RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 22.7.2009 
SEC(2009) 1053 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
de însoțire a  
 
COMUNIC ĂRII COMISIEI PRIVIND 
 
viitorul cadru legislativ în domeniul concuren ței aplicabil sectorului autovehiculelor 
 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
 
{COM(2009) 388 final} 
{SEC(2009) 1052} 
RO 2   RO REZUMAT  
1. CONTEXT  
1. În general, produc ătorii de autovehicule distribuie și asigură reparația și întreținerea 
produselor lor prin re țele de concesionari și reparatori autoriza ți, în temeiul unor 
seturi de acorduri verticale similare, a c ăror evaluare ar putea fi necesar ă în 
conformitate cu articolul 81. Regulamentele de exceptare  pe categorii protejeaz ă 
categoriile de acorduri care fac obiectul interdic ției prevăzute la articolul 81 
alineatul (1), scutind p ărțile de necesitatea de a evalua individual m ăsura în care pot 
beneficia de excep ția prevăzută la articolul 81 alineatul (3). Acestea contribuie, de 
asemenea, la aplicarea coerent ă a normelor comunitare în materie de concuren ță. 
2. „DE CE?” – PROBLEMA CARE TREBUIE ABORDAT Ă 
2. Acordurile privind distribu ția autovehiculelor și serviciile postvânzare fac obiectul 
Regulamentului (CE) nr. 1400/2002 de exceptare pe categorii, specific acestui sector, 
care va expira la 31 mai 2010. În prezent, Comisia trebuie s ă adopte o pozi ție în ceea 
ce privește stabilirea cadrului legal care ar trebui s ă se aplice acordurilor verticale din 
sector ulterior acestei date. 
3. Majoritatea p ărților interesate sunt de acord cu privire la necesitatea men ținerii unui 
regulament de exceptare pe categorii, fie ge neral, fie sectorial, deoarece acesta le 
permite s ă încheie acorduri pe care le pot considera conforme cu legisla ția UE în 
materie de concuren ță.  
4. Raportul de evaluare a impactul ui ia în considerare evolu țiile pieței de la intrarea în 
vigoare a actualului regulament și, în special, criza actual ă. Acesta indic ă diferența 
dintre condi țiile de pe pia ța vânzărilor de autovehicule și cele de pe pia ța pieselor de 
schimb. Prima prezint ă un grad ridicat de competitivitat e, în timp ce, în cazul celei 
de-a doua, exist ă bariere în calea concuren ței eficace, care pot  afecta interesele 
consumatorilor. În vederea îmbun ătățirii eficien ței lanțului aprovizion ării, sectorul ar 
trebui să beneficieze de o exceptare pe categorii care s ă reflecte condi țiile diferite de 
pe aceste dou ă piețe. 
3. „CE?”- OBIECTIVELE POLITICII ÎN MATERIE DE CONCUREN țĂ PENTRU SECTOR  
5. Obiectivul general al politicii  Comisiei în ceea ce prive ște acordurile verticale este 
acela de a asigura supravegherea eficient ă a piețelor, în acela și timp simplificând 
procedurile administrative și reducând costurile de conformare pentru societ ăți, în 
conformitate cu articolul 83 alineatul (2) litera (b) din tratat.  
6. În ceea ce prive ște supravegherea eficient ă a pieței, raportul de evaluare a impactului 
confirmă faptul c ă obiectivele specifice care stau la baza Regulamentului (CE) 
nr. 1400/2002 r ămân valabile. Acestea pot fi rezumate dup ă cum urmeaz ă: 
• prevenirea excluderii de pe pia ță a produc ătorilor de autovehicule concuren ți și 
garantarea accesului pe pia ță al acestora; 
RO 3   RO • asigurarea concuren ței între concesionarii aceleia și mărci; 
• asigurarea unei concuren țe eficace între reparatoriii independen ți și rețelele de 
reparatori autoriza ți ale produc ătorilor, prin asigurarea accesului nedenaturat la 
informații tehnice necesare pentru repara ții, precum și accesul la piese de schimb 
originale și de calitate echivalent ă al tuturor operatorilor de pe pia ța pieselor de 
schimb;  
• protejarea concuren ței dintre reparatorii autoriza ți prin asigurarea accesului la 
rețelele produc ătorilor pe baza unor standarde calitative;  
• protejarea concuren ței pe piețele pieselor de schimb prin limitarea restric țiilor de 
acces al produc ătorilor de piese de schimb pe pia ța de profil;  
• menținerea efectului disuasiv al artic olului 81 pentru a evita ca produc ătorii să 
utilizeze exceptarea pe categorii pentru a inhiba comportamentul pro-concuren țial 
independent al concesionarilor și reparatorilor autoriza ți.  
