctul de a trece de la participarea sa pasivă din trecut la un rol de lider în afacerile mondiale, care să corespundă dimensiunii sale economice. Având în vedere interesele sale tot mai extinse, orizonturile Chinei nu se mai rezumă doar la vecinătatea sa. O concentrare asupra SUA este în continuare predominantă. Există un interes reînnoit pentru UE, în calitatea sa de partener mai echilibrat într-o lume multipolară, chiar dacă securitatea în regiunea Asia-Pacific va rămâne o provocare, având în vedere asertivitatea tot mai mare a Chinei. Chiar dacă inițiativa de amploare „O centură, un drum” se bazează, în mare măsură, pe considerente economice și interne, aceasta va avea consecințe geostrategice importante. În prezent, China are motive întemeiate să participe mai activ la aspectele legate de guvernanța, securitatea și apărarea de la nivel mondial. Pentru UE, canalizarea participării Chinei în domenii pozitive, precum cooperarea pentru pace în Africa, și îndeplinirea de către aceasta a responsabilităților pe care le implică faptul că este o putere mondială (de exemplu, în Orientul Mijlociu) este atât o provocare, cât și o oportunitate. Un dialog mai aprofundat cu China privind cooperarea în materie de investiții în țări de interes comun ar reflecta implicarea financiară tot mai mare a Chinei în multe țări care sunt și parteneri ai UE.

UE ar trebui să încurajeze China să joace un rol mai activ și să se implice mai mult în cadrul OMC și în cadrul inițiativelor multilaterale și plurilaterale privind comerțul și investițiile, asumându-și responsabilități care să fie pe măsura beneficiilor pe care le are de pe urma sistemului de comercializare deschis și consolidând nivelul de ambiție al acestor inițiative. UE se așteaptă ca China să prezinte o ofertă de aderare la AAP care să fie pe măsura pieței chineze.

UE ar trebui să încurajeze China să aibă un rol mai activ și să se implice mai mult în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și în cadrul inițiativelor multilaterale și plurilaterale privind comerțul și investițiile, asumându-și responsabilități care să fie pe măsura beneficiilor pe care le are de pe urma sistemului de comercializare deschis și consolidând nivelul de ambiție al acestor inițiative, ca de exemplu al negocierilor privind bunurile de mediu. UE se așteaptă de la China să prezinte o ofertă de aderare la Acordul privind achizițiile publice (AAP) care să fie pe măsura pieței chineze. De asemenea, UE încurajează China să se implice în mod semnificativ și referitor la aspecte de fond în cadrul Grupului de lucru internațional privind creditele la export. În contextul G20, UE ar trebui să încurajeze China să se implice și mai mult în reforma regulilor internaționale privind investițiile, în special în lucrările ce vizează crearea unei instanțe multilaterale competente în materie de investiții.

Importanța tot mai mare pe care o are G20 în urma crizei economice mondiale demonstrează nevoia de a conlucra în mod eficace cu economiile de piață emergente pentru a găsi soluții la provocările mondiale. Pe baza rezultatelor președinției chineze a G20 și a cooperării strânse cu privire la componenta referitoare la finanțare a G20, UE ar trebui să-și propună să găsească o platformă comună cu China în domenii precum strategiile de creștere economică, investițiile în infrastructura interconectată, finanțarea acțiunilor climatice și standardele mondiale privind combaterea corupției. China și-a intensificat angajamentul și cu instituțiile Bretton Woods. UE ar trebui să se bazeze pe acest angajament consolidat pentru a promova o creștere economică mai puternică, mai durabilă și echilibrată, pentru a asigura faptul că FMI este puternic și finanțat adecvat și pentru a consolida dispozitivul global de asigurare a securității financiară.

În calitatea sa de membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU și de membru al Consiliului Drepturilor Omului, China are responsabilitatea specială de a sprijini cei trei piloni ai ONU, și anume drepturile omului, pacea și securitatea și dezvoltarea. UE ar trebui să conlucreze cu China în vederea consolidării guvernanței globale. Întrucât instituțiile mondiale evoluează treptat, trebuie acordată Chinei importanța adecvată, care să fie pe măsura contribuției pe care este dispusă să o aducă, insistând în același timp pe universalitatea dreptului, a normelor și a principiilor internaționale, care stau la baza ordinii internaționale. În același spirit, China ar trebui încurajată să sprijine aspectele reformei ONU și ale îmbunătățirii cadrului guvernanței globale care ar aduce beneficii mai ample comunității internaționale.

