-UE este lider în ceea ce privește calitatea științei, inclusiv în ceea ce privește colaborarea științifică internațională. Cu toate acestea, în termeni relativi, UE obține un punctaj sub media SUA (cu privire) la numărul de publicații cu impact ridicat și nu a înregistrat progrese din 2012, în timp ce China este în creștere.

Pentru a spori excelența și eficiența sistemului european de C&I, toate elementele tradiționale ale „pieței unice” a SEC (construirea masei critice, mobilitatea, știința deschisă etc.) continuă să fie extrem de relevante, însă punerea în aplicare trebuie să progreseze într-un mod mai ambițios. Primul element al unui concept nou pentru SEC va consta, prin urmare, în aprofundarea priorităților și a inițiativelor existente, atunci când este posibil, prin abordări noi și mai solide.

În paralel, un nou SEC va trebui să stimuleze redresarea Europei și să sprijine tranziția ecologică și digitală a acesteia, sprijinind competitivitatea bazată pe inovare și încurajând suveranitatea tehnologică în domenii-cheie strategice (de exemplu, inteligența artificială și datele, microelectronica, informatica cuantică, tehnologia 5G, bateriile, energia din surse regenerabile, hidrogenul, mobilitatea cu zero emisii și mobilitatea inteligentă etc.), în conformitate cu modelul de autonomie strategică deschisă.

-În al treilea rând, prin implicarea în misiunile și parteneriatele Orizont Europa pentru a sprijini alinierea strategiilor naționale și a investițiilor industriale și de afaceri la obiectivele comune ale UE. În plus, parteneriatele C&I între UE, statele sale membre și părțile interesate din industrie, cum ar fi întreprinderile comune în domeniul hidrogenului și al microelectronicii, au devenit un instrument consacrat al programelor-cadru de punere în comun a resurselor în vederea realizării obiectivelor comune.

Obiectivul de investiții de 3% în C&I a furnizat uneori, începând cu 2002, un efect stimulativ pentru creșterea investițiilor în UE și în statele membre, însă nu este suficient pentru atingerea acestui obiectiv. Cheltuielile întreprinderilor sunt inferioare celor ale principalilor concurenți ai UE, iar investițiile publice stagnează din 2012 și chiar au scăzut în unele țări. Acest lucru are un impact asupra capacității UE de a ține pasul cu viteza inovării la nivel mondial. Cu o valoare actuală de 0,81 % din PIB, efortul public al UE de a sprijini C&I este încă prea scăzut. Pandemia a accelerat dubla tranziție. Prin urmare, nivelul investițiilor trebuie să crească pentru a ține pasul cu noul ritm. Statele membre trebuie să se angajeze să își sporească eforturile publice de C&D de la 0,81 % la 1,25 % din PIB. Această creștere este proporțională cu atingerea obiectivului de 3% și cu menținerea unui nivel ridicat de ambiție pentru a realiza redresarea și dubla tranziție. Numai o mică parte din venituri este cheltuită în prezent de sectorul privat pentru C&I în sectoarele în care este nevoie de aplicarea pe scară largă a tehnologiilor cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Sectorul privat trebuie încurajat să își sporească investițiile în C&I. În plus, cheltuielile anuale curente pentru programele comune de C&D între statele membre reprezintă aproximativ 1% din totalul fondurilor publice de C&D din Europa. Un obiectiv de 5% poate ajuta statele membre să își concentreze și să își alinieze eforturile publice naționale în materie de C&D, inclusiv în cadrul misiunilor și parteneriatelor Orizont Europa. În mod similar, vor fi necesare reforme la nivel național pentru consolidarea sistemelor naționale și regionale de C&I, ținând seama de recomandările specifice fiecărei țări pentru 2019 și 2020 din cadrul semestrului european și de evaluările planurilor energetice și climatice naționale.

Cu toate acestea, Orizont Europa și alte programe relevante din cadrul bugetului UE, cum ar fi politica de coeziune sau Next Generation EU, nu ar fi suficiente pentru a finanța C&I necesare pentru tranziția ecologică și cea digitală. Pentru a realiza o schimbare pozitivă reală, acestea trebuie completate cu investiții din partea statelor membre. Aceste eforturi combinate ar trebui să atragă investiții private semnificative pentru a asigura calitatea rezultatelor și dreptul de proprietate asupra acestora.

3.propune ca statele membre care se află sub nivelul mediu al investițiilor în C&D din cadrul UE să-și orienteze eforturile de investiții către o creștere a investițiilor lor totale în C&D cu 50 % în următorii 5 ani. Comisia va sprijini statele membre să își reformeze politicile de C&I, vizând, de asemenea, acordarea de asistență tehnică în acest scop. Va facilita coordonarea și complementaritatea programelor naționale și ale UE și va contribui la implementarea pachetului de redresare.

