(1)Mecanisme preventive (de exemplu, controale ex ante, întreruperi și suspendări de plăți); și

6.Propriile corecții ale statelor membre aplicate înainte de executarea plăților către beneficiari în 2015 (în plus față de rapoartele întocmite de Comisie)

(2)Mecanisme corective (în special corecții financiare impuse statelor membre, dar și recuperări de la beneficiarii plăților efectuate de UE): în cazul în care mecanismele preventive nu sunt eficiente, Comisia, în contextul rolului său de supraveghere, are obligația de a aplica, în ultimă instanță, mecanisme corective.

Pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), faza de programare a inclus verificări specifice în ceea ce privește caracterul controlabil și verificabil al măsurilor programate. În plus, Comisia întrerupe plățile în caz de probleme și poate recurge la suspendări. Pe plan general, Comisia a lansat un proces ambițios de simplificare, având ca scop reducerea complexității și poverii administrative, care va contribui, de asemenea, la scăderea ulterioară a riscului de eroare.

Corecțiile financiare în curs reprezintă etapa preliminară în care procesul pentru efectuarea unei corecții financiare a fost inițiat, dar procedura contradictorie cu statul membru în cauză este încă în curs. Sumele indicate sunt doar estimări inițiale realizate de către serviciile Comisiei, susceptibile de a fi modificate. Așadar, acestea sunt propuse, dar nu sunt încă acceptate de statele membre și nici nu fac obiectul unei decizii a Comisiei.

O parte semnificativă a cheltuielilor UE, ca de exemplu cele pentru politicile de coeziune, cercetare și dezvoltare rurală, este de natură multianuală. În conformitate cu articolul 32 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul financiar (RF), acest lucru este luat în considerare la elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor corective, precum și la evaluarea rezultatelor acestor măsuri. Măsurile corective se împart în (a) corecții financiare și (b) recuperări, iar ambele se efectuează în toate etapele ciclului de viață al programului, de îndată ce au fost suportate anumite cheltuieli și/sau s-a efectuat o plată. Comisia are obligația de a aplica mecanismele corective în ultimă instanță, în cazul în care mecanismele preventive nu sunt produc efecte.

În cadrul gestiunii directe și indirecte, măsurile preventive includ controale privind eligibilitatea cheltuielilor declarate de beneficiari, care sunt efectuate de serviciile responsabile. Aceste controale ex ante sunt încorporate în procedurile de gestionare a programelor și sunt menite să ofere o asigurare rezonabilă privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor efectuate. De asemenea, serviciile Comisiei pot oferi orientări, în special cu privire la chestiuni contractuale, cu scopul de a asigura o gestionare solidă și eficientă a fondurilor și, astfel, un risc mai scăzut de producere a neregulilor. Sistemul de detectare timpurie și de excludere (SDTE) a operatorilor economici, instituit și coordonat de Comisie, asigură, de asemenea, protecția intereselor financiare ale Uniunii.

Comisia a stabilit un cadru de control pentru gestiunea directă și indirectă, care se bazează pe controale ex ante ale plăților, controale ex post aprofundate efectuate la sediul beneficiarilor după ce costurile au fost suportate și declarate, precum și pe misiuni de verificare în cadrul organizațiilor internaționale.

Noul cadru juridic prevede creșterea răspunderii autorităților de management al programelor, care au obligația să efectueze verificări temeinice, în timp util pentru prezentarea conturilor programelor în fiecare an. Conturile anuale includ corecțiile financiare aplicate de statul membru cu referire la anul contabil. Conturile și corecțiile financiare sunt supuse unei opinii de audit emise de autoritatea de audit a programului, care furnizează, de asemenea, o opinie de audit cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor aferente contului, pe baza nivelului de risc rezidual identificat după aplicarea tuturor corecțiilor.

Totuși, pentru perioada 2014-2020, a fost introdusă o schimbare semnificativă: Comisia are obligația de a aplica o corecție financiară netă atunci când, în urma verificărilor de audit efectuate de UE după prezentarea pachetelor de asigurare, se constată deficiențe grave în ceea ce privește funcționarea efectivă a sistemului de gestiune și control care nu au fost detectate, raportate sau corectate anterior la nivel de stat membru. În astfel de cazuri, posibilitatea pe care o avea statul membru în perioadele de programare anterioare de a accepta corecția și de a reutiliza fondurile UE în cauză este eliminată.

