RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 18.9.2008 
SEC(2008) 2454 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
care înso țește  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN 
 
 cu privire la Planul de ac țiune al UE în materie de droguri (2009-2012) 
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
{COM(2008) 567} 
{SEC(2008) 2455} {SEC(2008) 2456} 
RO 2   RO Rezumat  
1.1. Introducere 
Prezenta evaluare a impactului este menit ă să determine op țiunea de politic ă cea mai adecvat ă 
pentru punerea în aplicare a Strategi ei UE în materie de droguri (2005-2012)1. Obiectivul 
strategiei este de a proteja s ănătatea public ă, de a proteja și de a îmbun ătăți bunăstarea 
societății și a fiecărei persoane, precum și de a garanta un nivel ridi cat de securitate pentru 
publicul larg printr-o abordare echilibrat ă și integrat ă a problematicii dr ogurilor. Strategia 
stabilește cadrul, obiectivele și prioritățile în ceea ce prive ște activitățile antidrog din Uniunea 
European ă, fiind pus ă în aplicare prin dou ă planuri de ac țiune consecutive ale UE în materie 
de droguri. Un prim Plan de ac țiune pentru perioada 2005-20082 a fost adoptat în 2005. În 
primul semestru al anului 2008, Comisia a organizat o evalua re ex post pentru a analiza 
impactul planului și pentru a propune  noul Plan de ac țiune în materie de  droguri pentru 
perioada 2009-2012. Prezenta evaluare a impactului se bazeaz ă în mare m ăsură pe rezultatele 
acestei evalu ări.  
În vederea evalu ării și a prezentei analize de imp act, Comisia a avut consult ări cu diferite 
grupuri provenite din râ ndul principalelor p ărți interesate. În afar ă de consultarea permanent ă 
și de schimbul de informa ții cu Grupul orizontal de lucru pentru substan țe stupefiante (HDG) 
din cadrul Consiliului, serviciile Comisiei au avut o contribu ție important ă la această evaluare 
a impactului, prin înfiin țarea unui grup de coordonare in terservicii (ISSG). Înainte și în timpul 
procesului de evalua re a Planului de ac țiune al UE în materie de  droguri (2005-2008), a fost 
înființat un grup de coordonare pe ntru consultarea exper ților. Comisia a consultat Forumul 
societății civile privind drogurile în cadrul a dou ă sesiuni distincte. Din considerente de timp, 
nu a fost organizat ă nici o consultare public ă pentru prezenta evaluare a impactului. 
1.2. Definirea problemei 
Strategia UE în materie de droguri (2005-2012) și Planul de ac țiune al UE în materie de 
droguri (2005-2008) au fost elaborate în jurul a dou ă dimensiuni principale ale politicii de 
droguri, respectiv reducerea cererii și reducerea ofertei de droguri , alături de alte trei 
domenii transversale: coordonarea, cooperarea interna țională și informarea, cercetarea și 
evaluarea.   
Planul de ac țiune este un instrument de coordonare cu caracter neobliga toriu, destinat în 
primul rând statelor membre, care sunt independente în ceea ce prive ște punerea în aplicare a 
scopurilor și obiectivelor acestuia. Un num ăr restrâns de obiective și de acțiuni sunt puse în 
aplicare doar la nivel comunitar, și anume prin activit ăți ale Comisiei. Planul de ac țiune oferă 
orientări pentru politica în materi e de droguri de la nivel na țional, dar aceasta complic ă, în 
același timp, evaluarea impactului direct al planului , deoarece majoritatea obiectivelor și 
acțiunilor din planul de ac țiune sunt puse în aplicare în mod indirect: obiectivul planului de 
acțiune este de a influen ța acțiunile celorlal ți. 
