[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |

Bruxelles, 27.10.2008

COM (2008) 671 final

RAPORTUL COMISIEI

RAPORT ANUAL CU PRIVIRE LA INSTRUMENTUL PENTRU POLITICI STRUCTURALE DE PREADERARE (ISPA) 2007 [SEC(2008)2681]

CUPRINS

1. Noi proiecte ISPA 5

2. Angajamente noi 5

3. Proiecte finanțate în perioada 2005-2007 5

4. Plăți 6

5. Tabel recapitulativ 7

6. Forme de asistență tehnică și furnizarea acesteia 8

7. Asistența tehnică la inițiativa țării beneficiare 8

8. Punere în aplicare 10

9. Monitorizarea proiectelor 10

10. Gestionare și control financiar - inclusiv EDIS 11

11. Evaluarea riscului 12

12. Constatările Curții de Conturi Europene 12

13. Parteneri de cofinanțare – BEI, BERD și KfW 12

14. Achiziții publice 13

15. Politica în domeniul concurenței 13

16. Politica de mediu 13

17. Politica în domeniul transportului 14

18. Acțiuni publicitare 15

Introducere

În iunie 2004, în urma deciziei Consiliului European de la Bruxelles, Croației i s-a acordat statutul de țară candidată , aceasta beneficiind de ISPA de la 1 ianuarie 2005. Astfel Croația a urmat țărilor beneficiare ISPA precedente, care au primit asistența ISPA din momentul în care a fost creat acest instrument, în 2000. La 1 ianuarie 2007 Bulgaria și România au devenit membre ale Uniunii Europene și au încetat să beneficieze de finanțările pentru preaderare, inclusiv ISPA. Prin urmare, Croația este în prezent singurul destinatar al finanțării ISPA, motiv pentru care raportul de față se referă numai la activitățile ISPA desfășurate în această țară. Implementarea proiectelor ISPA/Fondul de coeziune în România și Bulgaria va fi abordată în raportul anual privind acest fond.

Deoarece ISPA nu mai funcționează de la sfârșitul anului 2006, nu se vor mai aproba noi proiecte în acest cadru. Prin urmare, acest raport anual ISPA, precum și următorul, se vor referi numai la implementarea în Croația a proiectelor ISPA care au fost deja aprobate.

Pentru Croația anul 2007 a adus diverse provocări. Obiectivul major a fost declanșarea procesului de licitare a diferitelor contracte pentru a se putea începe distribuirea fondurilor. S-au înregistrat progrese în acest sens, având în vedere că au fost anunțate mai multe licitații până la sfârșitul anului. Dar, din cauză că licitațiile respective au fost lansate aproape de sfârșitul anului, nu există progrese vizibile privind distribuirea fondurilor.

O atenție deosebită s-a acordat în 2007 transformării agenției de implementare din Oficiu de Plăți și Contractare (CFCU - organism care face parte din structurile Ministerului Finanțelor) în Agenție de Plăți și Contractare (CFCA - agenție guvernamentală). Această modificare a fost necesară pentru a permite oferte financiare mai atractive și alte modalități de cointeresare a personalului existent, pentru a asigura o mai mare stabilitate a resurselor umane și a încuraja noi angajări de personal competent și cu experiență. Aceste două acțiuni s-au desfășurat ca urmare a recomandărilor făcute de auditorii Comisiei în 2006.

Bugetul ISPA

În conformitate cu sistemul contabil utilizat de Comisie, care se raportează la activitățile desfășurate, resursele ISPA au fost alocate în cadrul a două linii bugetare: linia bugetară pentru gestionare administrativă B13.01.04.02 și linia bugetară operațională B13.05.01.01. Prima linie bugetară, care s-a încheiat în 2006, prevede creditele destinate asistenței tehnice (AT) și cheltuielilor administrative (legate, în special, de intensificarea activității delegațiilor CE) iar a doua linie cuprinde creditele de plată disponibile pentru implementarea și funcționarea ISPA în țările aflate în etapa de preaderare, respectiv Croația, Bulgaria și România.