În temeiul cadrului juridic aplicabil pentru politica de coeziune până în perioada de programare 2007-2013, un veritabil flux de lichidități restituit către bugetul UE are loc doar:

O corecție financiară netă reprezintă o corecție care are un impact net asupra bugetului UE (mai precis, sumele corectate și recuperate sunt rambursate la bugetul UE).

Înlocuirea cheltuielilor se referă la posibilitatea acordată statelor membre, potrivit legislației de coeziune, de a înlocui cheltuielile neeligibile cu cheltuieli noi eligibile, evitându-se astfel pierderea finanțării din partea UE (în acest caz, nu se poate vorbi despre o corecție netă, deoarece nu are loc nicio rambursare de fonduri la bugetul UE).

În conformitate cu cerința din Regulamentul financiar, un obiectiv important al „strategiei bugetului axat pe rezultate” a Comisiei este de a asigura un raport cost-eficacitate optim în momentul conceperii și punerii în aplicare a unor sisteme de gestionare și control care să prevină sau să identifice și să corecteze erorile. Strategiile de control ar trebui, așadar, să prevadă un nivel mai ridicat de control și o frecvență mai mare în domeniile cu grad mai mare de risc și să garanteze un raport cost-eficacitate optim. Acest lucru este important, deoarece controalele impun o sarcină administrativă considerabilă asupra beneficiarilor și ar putea chiar să descurajeze participarea la programe. În plus, controalele ineficiente și ineficace absorb resurse care altfel ar putea contribui la obținerea de rezultate. Pentru mai multe detalii, consultați Raportul anual privind gestiunea și rezultatele bugetului UE (2015), emis de Comisie.

Cu intrarea în vigoare a noului cadru juridic, regula 50/50 trebuie să fie aplicată acum în cazul FEADR în același exercițiu financiar în care are loc și nu la încheierea programului. În consecință, începând cu exercițiul financiar 2014, statele membre au obligația să indice sumele care trebuie percepute conform regulii 50/50, atât pentru programul FEADR 2007-2013, cât și pentru FEADR 2014-2020 .

Pentru a soluționa întârzierile înregistrate de unele state membre în recuperarea plăților necuvenite, legislatorul a introdus un mecanism de compensare automată care prevede că se percepe din bugetele lor naționale un procent de 50 % din orice plată necuvenită pe care statele membre nu au recuperat-o de la beneficiari în termen de 4 ani sau, în cazul procedurilor juridice, în termen de 8 ani (așa-numita „regulă 50/50“). Chiar și după aplicarea acestui mecanism, statele membre sunt, în orice caz, obligate să continue procedurile proprii de recuperare și, dacă nu respectă această prevedere cu diligența necesară, Comisia poate decide perceperea în totalitate a sumelor restante din bugetele statelor membre în cauză. În plus, potrivit articolului 28 din Regulamentul 908/2014, statelor membre li se solicită să compenseze orice datorii restante cu plăți viitoare către debitor (compensare obligatorie).

În ceea ce privește FSE, în contextul procesului de închidere, toate cele 239 de programe au fost închise (209 integral și 30 parțial). Statele membre cu cel mai mare nivel de corecții financiare confirmate și executate în 2015 au fost Franța (149 milioane EUR), respectiv Spania (30 milioane EUR). În plus, procesul de închidere a fost finalizat și pentru Suedia.

În plus, numărul tot mai mare de eșalonări și amânări acordate statelor membre explică de ce în ultimii trei ani (2012-2014) sumele executate pentru agricultură și dezvoltare rurală au fost mai mici decât sumele decise de Comisie. Diferența ar trebui să dispară odată cu atingerea vitezei de croazieră.

Anexele oferă diferite imagini de ansamblu privind sumele aferente corecțiilor financiare pentru anul 2015. Se atrage atenția asupra faptului că datele prezentate mai jos se referă doar la un singur an – 2015. Este posibil ca atât nivelul corecțiilor globale, cât și cel al defalcării pe state membre să se schimbe în mod semnificativ de la un exercițiu la altul. Prin urmare, o evaluare semnificativă a eficacității sistemelor de supraveghere și de control trebuie să se bazeze, în conformitate cu natura acestei cheltuieli, pe o perspectivă multianuală (a se vedea secțiunea 3.2).

