RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 26.2.2015  
COM(2015) 89 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN 
Răspunsurile statelor membre la Raportul anual pentru 2013 al Cur ții de Conturi a 
Uniunii Europene   
{SWD(2015) 18 final}  
 
 CUPRINS 
Răspunsurile statelor membre la Ra portul anual pentru 2013 al Cur ții de Conturi A 
UNIUNII Europene............................................................................................................... ... 2 
Sinteză............................................................................................................................... ........ 2  
Răspunsurile statelor membre la Ra portul anual pentru 2013 al Cur ții de Conturi A 
UNIUNII Europene............................................................................................................... ... 4 
1. DOMENIUL DE APLICARE AL RAPORTULUI ...................................................................... 4  
2 PRINCIPALELE CARACTERISTICI ALE RAPORTULUI PENTRU 2013  AL CURțII DE 
CONTURI A UNIUNII EUROPENE ................................................................................................ 4  
3 SINTEZA R ĂSPUNSURILOR ST ATELOR MEMBRE ............................................................... 6  
3.1 Principalele erori cuantifica bile în gestiunea partajat ă............................................... 6  
3.2 Consolidarea r ăspunderii statelor membre - buna gestiune financiar ă..................... 9  
3.3 Consolidarea r ăspunderii statelor membre - c ătre o veritabil ă cultură a 
performan ței ........................................................................................................................... 11  
4. Concluzie...................................................................................................................... ... 12  
 
 
 3RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN 
RĂSPUNSURILE STATELOR MEMBRE LA RAPORTUL ANUAL PENTRU 2013  AL CURțII DE 
CONTURI A UNIUNII  EUROPENE  
SINTEZĂ 
Prezentul raport reprezint ă o analiz ă a răspunsurilor oferite de statele membre la 
Raportul anual al Cur ții de Conturi a Uniunii Europene (Curtea) pentru exerci țiul 
financiar 2013 și este în conformitate cu dispozi țiile prevăzute la articolul 162 
alineatul (5) din Regulamentul financiar1. 
Conform Raportului anual 2013 al Cur ții, conturile consolidate nu au fost afectate de 
erori semnificative, iar veniturile și angajamentele, în ansamb lu, au fost conforme cu 
legile și cu reglement ările în vigoare. De asemenea, auditul Cur ții a concluzionat c ă, 
în ansamblu, pl ățile au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare, iar sistemele 
de supraveghere și de control au fost, în general, par țial eficace. Rezultatele auditului 
au arătat că, în general, indicele de eroare  estimat a fost de 4,7 %, în sc ădere cu 
0,1 puncte procentuale fa ță de indicele din anul precedent, men ținându-se îns ă, în 
continuare, deasupra pr agului de semnifica ție. De asemenea, Curtea a subliniat c ă un 
important factor pozitiv în 2013 a fost cre șterea impactului m ăsurilor corective 
aplicate de statele membre și de Comisie. Mai mult decât atât, auditul Cur ții a 
evidențiat că, pentru o parte important ă a operațiunilor afectate de erori în domeniul 
gestiunii partajate, autorit ățile statelor membre au dispus de suficiente informa ții care 
să le fi permis detectarea și corectarea erorilor înainte de a solicita Comisiei 
rambursarea cheltuielilor. Domeniile de politic ă precum dezvoltarea rural ă, mediul, 
pescuitul și sănătatea, dar și politica regional ă, energia și transportul au înregistrat cel 
mai ridicat indice estimat, și anume 6,7 % și, respectiv, 6,9 %. 
În urma auditului desf ășurat în 2013, Curtea a identificat  categorii specifice de erori 
cuantificabile în gestiunea partajat ă, care au contribuit în mod semnificativ la 
indicele de eroare cel mai probabil pentru domeniile de politic ă în cauz ă. În 
domeniul de politic ă „Agricultura: pia ța și sprijinul direct” (capitolul 3), 
supraestimarea num ărului de hectare sau de animale eligibile și 
beneficiarii/activit ățile/cheltuielile neeligibili/neeligibile luate în ansamblu au 
contribuit în propor ție de 80 % la indicele de eroare cel mai probabil.  
În ceea ce prive ște politica regional ă, energia și transportul, erorile grave în materie 
de achiziții publice au reprezentat 45 % din to talitatea erorilor cuantificabile și au 
reprezentat aproximativ 39 % di n indicele de eroare estimat  pentru acest domeniu de 
politică. În domeniul de politic ă privind ocuparea for ței de munc ă și afaceri sociale, 
erorile legate de înc ălcarea normelor în domeniul achizi țiilor publice au  reprezentat 
7 % din totalul erorilor, ceea ce indic ă faptul că riscul nerespect ării normelor în 
domeniul achizi țiilor publice este în continuare relevant. 
La capitolul 3 din raportul s ău anual, Curtea a raportat deficien țe sistematice în 
cadrul sistemului de identificare a parcelelor  agricole (LPIS) rezultate din evaluarea 
incorectă a terenurilor eligibile din bazele de date LPIS. Prin urmare, statele membre 
în cauză au fost invitate s ă furnizeze informa ții și, în acela și timp, să precizeze dac ă 
bazele de date au fost actualizate și dacă au întreprins m ăsuri suplimentare pentru a 
rezolva problemele recurente. Toate statele membre în cauz ă au răspuns că, în 
                                                 