Evaluarea Planului de ac țiune al UE în materie de droguri (2005-2008) demonstreaz ă că 
obiectivele acestuia au fost transpuse în politici na ționale și/sau figurau în documentele de 
politică existente deja. Evaluarea sugereaz ă că planul de ac țiune a ini țiat o gam ă largă de 
                                                 
1 CORDROGUE 77, 22.11.2004 
2 JO C 168, 8.7.2005. 
RO 3   RO activități și de cooper ări. Au fost înregistrate progrese în ceea ce prive ște practic toate 
obiectivele și acțiunile specifice, de și cu un grad de succes variabil.  Evaluarea a identificat, de 
asemenea, un anumit num ăr de probleme importante. Planul de ac țiune cuprinde mai multe 
inconsecven țe interne, precum și un număr mare de obiective și de acțiuni între care nu a fost 
stabilită o ordine a priorit ăților.  
Coordonarea în cadrul Comisiei în ceea ce prive ște punerea în aplicare a planului de ac țiune 
ar putea fi îmbun ătățită prin stabilirea, printre altele, a unor priorit ăți mai clare și prin 
îmbunătățirea comunic ării referitoare la obiectivele UE în domeniul politicii în materie de 
droguri în cadrul a diferite domenii de politic ă.  
În domeniul reducerii cererii de droguri , numai câteva state au introdus orient ări generale în 
materie de calitate în domeniul prevenirii, reducerii efectelor nocive ale drogurilor și 
tratamentului. În plus, accentul trebuie pus asupra cre șterii eficacit ății, a accesibilit ății, 
disponibilit ății și acoperirii serviciilor de tratament și de reducere a efectelor nocive ale 
drogurilor. De asemenea, statele membre trebuie s ă investeasc ă în adaptarea/ ajustarea la noile 
tendințe în domeniul cererii de tratament. Este foarte important s ă fie furnizate servicii de 
prevenire, de reducere a efectelor nocive ale drogurilor sau de tratament pentru de ținuți, 
comparabile cu cele oferite  în afara închisorilor pentru a reduce bolile infec țioase sau decesele 
cauzate de droguri, a c ăror inciden ță este considerabil mai ridicat ă în sistemul penitenciar 
decât în afara acestuia. 
În domeniul reducerii ofertei de droguri , se remarc ă o tendință de îmbun ătățire a cooper ării 
dintre statele membre în ceea ce prive ște aplicarea legii în materie de droguri, îns ă unele 
instrumente existente, precum echipele mixte de anchet ă sau organiza țiile comune vamale nu 
sunt utilizate integral. De asemenea, exist ă încă mult loc pentru îmbun ătățirea contribu țiilor 
statelor membre la activit ățile Europol, de exemplu - colectarea și schimbul de informa ții, 
printr-o mai strâns ă coordonare între agen țiile de aplicare a legii de la nivel na țional. 
Rezultatele pozitive ale unor proi ecte transfrontaliere recente de aplicare a legii (de exemplu 
MAOC-N), demonstreaz ă importan ța consolid ării colect ării și schimbului de informa ții 
deoarece acestea contribuie la îmbun ătățirea aplic ării legii pe baza informa țiilor. Obiectivele 
strategiei în materie de droguri, de  a face ca reducerea ofertei de droguri și rezultatul aplic ării 
legii să fie mai u șor de măsurat, iar rezultatele ob ținute să poată fi mai ușor raportate, sunt 
complicate din cauza lipsei unor indicatori cheie standardiza ți în acest domeniu.  
Conform statelor membre, în domeniul cooperării interna ționale , planul de ac țiune a fost 
important pentru ca UE s ă ajungă la o pozi ție coerent ă și consensual ă la nivel interna țional. 
Statele membre UE ac ționează tot mai frecvent la unison, în sp ecial în cadrul Comisiei pentru 
stupefiante a Organiza ției Națiunilor Unite (CND), dar sunt necesare eforturi suplimentare 
pentru a asigura o pozi ție unitară a Uniunii în reuniunile pl enare ale CND. Abordarea 
integrată și echilibrat ă a Uniunii în ceea ce prive ște drogurile a fost un model pentru țările 
candidate și pentru multe dintre cele incluse în politica de vecin ătate care și-au elaborat 
propriile strategii na ționale și planuri de ac țiune în materie de droguri.  