Linia de buget B13.05.01.01, de 265 714 000 EUR în 2007 (pentru Bulgaria, România și Croația) acoperă toate cheltuielile pentru cofinanțarea proiectelor de infrastructură (măsuri). Având în vedere că atât România, cât și Bulgaria au devenit state membre la 1 ianuarie 2007, plățile prezentate în tabelul următor pentru linia bugetară B13.05.01.01 se referă numai la Croația.

Tabelul 1: Bugetul ISPA în 2007 – în EUR

Linie bugetară | Plăți efectuate |

Linie bugetară pentru gestionare administrativă B13.01.04.02 | 0 |

Linie bugetară operațională B13.05.01.01 (numai Croația) | 124 629 |

Total | 124 629 |

Finanțarea proiectelor

NOI PROIECTE ISPA

În 2007 nu a fost adoptat niciun proiect ISPA nou.

ANGAJAMENTE NOI

În 2007 nu au fost efectuate angajamente noi pentru proiecte privind mediul, nici pentru proiecte în sectorul transporturi.

PROIECTE FINANțATE ÎN PERIOADA 2005-2007

În perioada 2005-2007, Comisia a aprobat 6 proiecte din totalul propunerilor făcute de Croația. Dintre acestea, 3 sunt proiecte în sectorul mediului, 2 în sectorul transporturilor și unul privind măsurile AT orizontale (pentru organizarea comitetelor de monitorizare și pentru sprijinirea agențiilor de implementare ISPA). Costurile totale de investiții eligibile pentru aceste proiecte se ridică la 123,052 MEUR, cu un total de 59 MEUR, adică 47,9% finanțare ISPA. De asemenea, s-a alocat suma de 1 MEUR pentru acoperirea costurilor de gestionare a programului ISPA de către Comisie; s-a alocat și întreaga sumă de 60 MEUR reprezentând fondurile pentru Croația până la sfârșitul programului. La sfârșitul anului 2007, Comisia angajase 100% din fondurile ISPA rezervate Croației pentru perioada 2005-2007, angajamentele fiind distribuite în mod echilibrat pentru sectoarele mediului și transporturilor.

Tabelul 2: Proiecte aprobate în 2005-2007 – în EUR

Transporturi | 2 | 76 502 738 | 29 271 310 | 38,26 | 29 271 310 |

AT orizontală | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 |

Mediu | 3 043 266 | 0 | 3 043 266 |

Transporturi | 2 975 344 | 0 | 2 975 344 |

AT | 52 467 | 124 629 | 177 096 |

Total | 6 071 077 | 124 629 | 6 195 706 |

TABEL RECAPITULATIV

Tabelul 4 ilustrează sinteza intervențiilor ISPA pentru anul 2007 și pentru perioada 2005-2007.

Tabelul 4: Proiecte aprobate în Croația în 2005-2007 – în EUR

Subsector | Număr de proiecte | Costuri eligibile | Contribuție ISPA | 2007 | 2005 – 2007 |

Apă și canalizare | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Apă și ape reziduale, inclusiv tratarea acestora | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 0 | 22 500 000 | 2 250 000 |

Stație de tratare a apelor reziduale | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Deșeuri solide | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 0 | 6 000 049 | 600 005 |

Calitatea aerului | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Orizontal | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 0 | 966 306 | 193 261 |

Total, pe sector | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 0 | 29 466 355 | 3 043 266 |

Transporturi |

Transport rutier | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Transport feroviar | 1 | 75 761 000 | 28 789 180 | 0 | 0 | 28 789 180 | 2 878 918 |

Transport rutier și transport feroviar | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Căi navigabile interioare | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Aeroporturi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Orizontal | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 0 | 482 130 | 96 426 |

Total, pe sector | 2 | 76 502 738 | 29 271 310 | 0 | 0 | 29 271 310 | 2 975 344 |

Orizontal |

AT | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 124 629 | 262 335 | 177 096 |

Total, pe sector | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 0 | 966 306 | 193 261 |

Transporturi |

Total, pe sector | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 0 | 482 130 | 96 426 |

AT orizontală |

Total, pe sector | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 124 629 | 262 335 | 177 096 |