7. Indiferent de op țiunea de politic ă aleasă, aceasta ar trebui s ă acorde beneficiul 
exceptării pe categorii numai acordurilor care îndepl inesc cele patru condi ții ale 
articolului 81 alineatul (3), luând în considerare obiectivele specifice men ționate mai 
sus. În acela și timp, domeniul de aplicare al protec ției nu ar trebui limitat în a șa 
măsură încât costurile administrative pentru autorit ățile de control și costurile de 
conformare pentru societ ăți să crească în mod nejustificat din nevoia de a evalua 
individual acordurile f ără efecte anticoncuren țiale nete. 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă − „CUM?” 
8. Evaluarea impactului nu ia în considerare op țiunile care ar înr ăutăți inconvenientele 
regimului actual sau care nu ar respecta dispozi țiile articolului 83 alineatul (2) litera 
(b). Prin urmare, aceasta nu evalueaz ă potențialul impact al unei except ări pe 
categorii mai detaliate, care ar limita diversitatea formatelor de vânzare cu 
amănuntul, ar accentua discrepan ța cu politica sa general ă din domeniul restric țiilor 
verticale, ar impune constrânge ri nejustificate asupra produc ătorilor de ma șini și ar 
conduce la majorarea costurilor de conformare pentru societ ăți. De asemenea, 
evaluarea impactului nu a luat în considerare nici absen ța totală a unui regulament de 
exceptare pe categorii care s ă acopere sectorul autovehi culelor. La prima vedere, 
această opțiune nu ar p ărea de dorit, dat ă fiind existen ța a peste 120 000 de acorduri 
verticale privind distribu ția de autovehicule și serviciile postvânzare care, altfel, ar 
trebui evaluate în mod individual de c ătre părți. 
9. În schimb, Comisia s-a concentrat asupra patru op țiuni de politic ă implicând 
adoptarea unui regulament de ex ceptare pe categorii care s ă acopere toate tipurile de 
acorduri verticale privind distribu ția de autovehicule și serviciile postvânzare și care 
condiționează beneficiile except ării de pragul (pragurile)  pentru cota de pia ță, care 
reflectă puterea de pia ță a părților.  
10. În niciuna dintre celor patru op țiuni, exceptarea nu s-ar aplica acordurilor care con țin 
anumite restric ții grave (respectiv, men ținerea pre țului de revânzare, restric țiile 
privind vânz ările pasive în zone sau unor grupuri de clien ți alocați altor distribuitori, 
restricțiile privind vânz ările active și/sau pasive c ătre utilizatori finali pe pie țele în 
RO 4   RO care este utilizat ă distribuția selectiv ă, restricțiile privind capacitatea furnizorilor de 
echipamente originale de a vinde pies e de schimb reparatorilor independen ți). În mod 
similar, toate cele patru op țiuni ar con ține condi ții specifice care exclud beneficiul 
exceptării pe categorii în cazul existen ței unor obliga ții de non-concuren ță cu o 
durată mai mare de cinci ani, al existen ței unor obliga ții care împiedic ă distribuitorii 
autorizați să comercializeze produsele anumitor furnizori, precum și al existen ței 
unor obliga ții de non-concuren ță care rămân valabile ulterior expir ării acordului.  