În ultimii ani, a fost sprijinit un num ăr mare de proiecte de asisten ță pentru țările candidate și 
pentru cele participante la  procesul de stabilizare și de asociere. În acela și timp, ar trebui 
stabilită o legătură mai explicit ă între priorit ățile politicii antidrog a UE și programele și 
proiectele de finan țare extern ă ale CE și ale statelor membre. Apari ția de noi rute utilizate de 
traficanții de droguri necesit ă o cooperare flexibil ă și extinsă cu țările din regiunile afectate.  
RO 4   RO În ceea ce prive ște informația, cercetarea și evaluarea , concluziile evalu ării arată că, în 
ultimii ani, calitatea informa țiilor disponibile privind situa ția drogurilor în Europa s-a 
îmbunătățit, dar ar trebui avute în vedere m ăsuri suplimentare pentru a asigura o mai bun ă 
coordonare și complementaritate între structurile de cercetare și structurile de finan țare a 
cercetării de la nivel na țional și comunitar. Un motiv de îngrijorare îl reprezint ă reducerea 
potențială a sprijinului acord at de guvernele na ționale pentru puncte le de contact na ționale, 
deoarece acestea reprezint ă baza infrastructurii de informa ții a Observatorului European 
pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT). Necesitatea evalu ării politicilor în materie de droguri 
continuă să fie foarte important ă.  
1.3. Situa ția actuală 
În Uniunea European ă, canabisul r ămâne drogul ilegal cel mai consumat, cu 17,5 milioane de 
europeni care au consumat canabis anul trecut. Cocaina a fost utilizat ă anul trecut de 4,5 
milioane de europeni și consumul acestei substan țe a crescut spectaculos în unele state 
membre, în timp ce consumul de ecstasy pare s ă înregistreze, în ansamblu, o sc ădere 
moderată. Utilizarea heroinei și a drogurilor injectabile pare s ă fie, în general, stabil ă. 
Scăderea vârstei pentru debutul consumului de droguri în rândul  tinerilor, precum și creșterea 
politoxicomaniei ridic ă probleme majore în ceea ce prive ște prevenirea și tratamentul. 
În Uniunea European ă, între 1 și 8 persoane la 1 000 de locuitori  sunt utilizatori problematici 
de droguri. În fiecar e an, se înregistreaz ă între 7 500 și 8 000 de decese, ca urmare a 
consumului de droguri. Conform estim ărilor, între 100 000 și 200 000 de europeni care au 
consumat droguri injectabile sunt infecta ți cu virusul HIV și aproximativ un milion, cu 
hepatită C. Riscul de infectare este deoseb it de ridicat în anumite circumstan țe speciale, când 
se utilizeaz ă aceeași seringă, de exemplu în închisori. Conf orm statisticilor, în 2005, într-un 
număr de 21 de țări UE, 326 000 de persoane au început un tratament împotriva toxicomaniei. 
Aproximativ 525 000 de consumatori de droguri urmeaz ă un tratament de substitu ție în UE.  
Producția, fabricarea și traficul de droguri se num ără în continuare printre principalele 
activități ale rețelelor de crim ă organizat ă care au ca destina ție Uniunea European ă sau care 
operează pe teritoriul acesteia. Se observ ă o diversificare crescând ă a rutelor de trafic spre 
UE, precum și a punctelor de in trare a drogurilor și a produc ției de droguri în Uniunea 
European ă, traficul intra-european desf ășurându-se pe scar ă largă.  
Principalele coridoare utilizate pent ru traficul opiaceelor spre UE pleac ă din Afganistan și 
traverseaz ă țările Asiei Centrale. Cea mai mare parte a heroinei ajunge în Eu ropa de Vest prin 
rutele balcanice , care pleac ă din Turcia, dar se observ ă o utilizare din ce în ce mai frecvent ă a 
rutei Balcanilor Centrali , care leag ă Turcia de Italia sa u Slovenia, trecând prin țările din 
Balcani. De asemenea, ruta care trece prin Ucraina și România  câștigă în importan ță. Pentru 
cocaină, există trei mari rute maritime spre Europa. Ruta nordic ă leagă zona Caraibelor de 
Portugalia și Spania, trecând prin Azore. Ruta central ă leagă America de Sud de Europa, 
trecând prin Capul Verde sau Madeira și Insulele Canare. Mai recent, a ap ărut ruta african ă 
care leagă America de Sud de Africa de Vest și, de acolo, ajunge în Portugalia și Spania. 