Total | 3 | 2 468 173 |1 710 771 |0 |124 629 |1 710 771 |466 783 | |

Gestionare și punere în aplicare

PUNERE ÎN APLICARE

Primele două proiecte ISPA din Croația au fost aprobate în decembrie 2005; acestora le-au urmat alte 4, aprobate în iulie și septembrie 2006. La sfârșitul anului 2007 punerea efectivă în aplicare începuse numai în cazul unui proiect (2005HR16PPT001). Cu toate acestea, primele două proiecte, aprobate în 2005, au înregistrat progrese deoarece la sfârșitul anului au fost anunțate 3 proceduri de ofertare pentru adjudecarea unor contracte de achiziții de lucrări. De asemenea, a fost lansată procedura de ofertare pentru 5 contracte de achiziții de servicii, precum și pentru 4 contracte-cadru. Până la sfârșitul anului s-au semnat cele 4 contracte-cadru și au început lucrările prevăzute. Trebuie menționat, de asemenea, că au fost anunțate până la sfârșitul anului 2007 toate procedurile de ofertare (două pentru achiziții de lucrări și una pentru achiziții de servicii) pentru un proiect de infrastructură (2005HR16PPT001).

Implementarea acestor proiecte în Croația se desfășoară lent din mai multe motive. În primul rând, agenția pentru implementare nu a dispus de personalul adecvat și cu experiență necesar și a fost administrată defectuos. De asemenea, a avut loc o reorganizare a agenției în timpul anului și, până în prezent, noua structură nu dispune încă de suficient personal. Alte probleme se datorează lipsei de experiență a beneficiarilor finali în ceea ce privește pregătirea și derularea unor proceduri internaționale de ofertare, lipsei de resurse umane adecvate și faptului că aceștia nu sunt familiarizați cu procedurile ISPA. O altă problemă care a afectat viteza de implementare a proiectelor a fost creată de procedurile excesiv de birocratice stabilite în Croația pentru gestionarea și monitorizarea procesului de implementare a proiectelor. Comisia a sugerat în repetate rânduri că este necesară simplificarea acestor proceduri. La momentul elaborării acestui raport nu există, pentru niciun proiect, riscul de încălcare a regulii N+2.[1]

MONITORIZAREA PROIECTELOR

Monitorizarea și evaluarea globală a desfășurării și eficacității implementării se realizează prin întâlniri periodice la sediile delegațiilor CE, prin rapoarte de monitorizare prezentate de către organismele care răspund de implementare, vizite la fața locului ale unor membri ai personalului Comisiei și prin monitorizarea oficială cu ocazia întâlnirilor semestriale ale comitetului pentru monitorizare ISPA din Croația.

Pe lângă exercitarea competențelor Comisiei în ceea ce privește aprobarea procedurilor de licitare și contractare, delegația CE este cea mai în măsură să asigure, la fața locului, progresul proiectelor și legătura cu autoritățile naționale și beneficiarii finali în cazul oricărei probleme care ar putea apărea.

În 2007, au avut loc în Croația două întâlniri ale comitetului de monitorizare ISPA, în iunie și, respectiv, în decembrie. Aceste întâlniri au pus în evidență în special necesitatea accelerării proceselor de ofertare și contractare, precum și necesitatea atribuirii cât mai curând posibil a contractelor de asistență tehnică pentru pregătirea viitoarelor filiere de proiecte în vederea evitării unor probleme ulterioare privind absorbția creditelor IPA. De asemenea, Comisia a subliniat că este necesar să se poată beneficia cât mai rapid posibil de măsurile ISPA de asistență tehnică disponibile pentru a oferi sprijin tehnic și administrativ agenției de implementare și ministerelor implicate.

Comitetul a admis că proiectele se implementează lent, dar a remarcat și că au fost lansate proceduri de ofertare înainte de sfârșitul anului și a subliniat că se așteaptă prin urmare o creștere semnificativă a plăților în 2008.

GESTIONARE șI CONTROL FINANCIAR - INCLUSIV EDIS

Principalele cerințe atât pentru gestionarea și controlul financiar, cât și pentru tratarea neregulilor sunt reglementate de dispozițiile regulamentului ISPA și ale anexei III la Memorandumurile financiare, în conformitate cu regimul de control ex ante efectuat de către Comisie. Aceste cerințe sunt similare celor care se aplică în cazul Fondului de coeziune și Fondului structural. Elementele fundamentale se referă la instituirea unor sisteme și proceduri interne de control financiar care să asigure transparența și caracterul nediscriminatoriu al procedurilor de achiziții, exactitudinea cheltuielilor declarate, o capacitate de audit intern adecvată, o pistă de audit suficientă și un tratament adecvat al neregulilor.