1  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 
25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a 
Regulamentului (CE, Euratom) Nr. 1605/2002 al  Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1). 
 
 4prezent, pot garanta c ă bazele de date LPIS sunt actualizate cu regularitate, c ă LPIS 
asigură o evaluare corect ă a eligibilit ății terenurilor și că, în mod sistematic, 
detectează cazuri de declarare excesiv ă.  
Statele membre au fost întrebate dac ă sunt în m ăsură să declare c ă sistemul lor de 
control a abordat deficien țele recurente identificate de  Curte în ceea ce prive ște: 
angajamentele de agromediu, beneficiarii neeligibili, nerespectarea normelor în 
domeniul achizi țiilor publice și neeligibilitatea sprijinul ui pentru pensionarea 
anticipată. Statele membre în cauz ă au declarat c ă au abordat toate sau aproape toate 
deficiențele recurente identificate.  
În ceea ce prive ște întrebarea referitoare la înc ălcarea normelor în domeniul 
achizițiilor publice, aproape jum ătate din statele membre au r ăspuns că au identificat 
probleme sistemice legate de achizi țiile publice și că au întreprins m ăsuri preventive 
în acest context. 
Raportul a analizat r ăspunsurile la întreb ările privind răspunderea  statelor membre, 
o atenție deosebit ă fiind acordat ă declarațiilor de gestiune și declarațiilor naționale, 
verificărilor de gestiune, precum și rolului și importan ței evaluărilor efectuate de 
Curte. 
Statele membre, în propor ție de 76 %, au afirmat c ă declarațiile de gestiune 
obligatorii ar putea avea un impact pozitiv asupra prevenirii, identific ării și corectării 
erorilor de c ătre statele membre. Cea mai mare parte a statelor membre (86 %) 
consideră că rezultatele evalu ărilor Curții sunt utile și contribuie la asigurarea de 
către acestea a faptului c ă fondurile sunt utilizate în  conformitate cu legile și cu 
reglement ările în vigoare. În ceea ce prive ște aspectul privind utilitatea declara țiilor 
naționale, mai mult de jum ătate din toate statele membre au oferit r ăspunsuri 
favorabile. 
În cele din urm ă, în raportul s ău din 2013, Curtea a constatat c ă, în general, pentru 
perioada de programare 2007-2013, s-a pus un accent mai mare pe necesitatea ca 
fondurile UE s ă fie cheltuite în conformitate cu normele și că atenția acordat ă 
performan ței a fost limitat ă. În chestionarul din acest an, statele membre au fost 
întrebate care au fost m ăsurile întreprinse pentru a se asigura c ă performan ța a 
reprezentat un element-cheie în utilizarea fondurilor UE și care au fost m ăsurile 
instituite pentru m onitorizarea performan ței programelor și a proiectelor. Un num ăr 
semnificativ de state membre au furnizat r ăspunsuri cuprinz ătoare la aceste dou ă 
întrebări. Utilizarea de criterii, indicatori și evaluări reprezint ă mijloacele prin care 
numeroase țări asigură faptul că performan ța constituie un element-cheie. În ceea ce 
privește monitorizarea performan țelor, rapoartele intermediare, m ăsurile de control, 
evaluările și urmărirea indicatorilor se înscriu printre m ăsurile cel mai frecvent 
utilizate de statele membre. 
 
 5RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN 
RĂSPUNSURILE STATELOR MEMBRE LA RAPORTUL ANUAL PENTRU 2013  AL CURțII DE 
CONTURI A UNIUNII  EUROPENE  
 