Africa în special oferă UE un potențial semnificativ de cooperare cu China în domeniile de interes comun, inclusiv pentru a extinde cooperarea de succes dintre UE și China în zona de larg ce vizează combaterea pirateriei la menținerea păcii la consolidarea capacităților pe uscat. Coordonarea în ceea ce privește combaterea pirateriei sub auspiciile Mecanismului de conștientizare comună și de încetare a conflictelor a contribuit la consolidarea instinctelor de cooperare, în timp ce repartizarea sarcinilor cu privire la escortarea transporturilor din cadrul Programului Alimentar Mondial a demonstrat valoarea adăugată a unei astfel de cooperări.

UE ar trebui să insiste în continuare asupra respectării de către China a obligațiilor sale internaționale de natură juridică și privind drepturile omului, atât în China, cât și în străinătate, și ar trebui să conlucreze cu China în acest sens.

V.3 Provocările de la nivel mondial și bunurile publice globale

În ultimii ani, China și-a adus o contribuție tot mai mare la stabilirea unor obiective mai ambițioase la nivel mondial în ceea ce privește dezvoltarea durabilă, inclusiv schimbările climatice, sănătatea și educația. A devenit un donator de talie mondială și lucrează în prezent la concepte noi și mai durabile în domeniul dezvoltării. UE ar trebui să conlucreze strâns cu China în aceste domenii de interes comun.

Noua Agendă 2030 pentru dezvoltare durabilă are o aplicabilitate universală și prevede obligația ca toate țările să o aplice pe plan intern și să contribuie la efortul de la nivel mondial. Aceasta oferă UE și Chinei un interes comun în ceea ce privește realizarea obiectivului de eradicare a sărăciei și de dezvoltare durabilă pentru toate părțile, prin instituții eficace, bună guvernanță, stat de drept și societăți pașnice. China și UE ar trebui să poarte un dialog regulat privind punerea în aplicare a Agendei 2030 și a obiectivelor acesteia în materie de dezvoltare durabilă.

China are un rol tot mai important în dezvoltarea cooperării internaționale pentru dezvoltare și are un impact tot mai mare asupra proceselor de dezvoltare din țările terțe. Prin urmare, este important ca UE și China să aibă canale prin intermediul cărora să poarte discuții cu privire la abordările fiecăreia în materie de cooperare pentru dezvoltare. Importanța acordată de China Agendei 2030 în perioada în care a deținut președinția G20 oferă oportunitatea de a intensifica angajamentul de a conlucra cu țările în curs de dezvoltare. UE ar trebui să promoveze cooperarea bilaterală și multilaterală privind dezvoltarea pentru a sprijini implementarea Agendei 2030, în vederea stabilirii unui parteneriat între donatori cu China în domenii precum eficacitatea dezvoltării și coordonarea donatorilor și pentru a sprijini angajarea efectivă, atât în forurile mulilaterale, cât și pe teren, de exemplu în Africa și Asia. UE ar trebui să încurajeze China să acționeze în conformitate cu principiile sprijinite de ambele părți în cadrul Forumului la nivel înalt de la Busan privind eficacitatea ajutorului și să participe la Parteneriatul mondial pentru o cooperare eficace în scopul dezvoltării. Instituțiile UE relevante, precum și statele membre ale acesteia ar trebui să sprijine în continuare dezvoltarea Băncii Asiatice de Investiții în Infrastructură și să inițieze un dialog cu Noua Bancă de Dezvoltare, astfel încât să se consolideze buna guvernanță și sistemul multilateral. În plus, UE ar trebui să-și propună să poarte un dialog cu China în ceea ce privește cele mai bune practici în materie de acordare de împrumuturi țărilor în curs de dezvoltare, inclusiv referitor la aspecte precum sustenabilitatea datoriei, standardele în materie de mediu și cele de muncă și combaterea mitei și a corupției.