Pentru fiecare schemă de sprijin finanțată prin FEGA sau FEADR, AP aplică un sistem de controale ex ante administrative exhaustive (toate cererile de ajutoare trebuie să fie verificate) și controale la fața locului (cel puțin 5 % în cazul majorității schemelor) înainte de efectuarea oricărei plăți. Aceste controale sunt efectuate pe baza unor norme precise stabilite în legislația sectorială specifică (de exemplu, Sistemul integrat de administrare și control – IACS, care include un Sistem de identificare a parcelelor agricole – LPIS). Pentru majoritatea acestor scheme de ajutoare, statele membre au obligația de a trimite anual Comisiei date statistice cu privire la controalele efectuate și rezultatele acestora (statistici de control).

În cadrul gestiunii partajate, toate corecțiile financiare și recuperările au un impact asupra bugetelor naționale, indiferent de modul lor de execuție. Trebuie subliniat faptul că, la nivelul statului membru, impactul corecțiilor financiare este întotdeauna negativ, chiar și în cazul în care nu se efectuează nicio rambursare la bugetul UE. Aceasta deoarece, pentru a nu pierde finanțarea UE, statul membru trebuie să înlocuiască cheltuielile neeligibile cu operațiuni eligibile. Aceasta înseamnă că statul membru suportă din resurse proprii (din bugetul național) consecințele financiare generate de pierderile de cofinanțare din partea UE aferente cheltuielilor considerate neeligibile în temeiul normelor programului UE (sub forma costului de oportunitate), cu excepția cazului în care recuperează sumele respective de la beneficiari individuali. Acest lucru nu este întotdeauna posibil, de exemplu în cazul corecțiilor forfetare la nivel de program (din cauza unor deficiențe în cadrul administrației naționale de gestionare a programului), care nu sunt legate direct de nereguli individuale la nivel de proiect.

Pentru FEADR, corecțiile financiare se efectuează printr-un ordin de recuperare prin care se solicită statului membru interesat să ramburseze sumele în cauză la bugetul UE, iar execuția are loc, cel mai adesea, prin compensarea rambursării din următorul trimestru. Prin urmare, se întâmplă ca deciziile adoptate la încheierea exercițiului N să fie executate abia la începutul exercițiului N+1. De asemenea, execuția deciziei poate fi amânată prin decizii de eșalonare și amânare.

Pentru FEGA, ritmul plăților lunare nu ar permite utilizarea unei astfel de proceduri de întrerupere. Pentru FEGA, nu au existat suspendări de plăți în anul 2015. În acest an au fost aplicate pentru prima dată reduceri ale plăților lunare din cauza deficiențelor din cadrul sistemului de control, cu o valoare totală de 16 milioane EUR (Grecia). Celelalte reduceri se referă la depășiri ale plafoanelor sau ale termenelor-limită și la alte probleme de eligibilitate. În total, au existat 87 de operațiuni vizate de reduceri.

Ultimele rapoarte din partea statelor membre prezintă efectul preventiv al controalelor ex ante administrative și la fața locului efectuate, care au condus la corecții în valoare totală de 353 milioane EUR. Cele mai importante corecții se referă la Spania (70 milioane EUR), Italia (39 milioane EUR) și Polonia (35 milioane EUR). Consultați Anexa 6 pentru cifrele detaliate raportate în 2015.

pentru fiecare schemă de sprijin și ajutor finanțată prin FEGA sau FEADR, sunt efectuate controale ex ante administrative și la fața locului și sunt aplicate sancțiuni disuasive în cazul nerespectării de către beneficiar. Aceste sisteme de control sunt aplicate de către AP și cuprind elemente comune și norme speciale adaptate la particularitățile fiecărei scheme de ajutoare. Acestea sunt concepute pentru a oferi controale administrative ex ante exhaustive privind 100 % din cererile de ajutoare, controale încrucișate cu alte baze de date, atunci când este cazul, precum și verificări la fața locului ale plăților în avans pe baza unui eșantion de tranzacții care variază între 1 % și 100 % din populație, în funcție de riscul asociat schemei în cauză. Dacă prin aceste controale la fața locului se constată un număr mare de nereguli, trebuie efectuate controale suplimentare.