Uniunea European ă este o regiune important ă de produc ție pentru droguri de sintez ă, în 
special amfetamine și MDMA (ecstasy).  
Capturile de droguri s-au stabilizat în ultimii ani, cu excep ția cocainei, pentru care au fost 
înregistrate cre șteri semnificative. Cu toate acestea, ținând cont de infla ție, prețurile aplicate 
în stradă au scăzut în perioada 2000-2006 pent ru toate drogurile men ționate anterior, în timp 
RO 5   RO ce nivelurile la care este sim țit efectul drogului au r ămas stabile sau s-au redus pentru canabis, 
amfetamine și cocaină.  
Abuzul de droguri ilgale determin ă costuri sociale considerabile  pentru statele membre UE. 
Conform unui studiu recent al OEDT, efectuat pe baza informa țiilor primite de la șase state 
membre UE, cheltuielile publice în mate rie de droguri au reprezentat între 0,05% și 0,46% din 
PIB-ul acestor țări. Pe baza acestor rapoarte, OEDT estimeaz ă că totalul cheltuielilor publice 
în materie de droguri în cele 27 de state membre și în Norvegia este cuprins între 13 și 36 de 
miliarde EUR anual, ceea ce reprezint ă până la 0,33% din PIB-ul statelor membre UE.  
1.4. Subsidiaritate și valoare ad ăugată 
Statele membre UE sunt principalii acto ri în materie de droguri, iar legisla ția în acest domeniu 
este o chestiune care ține, în primul rând, de competen ța națională. Cu toate acestea, tratatele 
recunosc în mod explicit necesita tea de a trata la nivelul UE probleme legate de droguri, în 
special în domeniile justi ției și afacerilor interne3 și a sănătății publice4. Strategia UE în 
materie de droguri (2005-2012) a fost elaborat ă ținând cont de actualul cadru legal oferit de 
tratatele UE și CE, pe baza competen țelor respective ale Uniunii, ale Comunit ății și ale 
diferitelor state membre și respectând princi piile subsidiarit ății și proporționalității. 
Evaluarea Planului de ac țiune al UE în materie de droguri (2005-2008) demonstreaz ă că 
practic toate statele membre consider ă că existența unui plan de ac țiune în materie de droguri 
la nivelul UE aduce o valoare ad ăugată. Conform statelor membre, planul de ac țiune propune 
obiective clare la nivel european și orientări pentru stabilirea priorit ăților naționale, ceea ce 
duce la cre șterea, pe o baz ă voluntară, a coeren ței și convergen ței politicilor în materie de 
droguri între țări. De asemenea, ofer ă orientări privind schimbul de bune practici și privind 
dezvoltarea unor standarde comune în multe domenii esen țiale pentru reducerea atât a cererii, 
cât și a ofertei de droguri. Planul de ac țiune asigur ă un cadru global pentru politica în materie 
de droguri și a încurajat dezvoltarea, la  nivelul UE, a unor strategii și planuri de ac țiune 
naționale vaste și de bună calitate.  
Multe state membre au ar ătat că planul de ac țiune al UE a fost impor tant pentru cooperarea 
internațională și că UE a câștigat în influen ță pe scena interna țională în chestiunea drogurilor, 
deoarece este în m ăsură să lucreze pe baza consensulu i reflectat în strategie și în planul de 
acțiune. Acesta din urm ă joacă un rol important în prezentare a modelului european în ceea ce 
privește politica în materie de droguri, care se bazeaz ă pe o abordare echilibrat ă și pe 
respectarea drepturilor fundament ale. Accentul pus asupra elabor ării politicilor pe baza 
faptelor, asupra monitoriz ării, a evalu ării și a informa țiilor a reprezentant o valoare ad ăugată 
important ă pentru politicile na ționale în domeniul drogurilor, iar aceasta a determinat 
acordarea unei aten ții sporite eficacit ății și eficienței la nivel na țional și a avut ca efect 
identificarea și compararea tendin țelor în acest domeniu.  