1. Domeniul de aplicare al raportului 
Articolul 162 alineatul (5) din Re gulamentul financiar prevede c ă, după ce Curtea 
transmite raportul s ău anual, Comisia comunic ă statele membre în cauz ă, fără 
întârziere, detaliile raportul ui referitoare la gestiunea fondurilor pentru care acestea 
sunt responsabile. În termen de șaizeci de zile, statele membre trebuie s ă transmită 
răspunsurile, iar ulterior Comisia transmite Cur ții de Conturi a Uniunii Europene, 
Parlamentului European și Consiliului, pân ă la 28 februarie din anul urm ător, o 
sinteză a răspunsurilor primite. 
După publicarea raportului anual al Cur ții pentru exerci țiul financiar 2013, Comisia a 
comunicat în mod corespunz ător statelor membre detaliile raportului în cauz ă. Aceste 
informații au fost prezentate sub forma unei sc risori cu trei anexe care urmau s ă fie 
completate de fiecare stat membru, precum și cu orient ările însoțitoare privind 
elaborarea și prezentarea r ăspunsurilor la chestionar. Anexa I  a fost un chestionar 
întocmit pe baza punctelor referitoare la fiecare stat membru; anexa II a fost un 
chestionar întocmit pe baza constat ărilor auditului referitoare la fiecare stat membru, 
iar anexa III  a fost un chestionar întocmit pe baza constat ărilor relevante referitoare 
la gestiunea partajat ă pentru DAS 2013. 
Pentru raportul din acest an, au fost identificate trei teme principale. Acestea sunt 
următoarele: 1) principalele erori cu antificabile în gestiunea partajat ă; 
2) consolidarea r ăspunderii statelor membre – buna gestiune financiar ă; și 
3) consolidarea r ăspunderii statelor membre c ătre o veritabil ă cultură a performan ței. 
În plus, raportul este înso țit de un document de lucru al  serviciilor Comisiei (SWD), 
care conține răspunsurile statelor membre la anexele I și III. 
 
2 Principalele caracteristici al e raportului pentru 2013 al Cur ții de Conturi a 
Uniunii Europene 
Conform Raportului anual 2013 al Cur ții, conturile consolidate nu au fost afectate de 
erori semnificative, iar veniturile și angajamentele, în ansamb lu, au fost conforme cu 
legile și cu reglement ările în vigoare. De asemenea, auditul Cur ții a concluzionat c ă, 
în ansamblu, pl ățile au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare, iar sistemele 
de supraveghere și de control au fost, în general, par țial eficace2. Rezultatele 
auditului au ar ătat că, în ansamblu, indicele de eroa re estimat a fost de 4,7 %, în 
scădere cu 0,1 puncte procentuale fa ță de rata din anul precedent, men ținându-se 
însă, în continuare, deasupra pragului de semnifica ție. Curtea a subliniat c ă un 
important factor în 2013 a fost cre șterea impactului m ăsurilor corective aplicate de 
statele membre și de Comisie. Potrivit raportului Cur ții, dacă aceste m ăsuri nu ar fi 
fost aplicate opera țiunilor eșantionate, indicele de eroare estimat ar fi fost cu 
1,6 puncte procentuale mai mare3. 
Domeniile de politic ă precum dezvoltarea rural ă, mediul, pescuitul și sănătatea, dar 
și politica regional ă, energia și transportul au înregistrat cel mai ridicat indice 
                                                 
2 CCE RA 2013, p. 23. 
3 CCE RA 2013, p. 23. 
 
 6estimat, și anume 6,7 % și, respectiv, 6,9 %. Mai mult decât atât, auditul Cur ții a 
evidențiat și că, pentru o parte important ă a operațiunilor afectate de erori ap ărute în 
domeniul gestiunii partajate, autorit ățile statelor membre au dispus de suficiente 
informații care să le fi permis detectarea și corectarea erorilor înainte de a solicita 
Comisiei rambursarea cheltuielilor4.  
Graficul de mai jos prezint ă o defalcare a contribu ției la indicele de eroare estimat, în 
funcție de domeniul de politic ă5. 
 
23%
15%
44%7%2%7%2%
Capitolul 3 - Agricultur ă: piața și sprijinul direct
Capitolul  4 - Dezvoltare rural ă, mediu, pescuit și 
sănătate
Capitolul 5 - Politic ă regională, transport și energie
Capitolul 6 - Ocuparea for ței de munc ă și afaceri 
sociale
Capitolul  7 - Rela ții externe, ajutor și extindere
Capitolul  8 - Cercetare și alte politici interne
Capitolul  9 - Cheltuieli administrative și conexe
 
În ceea ce prive ște tipurile de erori, raportul Cur ții a indicat faptul c ă erorile privind 
eligibilitatea au contribuit în mod semnificativ  la indicele de eroare  global estimat. Erorile 
grave în domeniul achizi țiilor publice și declarațiile incorecte ale fermierilor au reprezentat o 
mare parte a erorilor identificate. Graficul de mai jos ofer ă o defalcare a contribu ției la 
indicele de eroare global estimat a fiec ărui tip de eroare. 
39%
22%21%14%4%
Costuri neeligibile incluse în declara ţia de cheltuieli
Proiecte/activit ăţi neeligibile sau beneficiari neeligibili
Erori grave în domeniul achizi ţiilor publice
Declaraţii incorecte privind zonele agricole
Alte tipuri de erori
 