UE salută rolul de lider jucat de China, care generează circa un sfert din volumul de gaze cu efect de seră emise la nivel mondial, în ceea ce privește negocierea și ratificarea timpurie a Acordului de la Paris privind schimbările climatice. Pe baza rezultatelor celei de a 21-a Conferințe a părților (COP 21) la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (CCONUSC) și a declarației comune UE-China din 2015 privind schimbările climatice, UE ar trebui să-și consolideze cooperarea cu China atât la nivel bilateral, cât și internațional. UE ar trebui să conlucreze cu China pe baza angajamentului comun de a accelera tranziția spre o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon/neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon. Ar trebui continuate abordările comune, pentru a accelera, ori de câte ori este posibil, implementarea Acordului de la Paris, inclusiv punerea în aplicare a contribuțiilor stabilite la nivel național. Activitățile de sensibilizare a Chinei prin intermediul diplomației UE în domeniul climei ar trebui să includă aspecte legate de Protocolul de la Montreal (eliminarea treptată la nivel mondial a hidrofluorocarburilor), de Organizația Aviației Civile Internaționale (măsură bazată pe piață întreprinsă la nivel mondial în ceea ce privește emisiile provenite din aviație) și de Organizația Maritimă Internațională (reducerea emisiilor maritime). UE ar trebui să sprijine în continuare China în ceea ce privește tranzacționarea certificatelor de emisii, având în vedere planurile acesteia de a institui în 2017 un sistem la nivel național. Ar trebui să se vizeze un dialog consolidat în domenii precum procesul decizional în materie de climă și de modelare a emisiilor, orașele cu emisii reduse de carbon, tehnologiile cu emisii reduse de carbon, captarea și stocarea dioxidului de carbon, adaptarea și investițiile reziliente din punct de vedere climatic. Recomandările inovatoare ale Grupului de lucru pentru finanțarea ecologică al G20 ar trebui implementate ori de câte ori este posibil.

Atât UE, cât și China sunt importatori de energie neți și au un interes comun în transparența, buna reglementare și deschiderea piețelor energiei, pentru a asigura îmbunătățirea securității energetice. În acest sens, UE ar trebui să conlucreze cu China în direcția unei arhitecturi mai moderne, mai favorabile incluziunii și mai eficace în domeniul energiei și să continue să sprijine o interacțiune sporită a Agenției Internaționale a Energiei cu China, în vederea promovării colaborării privind securitatea energetică, datele și statisticile privind energia și analiza politicii în domeniul energiei. De asemenea, UE ar trebui să-și propună să coopereze cu China în ceea ce privește transparența, standardele și reglementarea în sectorul energiei, inclusiv referitor la proiectele privind infrastructura din domeniul energiei din țările terțe, și să sprijine reformele interne din domeniul energiei, inclusiv cele privind eficiența energetică, sustenabilitatea energiei și eficiența resurselor. Ar trebui fructificate oportunitățile în domeniul cercetării comune și al dezvoltării de tehnologii privind energia curată.

China se confruntă cu provocări uriașe în materie de mediu în ceea ce privește poluarea aerului, a solului și a apei. Pentru ca UE să-și protejeze interesele, în special pentru a reduce problemele care rezultă din utilizarea masivă și nesustenabilă a resurselor de către China, know-how-ul UE poate contribui la sprijinirea eforturilor Chinei de a elabora politicile și cadrele de reglementare adecvate pentru a avansa în direcția unei economii verzi, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și circulare. Acest lucru va presupune aplicarea unor soluții științifice și tehnologice ecologice, care să contribuie la obținerea de beneficii economice și în materie de mediu de către ambele părți. UE ar trebui să-i împărtășească Chinei cele mai bune practici privind guvernanța de mediu, gestionarea resurselor de aer, sol și apă, gestionarea deșeurilor și eliminarea treptată a produselor chimice periculoase, precum și privind punerea în aplicare a acordurilor și standardelor internaționale în materie de mediu. Cooperarea privind aspectele legate de apă, nu în ultimul rând prin intermediul Platformei privind apa UE-China, ar trebui întărită. UE ar trebui să-și consolideze cooperarea cu China privind soluționarea unor probleme mondiale precum defrișarea, tăierea ilegală de arbori și traficul cu specii sălbatice, care, prin legăturile pe care le au cu corupția și cu criminalitatea organizată, subminează dezvoltarea durabilă, biodiversitatea și buna guvernanță.