Statele membre cu performanțe mai reduse în materie de C&I au reușit să înregistreze progrese, dar majoritatea acestor țări continuă să obțină rezultate cu mult sub media UE. Aproape toate statele membre din Europa de Est au reușit să își sporească cheltuielile de C&I, în timp ce o serie de țări din sud par să rămână în urmă. Majoritatea statelor membre sunt implicate în îmbunătățirea sistemelor naționale de C&I pentru a-și consolida baza științifică, inclusiv prin stimularea interacțiunilor transsectoriale dintre sectorul public și cel privat și construirea unui sector privat inovator.

Competitivitatea industriei europene

UE se află în urmă față de principalii săi concurenți la nivel mondial în domeniul intensității C&D în rândul întreprinderilor, în special în sectoarele de înaltă tehnologie, și în ceea ce privește dezvoltarea IMM-urilor inovatoare, ceea ce are efecte negative asupra productivității și a competitivității. Acest lucru se întâmplă într-o perioadă în care toate sectoarele vor trece prin dubla tranziție și când poziția de lider în sectorul industrial se va baza mai mult decât înainte pe extinderea frontierelor științei, pe stăpânirea tehnologiilor „deep-tech” și pe combinarea inovațiilor digitale, fizice și biologice. Deblocarea investițiilor în inovare în sectorul întreprinderilor, al serviciilor și în sectorul public este esențială pentru inversarea acestei tendințe, precum și pentru consolidarea suveranității industriale și tehnologice a Europei.

UE trebuie să își valorifice pe deplin rezultatele excelente în materie de cercetare și inovare pentru a sprijini tranziția ecologică și digitală a economiei UE.

Europa are nevoie de un cadru favorabil investițiilor ambițioase pe termen lung de la bugetul UE, de la statele membre și de la sectorul privat. Investițiile în cercetare și inovare sunt adesea riscante și necesită angajamente pe termen lung. Acest lucru poate fi și mai dificil de asigurat în perioade de criză. Parteneriatele Orizont Europa dintre UE și sectorul privat, precum și statele membre oferă cadrul necesar pentru a se asigura că este prevăzută asumarea de riscuri acolo unde există o disfuncționalitate a pieței și că sunt mobilizate investiții private. În plus, Consiliul European pentru Inovare, completat cu instrumente financiare ale UE, va spori accesul la finanțarea prin îndatorare și prin capitaluri proprii pentru IMM-urile, întreprinderile nou-înființate și întreprinderile mici cu capitalizare medie care înregistrează o creștere puternică și sunt orientate spre cercetare și inovare, ținând seama de taxonomia UE privind finanțarea durabilă. Acesta va sprijini spiritul antreprenorial în toate statele membre, va identifica tehnologiile de generație următoare și va accelera aplicarea lor comercială, consolidând astfel prezența industrială și tehnologică europeană în cadrul unor părți strategice ale lanțurilor valorice-cheie și încurajând alegerea tehnologică și autonomia strategică deschisă. Institutul European de Inovare și Tehnologie are, de asemenea, un rol important. Acolo unde există, alianțele industriale ar trebui să contribuie la definirea agendelor de cercetare și la creșterea impactului industrial al rezultatelor C&D. Statele membre pot coopera în cazul unei disfuncționalități a pieței în cadrul proiectelor importante de interes european comun (PIIEC), pentru a aduce rezultatele C&D la stadiul implementării la scară industrială, în beneficiul întreprinderilor și al sectorului public.

Pentru a sprijini punerea în aplicare a noii strategii industriale și pentru a accelera transferul rezultatelor cercetării în economia reală, Comisia va orienta dezvoltarea unor foi de parcurs tehnologice comune împreună cu industria, pentru a include agendele de investiții în C&I de la cercetarea de bază până la implementare. Aceste foi de parcurs vor permite o utilizare eficientă a întregului set de mecanisme de sprijin pentru a atrage investiții private în proiecte-cheie transfrontaliere. Foile de parcurs vor face parte din agendele strategice de inovare convenite cu statele membre și cu industria, în cadrul parteneriatelor de C&I încheiate sub egida programului Orizont Europa. Cadrele de reglementare favorabile inovării sunt, de asemenea, importante pentru a încuraja dezvoltarea de tehnologii competitive în lanțurile valorice strategice cheie, asigurând în același timp o poziție europeană mai puternică.

Universitățile europene, organizațiile pentru cercetare și tehnologie (RTO) și infrastructurile tehnologice ale UE, în calitate de producători de cunoștințe de înaltă calitate care stau la baza inovării industriale, vor fi parteneri-cheie în elaborarea acestor foi de parcurs.