 
                                                 
4 CCE RA 2013, p. 83, p. 111 și p. 153. 
5 CCE RA 2013, p. 26. 
 
 73 Sinteza r ăspunsurilor statelor membre 
3.1 P RINCIPALELE ERORI CUANTIFICABILE ÎN GESTIUNEA PARTAJAT Ă 
În urma auditului desf ășurat în 2013, Curtea a identificat  categorii specifice de erori 
cuantificabile în gestiunea partajat ă care au contribuit în mod semnificativ la indicele 
de eroare cel mai probabil pentru domeniile politice în cauz ă. În domeniul de politic ă 
„Agricultura: pia ța și sprijinul direct”, supraestimarea num ărului de hectare sau de 
animale eligibile și beneficiarii/activit ățile/cheltuielile neeligibili/neeligibile în 
ansamblu au contribuit în propor ție de 80 % la indicele de eroare cel mai probabil.  
În ceea ce prive ște politica regional ă, energia și transportul, er orile grave din 
domeniul achizi țiilor publice au reprezentat 45 % din totalitatea erorilor 
cuantificabile și au reprezentat aproximativ 39 % din indicele de eroare estimat 
pentru acest domeniu de politic ă6. În domeniul de politic ă privind ocuparea for ței de 
muncă și afaceri sociale, erorile legate de situa țiile de înc ălcare a normelor în 
domeniul achizi țiilor publice au reprezentat 7 % din totalul erorilor, ceea ce indic ă 
faptul că riscul nerespect ării normelor în domeniul achizi țiilor publice este în 
continuare relevant7. 
În capitolul 3 din ra portul anual, Curtea  a raportat deficien țele sistematice din cadrul 
sistemului de identificare a parcelelor agricole (LPIS) rezultate din evaluarea 
incorectă a terenurilor eligibile din bazele de date LPIS8. Prin urmare, statele 
membre în cauz ă a u  f o s t  i n v i t a t e  s ă furnizeze informa ții și, în acela și timp, s ă 
precizeze dac ă bazele de date au  fost actualizate și dacă au întreprins m ăsurile 
necesare pentru rezolvarea problemelor r ecurente. Toate statele membre în cauz ă au 
răspuns că, în prezent, pot garanta c ă bazele de date LPIS sunt actualizate cu 
regularitate, c ă LPIS asigur ă o evaluare corect ă a eligibilit ății terenurilor și că, în 
mod sistematic, detecteaz ă cazuri de declarare excesiv ă. 
Polonia a raportat c ă, începând din 2009: „a reor ganizat în mod coerent și treptat 
metoda de actualizare a datelor din cadru l LPIS. Principala modificare a fost 
introducerea în sistemul de produc ție a actualiz ărilor bazei de date de referin ță online 
cu ajutorul speciali știlor ARiMR9 prin intermediul unui instrument informatic, 
GIS10.” În plus, autorit ățile poloneze au s ubliniat faptul c ă „în ceea ce prive ște 
neregulile constatate cu privire la LPIS de c ătre Curtea de Cont uri în 2013, nu este 
adevărat că neregula este de natur ă sistemic ă” și că, în mod eronat, Curtea a 
recunoscut o parte a unei parcele in undate în 2013 ca fiind neeligibil ă pentru plat ă în 
201211. 
Irlanda a declarat c ă o revizuire a bazei de date LPIS reprezint ă un proces iterativ 
continuu12, în timp ce Fran ța a declarat c ă a fost instituit un plan de ac țiune aprobat 
de Comisie, aflat în desf ășurare în 2015, în vederea actualiz ării LPIS13. România a 
menționat că, pentru îmbun ătățirea situa ției, ar fi necesare finan țarea noilor 
ortoimagini, precum și un personal nou și formarea acestuia. 
În cele din urm ă, Germania a subliniat faptul c ă, în cazul s ău, declararea excesiv ă 
identificat ă a fost un caz individual „care nu a avut niciun impact financiar” și că au 
                                                 
6 CCE RA 2013, p. 148. 
7 CCE RA 2013, p. 177. 
8 CCE RA 2013, rubrica 3.1 și rubrica 3.4. 
9 Agencja Restrukturyzacji i M odernizacji Rolnictwa (ARiMR). 
10 SWD p. 143. 
11 SWD p. 143. 
12 SWD p. 118. 
13 SWD, anexa I și anexa III, p. 33 și p. 106. 
 