De asemenea, UE ar trebui să conlucreze cu China în vederea îmbunătățirii guvernanței oceanelor, nu în ultimul rând prin combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, și ar trebui să încurajeze China să ratifice Acordul Organizației Națiunilor Unite privind stocurile de pește și Acordul FAO privind măsurile de competența statului portului.

UE ar trebui să încurajeze China să se implice mai mult și să aibă un rol mai activ în elaborarea de politici de combatere a răspândirii rezistenței la antimicrobiene și să sprijine o strategie mondială de combatere a acestei amenințări grave la adresa sănătății.

Ar trebui să se lanseze un dialog consolidat UE-China privind dezvoltarea. UE ar trebui să exploateze angajamentul Chinei de a combate schimbările climatice prin consolidarea parteneriatului în acest domeniu, atât la nivel bilateral, cât și multilateral. Mediul este în prezent o prioritate absolută de politică a Chinei, după cum s-a recunoscut în cel mai recent plan cincinal. UE ar trebui să se bazeze pe această prioritate pentru a crea o agendă comună pozitivă în domenii precum combaterea poluării aerului, a solului și a apei, economia circulară, gestionarea durabilă a resurselor oceanelor și combaterea amenințărilor la adresa habitatelor și a biodiversității. UE ar trebui să încerce să colaboreze mai îndeaproape cu China în ceea ce privește combaterea rezistenței la antimicrobiene.

VI. O ABORDARE MAI COORDONATǍ ÎN CEEA CE PRIVEȘTE CHINA

Relația cu un partener strategic atât de complex precum China necesită o abordare care să implice UE în ansamblul său, prin care să se stabilească legături între activitățile Comisiei, ale SEAE și ale altor instituții ale UE și cele ale statelor membre ale UE. În relațiile lor bilaterale cu China, statele membre ar trebui să consolideze pozițiile convenite ale UE, iar Comisia și SEAE ar trebui să se asigure că statele membre sunt informate atunci când trebuie salvgardate interesele UE. Comisia și SEAE ar trebui să conlucreze îndeaproape cu Parlamentul European, care a demonstrat că promovează cu tărie un procez decizional al UE eficace în ceea ce privește China.

UE ar trebui să urmărească o agendă de cooperare ambițioasă cu China. Interesele economice și comerciale comune sunt puternice, dar acest lucru nu ar trebui să împiedice UE să-și promoveze valorile în relațiile sale cu China. Nevoile Chinei sunt la fel de mari ca ale noastre, iar lipsa cooperării are efecte adverse și pentru China.

Prin urmare, UE trebuie să arate că are o voce puternică, clară și unitară. Coerența și coeziunea UE sunt esențiale în ceea ce privește alegerile de politică importante și menținerea ordinii internaționale bazate pe reguli. UE ar trebui să-și propună să clădească încrederea și cooperarea cu China pe baza intereselor comune. Cu toate acestea, relațiile UE-China trebuie să țină cont și de realitate, și anume de faptul că China este o țară în care există un sistem cu un partid unic și un model de capitalism dominat de stat.

UE ar trebui să întreprindă eforturi în vederea găsirii unor legături între diferitele sectoare și domenii de politică, pentru a facilita atingerea obiectivelor sale. Pentru a asigura faptul că pe primul loc se pune interesul general, și nu interesele sectoriale imediate, este necesară o coordonare intersectorială bună.

Reuniunile la nivel înalt UE-China, Dialogul strategic la nivel înalt UE-China, Dialogul economic și comercial la nivel înalt și Dialogul interpersonal la nivel înalt UE-China ar trebui utilizate la întregul potențial ca platforme prin care să se furnizeze orientări strategice între sectoare în ceea ce privește aspectele politice, economice și comerciale, să se încurajeze un mai mare pluralism în ceea ce privește contactele și să se faciliteze sinergii și găsirea unui echilibru între numeroasele fațete ale relației UE-China la cel mai înalt nivel.

Ar trebui utilizate în mod activ mecanismele de coordonare disponibile ale UE, atât la Bruxelles, cât și local, la Beijing. În completarea activității de consolidare a parteneriatului UE-China, serviciile Comisiei, SEAE și statele membre ar trebui să consolideze și planificarea bazată pe scenarii, pentru a reacționa mai rapid și dând dovadă de mai multă coeziune atunci când este necesar.