1.5. Obiective 
Având în vedere c ă Strategia UE în materie de droguri (2005-2012) r ămâne cadrul general de 
politică pentru noul Plan de ac țiune al UE în materi e de droguri, obiectivele și prioritățile, 
astfel cum au fost definite în strategie, sunt în continuare valabile. Planul de ac țiune al UE în 
materie de droguri (2005-2008)  cuprindea 46 de obiective și 86 de ac țiuni opera ționale. 
                                                 
3 Titlul VI articolul 29 și articolul 31 alineatul (1) litera (e) din Tratatul UE. 
4 Articolul 152 din Tratatul CE. 
RO 6   RO Analizarea tuturor noilor obiective și acțiuni poten țiale dintr-un nou plan de ac țiune sau a 
fiecăreia din cele peste 30 de concluzii iden tificate în definirea problemei, ar dep ăși limitele și 
constrângerile prezentei evalu ări de impact.  
În consecin ță, prezenta evaluare a impactului se concentreaz ă asupra unui num ăr restrâns de 
concluzii desprinse din ev aluare, în ceea ce prive ște noi obiective opera ționale poten țiale. 
Pentru fiecare dintre op țiunile de politic ă, sunt analizate atât impactul  perceput al planului de 
acțiune, în ansamblul s ău, cât și impactul fiec ăruia dintre exemplele selectate. Sec țiunea a 
treia a raportului prezint ă obiectivele strategice globale pe ntru dimensiunile principale: 
reducerea cererii și ofertei de droguri, precum și pentru domeniile tran sversale: coordonarea, 
cooperarea interna țională și informarea, cercetarea și evaluarea. Pentru fiecare obiectiv 
strategic global, au fost concepute câte dou ă exemple de obiective opera ționale.  
1.6. Identificarea și evaluarea op țiunilor de politic ă 
Datorită existenței Strategiei UE în materie de  droguri (2005-2012), care reprezint ă cadrul 
general în acest domeniu și este în derulare, nici una dintre op țiunile prezentate nu va duce la 
modificări majore de politic ă. Pentru prezenta evaluare a impactului, au fost analizate șase 
opțiuni de politic ă. Următoarele trei au fost cons iderate ca fiind fezabile.  
Opțiunea 1 – Men ținerea situa ției actuale (scenariul de baz ă): Conform acestei op țiuni, nu 
se propune niciun plan de ac țiune pentru punerea în ap licarea a celei de-a doua p ărți a 
Strategiei UE în materie de drogur i (2005-2012). Strate gia va continua s ă ofere un cadru 
general pentru activit ățile în materie de droguri în UE, îns ă nu este identificat niciun obiectiv 
și nicio ac țiune opera țională, nu este dezvoltat niciun indicator de  punere în aplicare și nici 
nu este stabilit vreun termen limit ă pentru ac țiuni.  
Opțiunea 2 – Planul de ac țiune al UE în materie de dr oguri (2005-2008) este reînnoit 
pentru o alt ă perioadă de patru ani: Această opțiune presupune reînnoirea Planului de 
acțiune al UE în materie de droguri (2005-2008). Activit ățile în derulare vor fi continuate. 
Activitățile finalizate vor fi eliminate. Nu vor fi ad ăugate noi ac țiuni. 
Opțiunea 3.2 – Este prezentat un Plan detaliat de ac țiune al UE în materie de droguri 
(2009-2012), care propune obiective opera ționale și acțiuni la nivelul UE și al statelor 
membre. Această opțiune se bazeaz ă pe experien ța acumulat ă în urma evalu ării finale a 
Planului de ac țiune al UE în materie de drogur i (2005-2008). Propunerea privind un nou 
plan de ac țiune detaliat, aplicabil atât la nivelul Uniunii Europene, cât și al statelor membre, 
va ține cont de rezultatele evalu ării și se poate adapta în func ție de ultimele evolu ții și de cele 
mai recente informa ții privind situa ția de la nivelul UE în materie de droguri.  