 8fost întotdeauna depuse eforturi pentru a se asigura c ă LPIS este actualizat în mod 
corespunz ător și cu regularitate14. 
În ceea ce prive ște dezvoltarea rural ă, Curtea a constatat cazuri grave de nerespectare 
a eligibilit ății în ceea ce prive ște proiectele de investi ții, determinând astfel 
neeligibilitatea anumitor tipuri de cheltuieli.  
Statele membre au fost întrebate dac ă sunt în m ăsură să afirme c ă sistemul lor de 
control a abordat deficien țele recurente identificate de  Curte în ceea ce prive ște: 
angajamentele de agromediu, beneficiarii neeligibili, nerespectarea normelor în 
domeniul achizi țiilor publice și neeligibilitatea sprijinul ui pentru pensionarea 
anticipată.  
Statele membre în cauz ă au declarat c ă au abordat toate sau aproape toate 
deficiențele recurente identificate. Graficele de mai jos ofer ă o prezentare general ă a 
răspunsurilor primite:  
16%
17%
67%Norme în domeniul achizi ţiilor publice
NU
niciun răspuns
DA
Grecia a eviden țiat două domenii în care a adus îmbun ătățiri semnificative: o 
modificare a pl ăților pentru agromediu care a implicat  reproiectarea sistemului de 
sancțiuni pentru anumite ac țiuni, precum și o modificare a legisla ției naționale în 
domeniul achizi țiilor publice15. 
Autoritățile poloneze au declarat c ă, în ceea ce prive ște neeligibilitatea sprijinului 
pentru pensionarea anticipat ă, nu sunt de acord cu Curtea și Comisia în ceea ce 
privește faptul c ă „punerea în aplicare a m ăsurii privind «pensi ile structurale» a 
implicat fraude sau alt ă activitate ilegal ă care au adus atingere intereselor financiare 
ale Uniunii”. Prin urmare, au fost prezentate clarific ări și au fost întreprinse m ăsuri 
de remediere de c ătre autorit ăți. Comisia a solicitat recuperarea sumelor pl ătite în 
mod necuvenit. 
În ceea ce prive ște întrebarea referitoare la înc ălcarea normelor în domeniul 
achizițiilor publice, aproape jum ătate din statele membre au r ăspuns că au identificat 
                                                 
14 SWD p. 118. 
15 SWD p. 112. 
 
 9probleme sistemice legate de achizi țiile publice și că au întreprins m ăsuri preventive 
în acest context. 
Scoția (Regatul Unit) a declarat c ă: „Deși am promovat în mod activ normele în 
domeniul achizi țiilor publice, trebuie s ă depunem în continuare  mai multe eforturi 
pentru a informa autoritatea de management și beneficiarii cu privire la importan ța 
respectării normelor în domeniul achizi țiilor publice și la impactul pe care îl poate 
avea aceasta.” 
Slovenia a raportat trei domenii în care au fost aduse îmbun ătățiri: 1) desemnarea 
unui grup de proiect în noiembrie 2014, în m od special pentru abordarea problemelor 
legate de domeniul achizi țiilor publice; 2) analizarea contractelor de achizi ții publice; 
și 3) implementarea și continuarea implement ării de competen țe administrative 
(creșterea num ărului de locuri de munc ă și al cursurilor de formare în domeniul 
achizițiilor publice) în cadrul asisten ței tehnice16. 
Alte state membre au întreprins anumite m ăsuri în încercarea de a limita și de a 
preveni înc ălcarea normelor în domeniul achizi țiilor publice. România a instituit 
măsuri legislative și bazate pe sisteme, iar Republica Ceh ă a instituit m ăsuri 
preventive și corective la nivel na țional. Croa ția a instituit numeroase m ăsuri 
preventive, inclusiv ateliere și un program de formare de 50 de ore pentru a permite 
obținerea unui certificat în domeniul achizi țiilor publice, cu o valabilitate de 
trei ani17. Portugalia și Ungaria au stabilit planuri de ac țiune în vederea îmbun ătățirii 
domeniului achizi țiilor publice, în timp ce în Es tonia sistemul de gestiune și de 
control legat de achizi țiile publice a fost „consolidat în mod serios” în ultimii 
câțiva ani18. 
Cu toate acestea, anumite state membre au afirmat c ă au întâmpinat foarte pu ține 
probleme sistemice în ceea ce prive ște achizițiile publice. Spania a afirmat c ă: 
„Deși au fost identificate divers e aspecte legate de achizi țiile publice, tipul acestora 
variază de la un organism la altul și, de obicei, afecteaz ă contracte spec ifice [...]. În 
plus, problemele identificate în domeniul achizi țiilor publice nu sunt considerate a fi 
de natură sistemică și în toate cazurile în care au fo st identificate nereguli legate de 
achizițiile publice, cheltuielile afectate au fo st retrase, astfel încât bugetul UE s ă nu 
fie afectat19. 
Finlanda a declarat c ă „respectarea normelor în domeniul achizi țiilor publice este 
monitorizat ă mai îndeaproape în ceea ce prive ște acordarea de ajutoare cofinan țate 
din fonduri UE decât în cadrul programelor na ționale de ajutor20.” 
În fine, Germania a declarat c ă nu a identificat nicio „problem ă de natură sistemică în 
ceea ce prive ște Fondul social euro pean (FSE) în leg ătură cu achizi țiile publice”, dar 
a întreprins totu și, în anumite cazuri, „m ăsuri de precau ție”21. 
Răspunsurile statelor membre cu privire la aspectele legate de principalele erori 
cuantificabile subliniaz ă faptul că statele membre au întreprins o serie de m ăsuri 
preventive și de remediere. În plus, se pare c ă există un angajament privind 
remedierea deficien țelor sistemice, num ărul de erori cuantificabile fiind astfel redus. 
                                                 