11. Cu toate acestea, cele patru op țiuni diferă din mai multe puncte de vedere. 
12. Opțiunea 1  este men ținerea situa ției actuale și este deosebit de strict ă, în special, în 
ceea ce prive ște piața primară. Opțiunea ar con ține clauze sectoriale  specifice prin 
care beneficiile except ării nu se acord ă în cazul obliga țiilor care limiteaz ă 
posibilitatea concesionarilor de a subcontracta servicii de repara ții, al obliga țiilor de 
impunere a m ărcii unice, indiferent de dur ata acestora, care împiedic ă concesionarii 
să vândă până la trei mărci concurente în aceea și sală de expozi ție, al obliga țiilor care 
limitează posibilitatea concesionarilor de a înfiin ța puncte de vânzare suplimentare 
sau de a- și ceda concesiunea c ătre alți concesionari din aceea și rețea, precum și în 
cazul nerespect ării anumitor durate contractuale minime și/sau a unor perioade 
minime de preaviz și al obliga ției de a asigura arbitrajul.  
13. Opțiunea 1 ar prevedea o exceptare foarte larg ă pentru pia ța pieselor de schimb, care 
să acopere sistemele de distribu ție selectiv ă calitativă indiferent de cota de pia ță a 
părților. Toate aceste acorduri care afecteaz ă concuren ța pe piața pieselor de schimb 
ar fi considerate legale, cu excep ția cazului în care ar con ține restric ții incluse pe o 
„listă neagră” (de exemplu, practici de restric ționare a accesului reparatorilor 
independen ți la informa ții tehnice, restric ții privind capacitatea furnizorilor de 
echipamente originale de a vinde piese de schimb reparatorilor autoriza ți, restricții 
privind capacitatea reparatorilor autoriza ți de a vinde piese de schimb reparatorilor 
independen ți, obligații impuse reparatorilor autoriza ții de a vinde și autovehicule 
noi). 
14. Opțiunea 2  prevede ca, dup ă expirarea regimului sectorial specific, s ă se aplice 
normele generale aplicabile restric țiilor verticale, sti pulate în prezent în 
Regulamentul (CE) nr. 2790/1999. Actualul proiect1 al regulamentului de înlocuire 
păstrează majoritatea dispozi țiilor Regulamentului (CE) nr. 2790/1999, inclusiv cele 
cinci restric ții prin obiect, îns ă introduce o serie de îmbun ătățiri (inclusiv un prag de 
30% aplicabil și cotei de pia ță a cumpărătorului, precum și orientări specifice pentru 
comerțul electronic), care nu ar modifica în mod substan țial analiza op țiunii 2. 
15. Opțiunea 2 ar reflecta abordarea conform c ăreia restric țiile verticale pot duce la 
prejudicierea consumatorul ui doar în anumite situa ții, în special în cazul în care 
concurența dintre m ărci pe pia ța relevant ă este slab ă, barierele de intrare sunt 
ridicate, iar p ărțile contractante dispun de o putere de pia ță semnificativ ă. Prin 
urmare, ar implica o abordare mai pu țin rigidă cu privire la pia ța primară extrem de 
competitiv ă. De exemplu, obliga țiile de non-concuren ță ar fi excluse doar în cazul în 
care ar avea o durat ă mai mare de cinci ani și ar împiedica concesionarii s ă vândă o a 
                                                 
1 Proiect preliminar adoptat de Comisie la 8 iulie 2009.  
RO 5   RO doua marc ă. Orice probleme legate de blocarea pie ței ar putea fi, de asemenea, 
soluționate prin retragerea beneficiului except ării pe categorii.  
16. Clauzele privind locul de stabilire ar face obiectul except ării, iar chestiunile privind 
„corectitudinea” contractual ă nu ar fi supuse unor condi ții suplimentare. 
17. Pe piața reparațiilor și cea a distribu ției pieselor de schimb, re țelele produc ătorilor 
dețin, în general, cote de pia ță cu mult peste pragul de  30% pentru cota unic ă de piață 
de la op țiunea 2. Acest lucru ar însemna faptul c ă autoritățile din domeniul 
concurenței ar putea investiga un num ăr mai mare de practici posibil 
anticoncuren țiale (inclusiv practicile de restric ționare a accesului operatorilor 
independen ți la informa ții tehnice sau la piese de schimb originale și/sau de calitate 
echivalent ă). Abordarea nu s-ar concentr a asupra „obiectului” restric țiilor (lista de 
restricții grave), ci, mai curând, asupra „efec tului” acestora (necesitând dovezi 
empirice privind prejudicierea efectiv ă sau poten țială a consumatorilor).  