Statele membre au obligația să instituie sisteme de controale ex ante și reduceri sau excluderi de la finanțare:

Prima și cea mai puternică măsură de prevenire a fraudei este funcționarea unui sistem solid de control intern, care să fie conceput și să funcționeze ca răspuns proporțional cu riscurile identificate. Un astfel de sistem poate reduce riscul ca fraudele să aibă loc sau să rămână nedetectate, dar nu poate elimina complet posibilitatea de producere a fraudelor. La sfârșitul anului 2015, directoratele operaționale ale DG Politică Regională și Urbană sunt responsabile pentru acțiunile de urmărire referitoare la 70 de cazuri aflate sub anchetă OLAF, referitor la FEDR și FC. Potrivit evaluărilor efectuate de OLAF, suspiciunile de fraudă sau nereguli ar putea afecta o sumă de până la 1 miliard EUR. Aceasta constituie o sumă maximă, care necesită evaluarea de către ordonatorul de credite, pe baza constatărilor raportate.

Pentru FEP, cea mai mare parte a întreruperilor se referă la probleme care decurg din analiza rapoartelor anuale de control furnizate de statele membre la începutul fiecărui an (rapoarte care nu au fost furnizate, nu sunt fiabile sau care prezintă rate ridicate de eroare). 5 programe operaționale au fost puse sub rezervă în raportul anual de activitate pentru 2014 (cu plăți întrerupte): pentru toate cele 5 cazuri, statele membre în cauză au pus în aplicare măsurile de remediere necesare, iar plățile au putut fi reluate.

Ca rezultat a politicii sale de toleranță zero față de fraudă, în anul 2015, Comisia a emis 42 de scrisori de avertizare asociate rapoartelor de caz finale întocmite de OLAF și altor suspiciuni de fraudă.

c) Controalele de gestiune ineficiente din statele membre

Așa cum am menționat mai sus, în cadrul gestiunii partajate, statele membre sunt primele responsabile pentru funcționarea eficace și eficientă a sistemelor de gestionare și control la nivel național. Totuși, Comisia încearcă să se asigure că sistemele naționale permit prevenirea îmbunătățită a erorilor înainte de certificare și ia o serie de măsuri în acest sens:

Introducerea corecțiilor financiare nete obligatorii adoptate de Comisie atunci când, în urma procedurilor de audit desfășurate de UE, sunt detectate nereguli care indică o deficiență gravă nedetectată/neraportată de autoritățile programului în ceea ce privește conturile programului prezentate până la data de 15 februarie a fiecărui an. Corecțiile financiare nete prin care se reduc sumele alocate statelor membre în caz de deficiențe grave nedetectate/neraportate vor oferi un stimulent suplimentar pentru efectuarea de controale naționale temeinice în timp util, inclusiv de către autoritățile de management, înainte de certificarea conturilor aferente programului către Comisie.