16 SWD p. 173. 
17 SWD p. 90. 
18 SWD p. 103.  
19 SWD p. 177.  
20 SWD p. 104. 
21 SWD p. 110.  
 
 103.2 C ONSOLIDAREA R ĂSPUNDERII STATELOR MEMBRE - BUNA GESTIUNE FINANCIAR Ă 
În raportul s ău din 2013, în ceea ce prive ște gestiunea partajat ă Curtea a constatat c ă, 
în multe cazuri, autorit ățile naționale au dispus de suficiente informa ții pentru a 
preveni, a detecta și a corecta erorile, înainte de a declara Comisiei cheltuielile 
respective22. Curtea a subliniat faptul c ă UE își cheltuie ște bugetul, îns ă există încă 
suficient loc pentru îmbun ătățirea în continuare a modul ui în care su nt cheltuite 
aceste fonduri. Fondurile ar trebui s ă fie cheltuite conform normelor îns ă, în același 
timp, să se asigure ob ținerea rezultatelor preconizate23. Această secțiune a raportului 
analizează răspunsurile la întreb ările privind r ăspunderea statelor membre, o aten ție 
deosebită fiind acordat ă declarațiilor de gestiune și declara țiilor naționale, 
verificărilor de gestiune, precum și rolului și importan ței evaluărilor efectuate de 
Curte. 
Statele membre, în propor ție de 76 %, au afirmat c ă declarațiile de gestiune 
obligatorii ar putea avea un impact pozitiv asupra prevenirii, identific ării și corectării 
erorilor de c ătre statele membre. Ungaria a afirmat c ă declarațiile de gestiune au fost 
puse în aplicare și că acestea trebuie s ă fie transmise ministrului responsabil pentru 
bugetul de stat24. 
Scoția (Regatul Unit) și Letonia au r ăspuns că declarațiile de gestiune vor avea un 
impact pozitiv, contribuind astfel la cre șterea răspunderii statelor membre.  
În momentul în care au fost întrebate cu privire la utilitatea declara țiilor naționale, 
puțin mai mult de jum ătate din toate statele membre au r ăspuns în mod favorabil. 
Danemarca și Regatul Unit, ambele participante  la grupul de lucru interinstitu țional 
privind declara țiile naționale, au f ăcut declara ții în sprijinul declara țiilor naționale. 
Danemarca a remarcat c ă: 
„Una dintre concluzii a fost c ă scopul declara țiilor naționale este de a asigura o mai 
mare responsabilitate politic ă în scopul de a se gara nta corectarea erorilor ap ărute în 
plățile naționale ale fondurilor UE . Danemarca consider ă că este important ă 
diseminarea, iar formularea de recomand ări constituie un bun punc t de plecare pentru 
țările care nu dispun înc ă de un model în acest sens. În  Danemarca, nivelul politic 
este considerat r ăspunzător, întrucât Comisia pentru finan țe publice prezint ă un 
raport anual cu privire la utilizarea fondur ilor UE în Danemarca [...]. Modelul danez 
asigură astfel răspunderea în ceea ce prive ște utilizarea fondurilor UE  la nivel politic 
național”25. 
Regatul Unit a afirmat c ă a sprijinit recomand ările grupului de lucru și că: 
„salutăm aceste recomand ări care sunt destul de  flexibile pentru a ține cont de 
circumstan țele și procese na ționale, ceea ce înseamn ă că statele membre dispun de o 
putere discre ționară atunci când produce un astfel de document voluntar. Salut ăm, de 
asemenea, faptul c ă aceste recomand ări evidențiază importan ța unei bune raport ări în 
scopul îmbun ătățirii gestiunii fondurilor UE”26. 
Cu toate acestea, criticile privind declara țiile de gestiune s-a axat pe faptul c ă acestea 
nu au adus nicio valoare ad ăugată, întrucât sistemele existente sunt adecvate și, că 
eventual, ar duce la sporirea sarcinii administrative27. 
                                                 
22 CCE RA 2013, p. 83, p. 111 și p. 153. 
23 Discurs – Prezentarea rapoartelor anuale pentru 2013 în fa ța Comisiei pentru control bugetar a Parlamentului 
European - Pre ședintele Caldeira. 
24 SWD p. 117. 
25 SWD p. 102. 
26 SWD p. 181. 
27 SWD- Germania, Irlanda, Belgia - p. 82, p. 111, p. 119. 
 