18. Opțiunea 3  se bazeaz ă pe opțiunea 2, îns ă prevede, de asemenea, orient ări sectoriale 
specifice privind modul de aplicare a normelor generale sectorului. Acestea ar aborda 
restricțiile care afecteaz ă concuren ța pe piața reparațiilor și pe cea de distribu ție a 
pieselor de schimb (de exempl u, accesul operatorilor independen ți la informa țiile 
tehnice necesare pentru repara ție, accesul la re țelele autorizate de repara ții, accesul la 
mărci concurente de piese de schimb), îns ă ar oferi, de asemenea, anumite clarific ări 
în ceea ce prive ște piața primară.  
19. Opțiunea 4  se bazeaz ă, la rândul s ău, pe opțiunea 2, îns ă presupune adoptarea unei 
exceptări pe categorii specifice sector ului mai precise, care ar con ține toate 
dispozițiile grave menite s ă protejeze concuren ța pe pia ța pieselor de schimb 
stipulate, în prezent, în Regulamentul nr. 1400/2002.  
20. În esență, opțiunile 2-4 difer ă față de opțiunea 1 prin faptul c ă iau în considerare 
condițiile diferite de concuren ță de pe pia ța primară și de pe pia ța pieselor de schimb. 
Prin urmare, acestea prev ăd a) o abordare mai pu țin restrictiv ă î n  c e e a  c e  p r i v e ște 
exceptarea acordurilor de pe pia ța primară, extrem de competitiv ă și b) o abordare 
mai strict ă privind exceptare pentru pie țele pieselor de schimb, bazat ă pe un prag de 
30% pentru cota unic ă de piață. 
5. ANALIZA IMPACTULUI  
21. Fiecare op țiune a fost evaluat ă din perspectiva a patru seturi  de criterii. Primul este 
legat de obiectivele de politic ă specifice men ționate mai sus, în sec țiunea 3, și 
măsoară capacitatea op țiunii de a asigura o protec ție eficace a concuren ței.  
22. Cel de-al doilea set de criterii economice determin ă impactul fiec ărei opțiuni asupra 
(i) costurilor de conformare  previzibile pentru societ ăți, (ii) nivelurilor de investi ții 
ale IMM-urilor și accesului la finan țări al acestora, (iii) competitivit ății sectorului 
european al automobilelor și (iv) asupra beneficiil or pentru consumatori și 
gospodării.  
23. Al treilea set de criterii este menit s ă evalueze posibilul impact al op țiunilor asupra 
administra ției publice în ceea ce prive ște (i) utilizarea mijloacelor de control și (ii) 
consecințele pentru bugetul UE.  
RO 6   RO 24. Ultimul set reflect ă potențialul impact al fiec ărei opțiuni asupra (i) ocup ării forței de 
muncă și calității locurilor de munc ă, (ii) siguran ței publice și (iii) sănătății și 
mediului.  
25. Impactul prev ăzut a fost evaluat, în princi pal, în termeni calitativi, op țiunile 2-4 
obținând un punctaj de la – 3 la + 3 în cazul fiec ărui criteriu, punctul de referin ță 
fiind scenariul de baz ă (opțiunea 1). S-au utilizat și ponderi pentru a reflecta 
importanța fiecărui criteriu. 
6. REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
26. Principalele constat ări ale raportului de evaluare a impactului pot fi rezumate dup ă 
cum urmeaz ă. 
6.1. Impactul economic: crit erii legate de protec ția concuren ței eficace 
27. Opțiunile 3 și 4 ar aduce îmbun ătățiri față de opțiunea 1 prin abordarea problemelor 
privind concuren ța, în timp ce op țiunea 2 ar înr ăutăți situația. 