1.7. Analiz ă și compararea impacturilor 
Ipoteza pe care se bazeaz ă strategia UE în materie de droguri și planurile de ac țiune aferente 
este că o abordare de politic ă multidisciplinar ă și integrată, care reune ște diferite domenii ale 
politicii în materie de droguri și care pune în aplicare simultan obiective multiple, va duce la 
crearea de sinergii și la creșterea impactului.  
Compararea op țiunilor arat ă că alegerea opțiunii 1 , care constituie scenariul de baz ă, ar avea 
ca rezultat lipsa elanului și dinamismului politicii UE în mate rie de droguri. Strategia UE în 
materie de droguri (2005-2012) ar r ămâne valabil ă, dar, fără un plan de ac țiune care s ă 
continue punerea sa în aplicare, ac țiunile de politic ă ar fi în cea mai mare parte ad-hoc, ceea 
ce înseamn ă că ar fi lipsite de coeren ță și nu ar lua în considerare noile tendin țe și evoluții în 
RO 7   RO domeniul drogurilor. Absen ța unui cadru european de politic ă ar putea m ări divergen ța dintre 
politicile na ționale, în timp ce activit ățile de la nivelul UE ar fi limitate la competen țele și 
programele existente.  
Opțiunea 2  nu ar permite remedierea deficien țelor și a lacunelor din actualul Plan de ac țiune 
al UE în materie de  droguri (2005-2008) și nu ar ține cont, în mod specific, de noile evolu ții și 
tendințe. Absen ța unui cadru de ac țiune comun și actualizat ar putea duce la reducerea 
vizibilității și a importan ței acordate problematicii dr ogurilor la nivelul UE și al statelor 
membre. Aceast ă opțiune ar putea fi considerat ă o alegere f ără riscuri, având în vedere c ă 
obiectivele și acțiunile au fost deja decise.  
Dacă ar fi selectat ă opțiunea 3.2 , problemele identificate în evaluarea Planul de ac țiune al UE 
în materie de droguri (2005-2008) ar beneficia de o aten ție specială. Un nou plan de ac țiune ar 
putea ține cont de modific ările survenite în ultimii ani și ar permite reorientarea obiectivelor 
planului de ac țiune, astfel încât ac țiunile să devină mai eficace și mai ușor de măsurat. 
Această opțiune ar respecta mai bine Strategia UE în materie de droguri, care prevede în mod 
explicit două planuri consecutive de ac țiune în materie de droguri,  cu scopul de a transpune și 
a pune în aplicare obiectivele acesteia.  
Pentru a rezuma, opțiunea 1  ar reprezenta un pas înapoi. Evaluarea arat ă în mod clar c ă este 
nevoie de un plan de ac țiune mai concis, care fixeaz ă priorități mai clare și care ia în 
considerare noile cuno ștințe și provocări. De aceea, opțiunea 2  nu este recomandabil ă. Un nou 
Plan de ac țiune al UE în materie de droguri (2009-2012), a șa cum a fost prezentat în opțiunea 
3.2, oferă asemenea posibilit ăți și este, de aceea, op țiunea preferat ă.  
1.8. Monitorizare și evaluare 
Noul plan de ac țiune, astfel cum a fost descris în opțiunea 3.2 , va oferi un indicator și termene 
pentru fiecare ac țiune și va desemna p ărțile responsabile de punerea sa în aplicare. Comisia va 
continua s ă pregătească rapoarte anuale privind stadiul pr ogreselor. În 20 12, va fi efectuat ă o 
evaluare general ă a Planului de ac țiune al UE în materie de droguri (2009-2012) și a Strategiei 
UE în materie de droguri (2005-2012). 
OEDT și Europol vor continua s ă furnizeze rapoarte privind situa ția problematicii drogurilor 
în domeniul lor de competen ță. Noul plan de ac țiune propus va pune un accent special asupra 
îmbunătățirii posibilit ății de a m ăsura impactul politicii asupra situa ției din domeniul 
drogurilor și va propune indicatori pentru  reducerea ofertei de droguri și pentru asigurarea 
aplicării legii.