Tabelul 5.4.2: Perioada de programare 2007-2013 – FEDR/FC & FSE Corecții financiare confirmate și în curs la 31 decembrie 2015; defalcare pe state membre Milioane EUR Stat membru Valoarea contribuției FEDR/FC + FSE pentru perioada 2007-2013 Valoarea contribuției în raport cu contribuțiile totale (în %) Corecții financiare confirmate Corecții financiare în derulare (scrisori de închidere trimise)* Total corecții financiare impuse pentru perioada 2007-2013 Procentul corecțiilor financiare în raport cu contribuțiile FEDR/FC + FSE Proporția corecțiilor financiare impuse în raport cu totalul corecțiilor financiare Belgia 2 062 0,6 % 24 2 24 1,2 % 0,5 % Bulgaria 6 668 1,9 % 144 - 144 2,2 % 3,0 % Republica Cehă 26 425 7,6 % 810 - 810 3,1 % 17,2 % Danemarca 510 0,1 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Germania 25 465 7,3 % 179 1 179 0,7 % 3,8 % Estonia 3 403 1,0 % 12 - 12 0,3 % 0,2 % Irlanda 751 0,2 % 22 - 22 2,9 % 0,5 % Grecia 20 210 5,8 % 338 - 338 1,7 % 7,2 % Spania 34 527 9,9 % 488 2 488 1,4 % 10,4 % Franța 13 549 3,9 % 64 1 64 0,5 % 1,4 % Croația 858 0,2 % - - - N/A N/A Italia 27 943 8,0 % 293 - 293 1,0 % 6,2 % Cipru 612 0,2 % - - - N/A N/A Letonia 4 530 1,3 % 47 - 47 1,0 % 1,0 % Lituania 6 775 2,0 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Luxemburg 50 0,0 % 0 - 0 0,1 % 0,0 % Ungaria 24 893 7,2 % 432 - 432 1,7 % 9,1 % Malta 840 0,2 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Țările de Jos 1 660 0,5 % - - - N/A N/A Austria 1 204 0,3 % 16 - 16 1,3 % 0,3 % Polonia 67 186 19,3 % 334 - 334 0,5 % 7,1 % Portugalia 21 412 6,2 % 22 - 22 0,1 % 0,5 % România 19 058 5,5 % 961 - 961 5,0 % 20,4 % Slovenia 4 101 1,2 % 33 - 33 0,8 % 0,7 % Slovacia 11 483 3,3 % 425 - 425 3,7 % 9,0 % Finlanda 1 596 0,5 % 0 - 0 0,0 % 0,0 % Suedia 1 626 0,5 % 1 - 1 0,1 % 0,0 % Regatul Unit 9 883 2,8 % 71 2 71 0,7 % 1,5 % Transfrontalier 7 987 2,3 % 3 - 3 0,0 % 0,1 % Total 347 268 100,0 % 4 719 8 4 719 1,4 % 100,0 %

Deoarece programele 2007-2013 implică fonduri multiple, nu se prezintă nicio diferențiere între FEDR și FC în tabelul de mai sus.

*Aceste cifre reprezintă numărul corecțiilor financiare în curs pentru FSE; cifrele referitoare la corecțiile financiare în curs pentru FEDR/FC nu sunt disponibile.

Graficul 5.4.2: Corecțiile financiare cumulate ale statelor membre, confirmate și în curs la 31 decembrie 2015 pentru perioada de programare 2007-2013 a FEDR/FC & FSE în raport cu contribuțiile primite

Pentru programele FEDR/FC, Comisia a aplicat corecții financiare în valoare de circa 3,5 miliarde EUR cumulativ de la începutul perioadei de programare 2007-2013 (care includ 1,2 miliarde EUR de corecții financiare aplicate de statele membre înainte sau în momentul declarării cheltuielilor către Comisie ca urmare a acțiunilor de remediere solicitate. Principalele state membre în cauză sunt Republica Cehă (748 milioane EUR), România (506 milioane EUR), Ungaria (405 milioane EUR), Slovacia (388 milioane EUR), Grecia (289 milioane EUR), Spania (273 milioane EUR) și Italia (266 milioane EUR).

În ceea ce privește FSE, statele membre cu nivelul cel mai ridicat de corecții financiare cumulate confirmate sunt România (455 milioane EUR), Spania (215 milioane EUR) și Polonia (157 milioane EUR). În acest stadiu de execuție și aproape de încheierea programelor, valoarea cumulată a corecțiilor financiare, cu includerea corecțiilor financiare în curs, se ridică la 1,2 miliarde EUR, reprezentând 1,6 % din sumele alocate din FSE.

5.5.Corecții ale statelor membre

În conformitate cu reglementările pentru perioada de programare 2007-2013, statele membre trebuie să raporteze anual Comisiei corecțiile care rezultă din toate controalele efectuate. Comisia efectuează verificări de audit bazate pe analiza riscurilor și examinări de documente, pentru a testa fiabilitatea acestor cifre în cadrul procesului de asigurare.

A se vedea Anexa 7 pentru detalii cu privire la cifre. Se subliniază faptul că, având în vedere anumite deficiențe în ceea ce privește cifrele statelor membre, Comisia a avut o abordare prudentă, astfel încât să se asigure că sumele nu sunt supraevaluate – prin urmare, unele dintre acestea pot fi mai mari în realitate. Totuși, acest fapt nu are niciun impact asupra fiabilității propriilor cifre ale Comisiei. Sumele în cauză sunt foarte importante și, atunci când sunt adăugate la rezultatele activității Comisiei, oferă o indicație foarte clară privind succesul controalelor puse în aplicare de ambele părți.