28. În special, op țiunea 1 și opțiunea 3 au ob ținut acela și punctaj în ceea ce prive ște 
obiectivul de protejare a concuren ței pe pia ța primar ă pentru vânzarea de 
autovehicule noi, op țiunea 1 înregistrând un u șor avantaj datorit ă tratamentului s ău 
specific cu privire la obliga țiile de impunere a m ărcii unice, îns ă rămânând u șor în 
urmă la capitolul inovare și diversitatea formatelor de distribu ție. Opțiunile 2 și 4 au 
o performan ță mai scăzută, cauzată, în special, de securitatea juridic ă redusă în ceea 
ce privește modul de abordare  a anumitor restric ții privind comer țul paralel. 
29. Atât opțiunea 3, cât și opțiunea 4 ar îmbun ătăți nivelul actual de protec ție a 
concurenței pe pie țele pieselor de schimb, as igurând o aplicare mai precis ă a 
anumitor practici care prezint ă riscul excluderii de pe pia ță a reparatorilor 
independen ți (de exemplu, utilizarea abuziv ă a garanțiilor de c ătre produc ătorii de 
autovehicule), îns ă oferind totodat ă protecție permanent ă împotriva practicilor care 
limitează accesul operatorilor independen ți la informa ții tehnice. Op țiunea 4 ob ține 
un punctaj mai bun decât op țiunea 3 în ceea ce prive ște protejarea concuren ței pe 
piețele pieselor de schimb. În schimb, op țiunea 2 ofer ă o securitate juridic ă mai 
redusă în ceea ce prive ște modul în care normele în materie de concuren ță vor fi puse 
în aplicare în ceea ce prive ște restricțiile privind accesul la re țele de reparatori 
autorizați și furnizarea de piese de schimb concurente. 
6.2. Alte tipuri de impact economic 
30. Opțiunile 2-4 ob țin un punctaj mai bun decât op țiunea de baz ă în ceea ce prive ște alte 
tipuri de impact economic, op țiunea 2 rămânând oarecum în urma op țiunilor 3-4.  
31. Opțiunea 3 ob ține cel mai bun punctaj în ceea ce prive ște impactul asupra IMM-
urilor și asupra costurilor de conformare pentru societ ăți. Prin aplicarea normelor 
generale, care sunt mult mai simple decât cele cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1400/2002, op țiunea 2 ar reduce riscul ca societ ățile să suporte costuri nejustificate 
legate de o conformare insuficient ă sau excesiv ă. Opțiunea 3 ar aduce îmbun ătățiri 
față de opțiunea 2, oferind societ ăților orient ări în ceea ce prive ște domeniul de 
aplicare al protec ției, reducând, astfel, costurile cauzate de erori și litigii. Op țiunea 4 
RO 7   RO ar obține un punctaj între op țiunile 2 și 3, deoarece, chiar și în condi țiile în care nu se 
reiau dispozi țiile foarte complexe privind pia ța primară, ar exista o anumit ă lipsă de 
securitate juridic ă. Costurile cauzate de erori și litigii ar fi, de asemenea, reduse într-
o măsură comparabil ă cu opțiunea 3.  
32. Niciuna dintre op țiuni nu ar afecta în mod semnificativ pozi ția IMM-urilor sau 
promovarea spiritului antreprenorial. Op țiunile 3 și 4 ar avea un impact pozitiv în 
ceea ce prive ște accesul la elemente esen țiale, cum ar fi piesele de schimb și 
informațiile tehnice. Op țiunea 3 ar aborda noi chestiuni  care ar putea afecta IMM-
urile de reparatori independen ți, cum ar fi utilizarea abuziv ă a garanțiilor de c ătre 
producătorii de automobile, în timp ce op țiunea 4 ob ține un punctaj u șor mai ridicat 
în ceea ce prive ște îmbunătățirea accesului la piese de schimb. 
33. Prin asigurarea unui regim mai flexibil, op țiunile 2-4 ar permite unei game mai 
ample de acorduri de distribu ție să beneficieze de pe urma except ării pe categorii, 
oferindu-le astfel produc ătorilor mai mult spa țiu pentru a se adapta condi țiilor 
economice aflate în schimbare și sporind competitivitatea general ă din sectorul 
european al automobilelor. 