Comisia, în cooperare cu statele membre și cu părțile interesate: 5.va sprijini punerea în aplicare a noii strategii industriale, elaborând împreună, până la sfârșitul anului 2022, foi de parcurs comune privind tehnologiile industriale pentru a alinia și a corela principalele parteneriate din cadrul Orizont Europa cu ecosistemele industriale, astfel încât să se asigure că eforturile sunt reunite și că rezultatele cercetării sunt cunoscute și puse în aplicare mai rapid în cadrul economiei.

Consolidarea ecosistemelor de inovare pentru circulația și valorificarea cunoștințelor

Circulația cunoștințelor și crearea de valoare din cunoaștere constituie componente importante ale SEC. Centrele de C&I și centrele de excelență sunt răspândite în toate statele membre și regiunile UE. Ele facilitează implicarea diverselor părți interesate în colaborările multidisciplinare și transsectoriale. Aceste centre oferă un serviciu valoros, dar încă destul de insuficient întreprinderilor nou-înființate și IMM-urilor inovatoare, care se confruntă cu disfuncționalități sau obstacole specifice ale pieței.

De-a lungul anilor, au fost create diferite tipuri de structuri de sprijin, de la centre de excelență până la servicii de consiliere sau centre specializate de inovare. Promovarea unei interconexiuni mai strânse între acestea în întreaga UE ar putea aduce beneficii majore.

Pe baza cartografierii entităților existente și a analizei deficiențelor potențiale, s-ar putea elabora o inițiativă ERAHubs, pornind de la capacitățile existente, cum ar fi centrele și clusterele de inovare digitală, și creând o legătură cu Rețeaua întreprinderilor europene și cu StartUpEurope pentru a oferi un spațiu interconectat de cunoștințe. Acest lucru va facilita colaborarea și schimbul de bune practici, stimulând maximizarea valorii producției, a circulației și a utilizării cunoștințelor.

În 2008, Comisia a emis o recomandare privind gestionarea proprietății intelectuale în activitățile de transfer de cunoștințe și un Cod de bune practici pentru universități și alte organizații publice de cercetare. În contextul dinamic actual, pentru a obține un impact mai puternic, Comisia, în consultare cu statele membre și cu părțile interesate, va actualiza aceste documente de orientare pentru a sprijini o strategie de valorizare comună pentru cercetare și inovare, pe baza bunelor practici existente, inclusiv în ceea ce privește achizițiile publice. După cum s-a anunțat în Strategia industrială pentru Europa din martie 2020, în viitorul plan de acțiune privind proprietatea intelectuală vor fi prevăzute noi acțiuni de îmbunătățire a gestionării proprietății intelectuale de către comunitatea de cercetare.

Întreprinderile din UE trebuie să aibă acces la o protecție eficientă și la prețuri accesibile a proprietății intelectuale pe întregul continent, astfel încât inovarea să poată fi valorizată și recompensată. În acest context, lansarea viitoare a brevetului unitar va reprezenta o etapă importantă. Punând capăt fragmentării și complexității, brevetul unitar va oferi întreprinderilor un ghișeu unic, cu costuri de până la șase ori mai reduse în raport cu sistemul existent, care abordează fiecare stat membru în mod individual (1). Brevetul va îmbunătăți, de asemenea, transparența și va facilita procesul de acordare a licențelor. De asemenea, el va asigura un sistem centralizat de soluționare a litigiilor, datorită noii Curți Unice în materie de Brevete.

Comisia: 6.va dezvolta și testa un cadru de relaționare în sprijinul ecosistemelor europene de C&I, pe baza capacităților existente, pentru a consolida excelența și a maximiza valoarea creării, circulației și utilizării cunoștințelor până în 2022. 7.va actualiza și va elabora principii directoare pentru valorificarea cunoștințelor și un cod de bune practici pentru utilizarea inteligentă a proprietății intelectuale până la sfârșitul anului 2022, inclusiv pentru facilitarea punerii în aplicare a brevetului unitar, pentru a asigura accesul la o protecție eficace și la prețuri accesibile a proprietății intelectuale.

2.4Aprofundarea SEC

Un cadru european pentru carierele din domeniul cercetării

În cursa mondială pentru talente sunt necesare condiții de dezvoltare a carierei pentru a atrage și a reține cei mai buni cercetători din Europa. Locurile de muncă precare, în special cele destinate noilor operatori, nu s-au îmbunătățit în mod adecvat în ultimii ani, ceea ce sporește riscul ca cei mai mulți cercetători talentați să opteze pentru a lucra în afara Europei.