Având în vedere implementarea lentă a proiectelor ISPA, s-a hotărât că în Croația nu vor avea loc audituri specifice ISPA în 2007. Cu toate acestea, în aprilie 2007, Unitatea Control și Audit din cadrul Direcției Generale (DG) Politică Regională a realizat, cu titlu consultativ, un audit al activității Agenției Naționale pentru Proiecte și Contractare (CFCU) ca urmare a precedentei misiuni de acreditare privind ISPA și DIS (Sistemul de Implementare Descentralizată). Concluziile generale ale misiunii pentru partea consacrată ISPA se refereau la rotația accentuată a personalului în cazul CFCU și, prin urmare, la mijloacele prin care să se asigure fidelizarea personalului, precum și la faptul că, la nivel CFCU, nu au fost suficient controlate documentele înainte de a fi trimise delegației CE pentru aprobare.

DIS

Cerințele pentru acreditarea DIS a Agenției pentru implementare din Croația, CFCU (transformată acum în CFCA), sunt în conformitate cu prevederile articolului 164 din Regulamentul financiar. Comisia a aprobat această acreditare la 13 februarie 2006.

EDIS

Până când se va trece la EDIS (sistemul de implementare descentralizată extinsă – pentru care este necesar numai controlul ex post ), personalul delegației CE în Croația continuă să procedeze la controale ex ante și să joace un rol important în supravegherea gestionării cotidiene a punerii în aplicare și monitorizării măsurilor ISPA. În prezent, obiectivul principal este încheierea EDIS pentru Croația până la sfârșitului semestrului al II-lea al anului 2009. Pregătirile pentru trecerea la EDIS depind în mare parte de ameliorarea funcționării structurii DIS existente.

EVALUAREA RISCULUI

Strategia de audit planificată pentru 2007 și anii următori s-a bazat pe rezultatele unei analize a modului în care evoluează implementarea ISPA și a obiectivelor conexe ale Direcției Audit din cadrul DG Politică Regională. Strategia de audit stabilește obiective care sunt definite de oficialii de nivel înalt din DG Politică Regională pe baza unor discuții detaliate cu direcțiile operaționale; cu această ocazie, se realizează un schimb de informații privind riscurile potențiale. Strategia de audit determină apoi acțiunile necesare pentru realizarea obiectivelor, ținând seama de riscurile identificate. În general, punerea în aplicare a strategiei reduce riscurile. În 2007 nu s-a realizat niciun audit având în vedere evoluția lentă în implementarea proiectelor.

În sistemul de aprobare ex-ante , se verifică în mod prioritar dacă au fost puse în aplicare suficiente proceduri de control privind implementarea proiectului și plățile. Cu toate acestea, gestionarea fondurilor de preaderare comportă un risc intrinsec, deoarece finanțările sunt oferite de o gamă variată de organizații și sisteme. Eligibilitatea cheltuielilor se determină în raport cu normele și condițiile stabilite la nivel comunitar și național, situație complexă care poate genera erori de interpretare. Autoritățile croate intenționează să solicite eliminarea, în a doua jumătate a anului 2009, a controalelor ex ante pentru proiectele ISPA, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1266/1999.

CONSTATăRILE CURțII DE CONTURI EUROPENE

În anul 2007 nu au fost realizate audituri sau misiuni în Croația.

PARTENERI DE COFINANțARE – BEI, BERD șI KFW

Având în vedere experiența în domeniul pregătirii și implementării proiectelor, Comisia a păstrat în mod continuu și direct legătura cu aceste instituții de credit, atât la nivel transversal, pentru coordonarea aspectelor privind strategia și metodologia legate de programare și implementare, cât și la nivel național. Competențele specialiștilor acestor bănci în ceea ce privește structurarea combinațiilor subvenționare/împrumut, inclusiv a acordurilor de parteneriat public-privat, sunt extrem de importante pentru ameliorarea calității proiectelor finanțate prin ISPA. Cu toate acestea, BEI nu est implicată în niciun proiect ISPA în Croația, BERD fiind singura instituție financiară internațională (IFI) care este activ implicată în acestea. Unul dintre proiectele aprobate în 2005 în sectorul mediului, respectiv programul privind distribuirea apei și tratarea apelor reziduale din Karlovac, este cofinanțat printr-un credit de la BERD.