34. Este puțin probabil ca op țiunile 2-4 s ă ridice bariere la  intrarea pe pia ță pentru 
producătorii concuren ți. Comercializarea din aceea și sală de expozi ție a mai multor 
mărci ar aduce, de asemenea, beneficii neglijabile consumatorilor. Op țiunile 2-4 ar 
extinde oferta de reparatori pentru c onsumatori, deoarece acestea ar facilita 
examinarea de c ătre Comisie a practicilor care pr ezentau riscul de excludere a 
reparatorilor independen ți. Opțiunea 4 ar aduce îmbun ătățiri față de opțiunile 2 și 3 
prin includerea dispozi țiilor grave, care ar permite reparatorilor autoriza ți să pună la 
dispoziția consumatorilor o ofert ă de piese de schimb.  
6.3. Impactul asupra administra ției publice  
35. Opțiunile 2-4 ob țin un punctaj mai ridicat decât op țiunea de baz ă în ceea ce prive ște 
administra ția publică, deoarece ar permite orientar ea resurselor asupra celor mai 
grave încălcări ale normelor UE în materie de concuren ță.  
36. Opțiunea 3 înregistreaz ă cel mai mare punctaj, deoarece orient ările ar evita confuzia 
în ceea ce prive ște modalitatea de tratare a anumitor chestiuni specifice sectorului 
autovehiculelor în baza normelor generale. Op țiunea 4 ar avea, de asemenea, un 
impact oarecum mai bun decât scenariul de baz ă, deoarece ar permite Comisiei s ă își 
concentreze mai bine activit ățile de control asupra chestiunilor mai problematice 
legate de pia ța pieselor de schimb.  
37. Opțiunile 2-4 nu ar avea niciun impact as upra bugetului comunita r deoarece orice 
amenzi care ar rezulta în urma unui control mai bun ar reduce, pur și simplu, 
contribuțiile statelor membre. 
6.4. Impactul social și asupra mediului 
38. Opțiunile 3 și 4 ar aduce îmbun ătățiri comparativ cu scenariul de baz ă în ceea ce 
privește impactul social și economic. Toate op țiunile ar avea doar un impact minor 
asupra ocup ării forței de munc ă, ținând cont de leg ătura slabă dintre modific ările 
cadrului legislativ în domeniul concuren ței și orice posibile varia ții ale num ărului de 
angajați din sectorul vânz ării de autovehicule și cel al serviciilor postvânzare. 
RO 8   RO 39. Prin facilitarea accesului, în mod special, la informa ții tehnice, op țiunile 3 și 4 ar 
putea îmbun ătăți siguranța publică și ar contribui la reducerea polu ării. 
7. OPțIUNEA PREFERAT Ă 
40. Evaluarea impactului demonstreaz ă că opțiunea 3 prezint ă cel mai ridicat poten țial de 
atingere a obiectivelor identificate și pare să fie cea mai potrivit ă opțiune pentru 
îndeplinirea obiectivului gene ral de echilibrare a supr avegherii eficiente a pie țelor cu 
necesitatea de a simplifica procedurile administrative și de a reduce la minim 
costurile de conformare. De asemenea, aceasta îndepline ște cel mai bine obiectivele 
sectoriale specifice și este cea mai eficient ă în ceea ce prive ște ansamblul celorlalte 
criterii de impact. Cu toate acestea, op țiunea 4 se apropie destul de mult de 
opțiunea 3 ca punctaj general. Prin urmare, nu se poate afirma în mod definitiv c ă 
opțiunea 3 ar avea un impact mai favorabil decât op țiunea 4. Oricare dintre op țiuni ar 
avea implica ții pozitive pentru concuren ță și, în final, pentru consumatori. 
8. MONITORIZARE șI EVALUARE  
41. În urma adopt ării comunic ării care stabile ște orientările de baz ă privind viitorul 
regim legislativ în domeniul concuren ței aplicabil sectorului autovehiculelor, 
Comisia va continua procesul de consultare cu p ărțile interesate din sectorul privat și 
instituțional și cu exper ții sectorului, înai nte de elaborarea cadrului legislativ.