 11Statele membre care nu sunt în favoarea ideii de declara ții naționale (de exemplu, 
Letonia și Estonia) au f ăcut trimitere la faptul c ă pot exista suprapuneri cu alte 
rapoarte anuale și o birocra ție sporită28. În plus, în țările descentralizate (Fran ța) și 
federale (Germania), declara țiile naționale au fost considerate ineficace. 
Cea mai mare parte a statel or membre (86 %) consider ă că rezultatele evalu ărilor 
Curții sunt utile și contribuie la asigurarea de c ătre acestea a faptului c ă fondurile 
sunt utilizate în conformitate cu legile și reglement ările în vigoare. Slovacia a 
afirmat: 
„Evaluările efectuate de Curtea de Conturi pot furniza stimuli relevan ți pentru 
revizuirea normelor na ționale aplicate de entit ățile individuale care furnizeaz ă 
contribuții din fondurile UE. În ceea ce prive ște rezultatele evalu ărilor privind 
aspectele sistemice sau orizontale, aceasta prezint ă o resurs ă directă și valoroas ă 
pentru punerea în aplicare, la nivel na țional, a ajust ărilor și a măsurilor corective 
necesare29.” 
Croația a afirmat, de asemenea, c ă: „Rezultatele evalu ării Curții sunt luate în 
considerare și contribuie la îmbun ătățirea legisla ției existente și a procedurilor 
prevăzute pentru util izarea fondurilor UE30.” 
În ceea ce prive ște îmbunătățirea verific ărilor de gestiune, 72 % din statele membre 
au răspuns pozitiv. Republica Ceh ă și Spania31 au declarat în egal ă măsură că au 
elaborat planuri de ac țiune în vederea îmbun ătățirii verific ărilor de gestiune, iar în 
cazul Spaniei, „ca urmare a aplic ării acestor planuri, indicii de eroare prezenta ți în 
rapoartele anuale de control ale autorit ății de audit au sc ăzut în mod considerabil.” 
Luxemburg a prezentat m ăsurile îmbun ătățite, care au inclus: grupuri de lucru cu 
beneficiarii, stabilirea de orient ări și controlul în propor ție de 100 % al tuturor 
documentelor justificative de c ătre autoritatea de management, înainte de depunerea 
unei cereri de plat ă către Comisie32. 
Letonia a afirmat c ă autoritatea de management elaboreaz ă periodic un certificat 
pentru autoritatea de certificare și că sistemul de verificare existent este solid. Prin 
urmare, aceasta a fost în m ăsură să refuze declara țiile de cheltuieli din partea a doi 
beneficiari și să trimită cazurile respective c ătre biroul na țional antifraud ă33. 
Alte state membre au declarat c ă sistemele de verificare pe care le-au instituit sunt 
solide, astfel cum se demonstreaz ă prin indicele de eroare sc ăzut și că, prin urmare, 
nu a fost necesar s ă fie îmbun ătățite. Acesta a fost cazul Țărilor de Jos și Austriei34. 
În ceea ce prive ște răspunderea, din r ăspunsurile primite din partea statele membre se 
constată o sensibilizare crescut ă față de nevoia de r ăspundere, care se reflect ă în 
măsuri precum m ăsurile întreprinse pentru îmbun ătățirea verific ărilor de gestiune. Cu 
toate acestea, exist ă preocup ări cu privire la valoarea ad ăugată, la sarcina 
administrativ ă excesivă a declara țiilor de gestiune și naționale. 
 
                                                 
28 SWD Letonia și Estonia - p. 123, p. 103. 
29 SWD p. 169. 
30 SWD p. 90. 
31 SWD- p. 93, p. 177. 
32 SWD p. 131. 
33 SWD p. 121. 
34 SWD- p. 78, p. 136. 
 