Contribuția la politicile comunitare

ACHIZIțII PUBLICE

De la demararea ISPA una din provocările importante a fost îndeplinirea obligațiilor juridice privind achiziții publice sigure, echitabile și transparente, astfel cum sunt definite în ghidul PRAG. În multe cazuri, respectarea principiilor comunitare privind ofertarea în cazul achizițiilor publice a dus la întârzieri în realizarea proiectelor ISPA. A fost adesea necesară intervenția serviciilor Comisiei, în special delegația CE de la Zagreb, nu numai pentru a verifica dacă au fost corect executate procedurile, ci și pentru a rectifica erori, pentru a realiza serviciul de intermediar în dialogul cu ofertanții nemulțumiți și pentru a explica agenției de implementare modalitățile de executare a acestor proceduri. A fost necesară ameliorarea periodică a calității documentelor din dosarele de ofertare ceea ce a generat mari întârzieri în publicarea anunțurilor. Efectul cumulat al acestor intervenții a dus la întârzieri suplimentare în procesul de implementare.

Aprobarea ex ante de către Comisie a modalităților de executare a procedurilor de ofertare și de contractare în cazul proiectelor ISPA este prin urmare pe deplin justificată până la realizarea EDIS (a se vedea mențiunile anterioare). În sistemul de aprobare ex ante și în conformitate cu decizia DIS privind atribuirea competențelor de gestionare, numai CFCA joacă rolul de autoritate de contractare cu responsabilități privind implementarea proiectelor, în timp ce Comisia aprobă fiecare etapă a procedurii de adjudecare a contractelor de achiziții. Prin urmare, cu toate că nu este parte contractantă, Comisia are responsabilități în ceea ce privește corectitudinea procedurii de adjudecare a contractelor de achiziții (contractele încheiate de beneficiari fără acordul Comisiei nu sunt valabile).

POLITICA ÎN DOMENIUL CONCURENțEI

Având în vedere că ajutoarele ISPA sunt destinate în special unor cheltuieli publice – sau similare –, privind servicii colective, în majoritatea cazurilor nu există probleme de incompatibilitate cu dispozițiile comunitare în domeniul concurenței. În măsura în care normele privind procedurile de atribuire a contractelor nu sunt încălcate și atunci când este garantat accesul liber la aceste infrastructuri pentru toți agenții economici care îndeplinesc cerințele tehnice și juridice necesare, aceste ajutoare nu oferă niciun avantaj special anumitor societăți.

POLITICA DE MEDIU

Furnizând asistență directă pentru proiectele de mediu prioritare, ISPA contribuie la punerea în aplicare a politicii de mediu și la respectarea standardelor UE în Croația. Experiența dobândită prin elaborarea și implementarea proiectelor contribuie la dezvoltarea capacității administrative în sectorul mediului și la accelerarea reformei acestuia. Dezvoltarea capacității administrative implică în special planificarea investițiilor și definirea priorităților în domeniul mediului. Sunt necesare eforturi sporite și tot mai susținute pentru punerea în aplicare a legislației privind EIA, în special aspectele privind consultarea publică. Este astfel de așteptat ca ISPA să contribuie la realizarea unor progrese în ceea ce privește protecția mediului în Croația. Există probleme legate de dificultățile autorităților din domeniul mediului de a obține finanțarea adecvată și resursele umane necesare, având în vedere că fluctuația accentuată de personal reduce la zero toate beneficiile aduse de cursurile de formare profesională și de experiența dobândită.

În acest sens, este important să subliniem că, în vederea introducerii IPA care va duce la creșterea numărului de organisme implicate și va crea un nou flux de proiecte, Croația trebuie să asigure suficiente resurse financiare și umane pentru implementare (inclusiv monitorizare, control, eliberarea permiselor și elaborarea rapoartelor).