6.GESTIUNEA DIRECTĂ ȘI INDIRECTĂ

Pentru cheltuielile în gestiune directă și indirectă, Comisia dispune de cadre de control pentru a preveni, detecta, corecta și, astfel, a descuraja neregulile în diferitele etape ale procesului de gestionare a granturilor, pentru a îndeplini atât obiectivele operaționale, cât și pe cele financiare. O imagine de ansamblu asupra controalelor efectuate în două domenii-cheie ale cheltuielilor în gestiune directă și indirectă – cercetarea și ajutorul internațional, este prezentată mai jos.

Pentru cheltuielile în materie de cercetare, cadrul de control aplicabil atât în cazul gestiunii directe, cât și al celei indirecte începe cu elaborarea unui program de lucru, care se realizează prin intermediul unui proces de consultări ample, pentru a se asigura că acesta răspunde cel mai bine așteptărilor tuturor părților implicate și că va maximiza rezultatele cercetării. În urma evaluării propunerilor, se efectuează controale suplimentare pe măsură ce propunerile selectate sunt transpuse în contracte cu caracter juridic obligatoriu. Punerea în aplicare a proiectului este monitorizată pe întreaga durată de viață a acestuia. Toate plățile pentru cererile de decont fac obiectul controalelor ex ante în conformitate cu procedurile standard, care includ un certificat de audit emis de un auditor autorizat. Pe lângă controalele standard, pot fi efectuate, de asemenea, controale suplimentare specifice, în conformitate cu informațiile primite, precum și cu riscul tranzacției.

O sursă principală de asigurare provine din controalele aprofundate ex post efectuate pe un eșantion de cereri, la sediile beneficiarilor, după ce costurile au fost suportate și declarate. Multe dintre aceste controale aprofundate sunt efectuate pe parcursul duratei de viață a programului. Orice sumă plătită în plus față de sumele datorate este recuperată, iar erorile sistemice sunt extinse la toate participațiile în curs ale unui beneficiar.

În domeniul cooperării internaționale și al dezvoltării, Comisia a instituit un cadru de control pentru a preveni, detecta, corecta și, astfel, a descuraja neregulile în diferitele etape ale execuției fondurilor, care este aplicabil ambelor moduri de gestiune (directă și indirectă) utilizate pentru această execuție. Această strategie începe cu alegerea celui mai adecvat instrument în momentul elaborării documentelor de planificare și a deciziilor financiare și se traduce prin verificări efective desfășurate în toate etapele procesului de execuție. Din punctul de vedere al controlului financiar, sistemul este alcătuit dintr-un număr de instrumente aplicate în mod sistematic execuției contractelor și a granturilor pentru toate modurile de gestionare: controale ex ante ale plăților, proceduri de audit desfășurate de Comisie și prevăzute în cadrul unui plan de audit, verificări ale cheltuielilor, realizate înaintea efectuării plăților de către beneficiarii de granturi, misiuni de verificare pe lângă organizațiile internaționale și un control ex post global pe baza studiului privind rata de eroare reziduală, efectuat în fiecare an.

Interesele financiare ale UE sunt astfel protejate, în plus față de toate celelalte mijloace posibile oferite de Regulamentul financiar, prin controlul ex ante al Comisiei referitor la tranzacțiile individuale, precum și prin controalele sau procedurile de audit ulterioare și prin recuperarea tuturor fondurilor plătite în mod necuvenit în cazul în care nu au fost respectate procedurile convenite sau în cazul în care activitățile nu erau eligibile pentru finanțarea din partea UE.

În fine, ultima examinare parțială a Regulamentului financiar a dus la crearea unui nou Sistem de detectare timpurie și de excludere (SDTE) care asigură detectarea și transmiterea de informații rezervate referitoare la operatorii economici care reprezintă o amenințare pentru interesele financiare ale Uniunii. Din anul 2016, aceste informații sunt centralizate într-o bază de date nouă.

ANEXE: CIFRE DETALIATE