POLITICA ÎN DOMENIUL TRANSPORTULUI

Rețelele de transport din Croația, aprobate în conformitate cu TINA (Transport Infrastructure Needs Assessment – evaluarea necesităților privind infrastructura de transport) și REBIS (Regional Balkans Infrastructure Study – studiul privind infrastructurile de transport în regiunea Balcanilor), s-au dezvoltat în jurul coridoarelor de transport pan-europene. O mare parte a acestora traversează teritoriul Croației, după cum urmează: coridorul VII (Dunăre), coridorul X (Salzburg-Ljubljana-Zagreb-Belgrad-Nis-Skopje-Veles-Salonic, inclusiv ramura Xa), precum și coridorul V, care are două ramuri în Croația (Vb – Budapesta, Zagreb Rijeka – și Vc – Budapesta, Sarajevo, Ploce). Aceste rețele au fost utilizate ca bază de planificare pentru strategiile naționale privind transporturile în scopuri ISPA. De aceea, singurul proiect ISPA în domeniul transporturilor face parte din rețelele TINA și REBIS, altfel spus, se referă la construirea sau reabilitarea unei secțiuni, unui punct nodal sau a unei căi de acces legate de rețele. Rețelele TEN-T din Croația au fost proiectate pe baza recomandărilor SEETO (South East Europe Transport Observatory).

Coordonarea între instrumentele de preaderare

În conformitate cu regulamentul privind coordonarea asistenței[2], Comisia asigură o strânsă coordonare între cele trei instrumente de preaderare: PHARE, SAPARD și ISPA. În conformitate cu dispozițiile regulamentului menționat, comitetul de gestionare PHARE joacă un rol special în coordonarea celor trei instrumente de preaderare.

Coordonarea față de Comitetul mixt de monitorizare (PHARE)

Comitetul mixt de monitorizare asigură coordonarea monitorizării fiecărui instrument de preaderare și evaluarea în general a desfășurării schemelor de ajutoare finanțate de UE în țările beneficiare. Dacă este cazul, comitetul formulează recomandări pentru Comitetul ISPA sau pentru Comisie.

Coordonarea cu delegațiile CE

Serviciile Comisiei (DG Extindere, Relații Externe, Politică Regională) au organizat întâlniri periodice cu experții din delegațiile care răspund de PHARE și ISPA pentru a discuta chestiuni legate de programare și implementare, în special problemele ridicate de procedurile de licitare și contractare.

Coordonarea cu IPA

Pentru a asigura o coordonare eficientă și pentru a evita dublarea activităților, în 2007 s-au organizat reuniunile celor două Comitete de monitorizare ISPA din Croația în paralel cu reuniunile comitetelor de monitorizare sectorială care se ocupă de componenta Dezvoltare Regională. De asemenea, este important faptul că două dintre măsurile de asistență tehnică finanțate prin ISPA se referă la pregătirea filierelor de proiecte în vederea unei implementări bazate pe cofinanțare prin IPA. Astfel tranziția de la ISPA spre IPA se va realiza progresiv fără întreruperea măsurilor de implementare în sectoarele respective.

ACțIUNI PUBLICITARE

În 2007 nu a fost consacrată nicio măsură publicitară privind proiectele ISPA având în vedere că niciunul dintre acestea nu ajunsese încă la etapa de implementare. Cu toate acestea, pentru 2008 se preconizează organizarea unei ceremonii cu ocazia semnării primelor contracte de achiziții de lucrări (privind proiectul de reabilitare a căii ferate pe tronsonul Vinkovci - Tovarnik). Vor fi invitați să participe reprezentanți ai celor mai importante mass-media.

[1] Regula N+2 se referă la necesitatea ca procedura de ofertare pentru principalele contracte de achiziții de lucrări sau de servicii din cadrul unei măsuri să se lanseze în termen de 2 ani de la semnarea Memorandumului de finanțare. În cazul unei măsuri care privește exclusiv contractele de achiziții de servicii, N+2 se referă la semnarea contractului principal de achiziții pentru servicii în termen de 2 ani de la semnarea Memorandumului de finanțare corespunzător.

[2] Regulamentul (CE) nr. 1266/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999 privind coordonarea asistenței acordate statelor candidate în cadrul strategiei de preaderare.