 123.3 C ONSOLIDAREA R ĂSPUNDERII STATELOR MEMBRE - CĂTRE O VERITABIL Ă 
CULTUR Ă A PERFORMAN țEI 
În raportul s ău pe 2013, Curtea a constatat c ă, pentru perioada de 
programare 2007-2013, accentul a fost pus, în ge neral, mai ales pe necesitatea ca 
fondurile UE s ă fie cheltuite în conformitate cu normele și că atenția acordat ă 
performan ței a fost limitat ă35. 
 În chestionarul din acest an, statele membre au primit întreb ări cu privire la m ăsurile 
întreprinse pentru a se asigura ca performan ța a reprezentat un element-cheie în 
utilizarea fondurilor UE și la măsurile întreprinse pentru monitorizarea performan ței 
programelor și a proiectelor. Un num ăr semnificativ de state membre au furnizat 
răspunsuri cuprinz ătoare la aceste dou ă întrebări. 
 Utilizarea de criterii , indicatori  și evaluări reprezint ă mijloacele prin care 
numeroase state asigur ă faptul că performan ța constituie un element-cheie. Țările de 
Jos au raportat c ă, în cadrul FEDR, criter iile de evaluare sunt ut ilizate în procesul de 
selecție a proiectelor. Pr intre acestea se num ără: „contribu ția la PO, gradul de 
inovare, calitatea activit ății economice și/sau a planului de afaceri, calitatea 
proiectului și sustenabilitatea. Listele de verifica re sunt întocmite în comun în acest 
scop”
36. 
 Polonia a declarat c ă a utilizat „criterii ponderat e” în cadrul Programului de 
dezvoltare rural ă 2007-2013 
și că „aplicarea criteriilor de selec ție trebuie s ă asigure 
că proiectele cele mai susceptibile s ă contribuie la realizarea obiectivelor și a 
rezultatelor stabilite în Pr ogramul de dezv oltare rural ă sunt selectate pentru 
finanțare”. Pentru perioada 2014- 2020, proiectele vor fi selectate prin aplicarea 
„criteriilor de selec ție”.  
România  (AM POSCCE ) a combinat evaluarea cu o gril ă de selecție și cu un sistem 
de punctare,  asigurându-se astfel finan țarea celor mai performante proiecte37. Belgia 
(Valonia) a instituit un grup operativ de exper ți independen ți din mediul universitar 
și industrial pentru a evalua calitatea proiectelor propuse. Realizarea aces tor proiecte 
este, de asemenea, analizat ă prin intermediul obiectivelor SMART38. 
 Indicatorii sunt utiliza ți de mai multe state membre. Republica Ceh ă a stabilit o serie 
de norme de baz ă/orizontale armonizate care acoper ă programele opera ționale, 
precum și o listă de coduri na ționale ale indicatorilor, con ținând indicatori pentru 
toate programele în vederea urm ăririi progreselor înregistrate în cadrul acestora; 
Spania face trimitere la Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 care stabile ște indicatori 
pentru evaluarea și monitorizarea Fondului european agricol pentru d ezvoltare rural ă 
(FEADR), precum și a Fondului european de garantare agricol ă (FEGA). 
 Luxemburg ofer ă o descriere clar ă a modului în care este se asigur ă că această 
performan ță rămâne un aspect esen țial. Acesta prevede monitorizarea de c ătre 
autoritatea de management a programului opera țional pe baza unor indicatori clari, 
care sunt actualiza ți cu regularitate. Ace ști indicatori sunt prezenta ți în raportul 
executiv. În plus, formularul de cerere pent ru proiecte este conceput pentru a se 
verifica, chiar din prima etap ă de depunere, dac ă proiectul poate î ndeplini obiectivele 
programului opera țional al FSE. 
                                                
 
35 CCE RA 2013, p. 257. 
36 SWD p. 136. 
37 SWD p. 152. 
38 SWD p. 80. 
 
 13 
În ceea ce prive ște monitorizarea, rapoartele intermediare , măsurile de control , 
evaluările și urmărirea indicatorilor  se înscriu printre cele mai frecvente m ăsuri 
utilizate de statele membre.   Malta subliniaz ă în mod clar m ăsurile pe care le utilizeaz ă pentru monitorizare. 
Acestea sunt urm ătoarele: 1) actualizarea cu regul aritate a bazei de date privind 
fondurile structurale de c ătre beneficiari; 2) prezentarea de rapoarte intermediare ale 
proiectului de dou ă ori pe an c ătre autoritatea de management; 3) controale fizice 
prin sondaj; și 4) reuniuni pe tema evolu ției proiectelor, cu toate p ărțile implicate
39. 
 Țările de Jos, Austria, Letonia și Slovenia fac trimitere la rapoartele intermediare sau 
la rapoartele anuale și la revizuiri ca reprezentând un mijloc esen țial de monitorizare 
a performan ței
40. 
 Danemarca (Agen ția daneză pentru pescuit și agricultur ă) face trimitere la m ăsurile 
de control cuprinz ătoare puse în aplicare cu privir e la plata fondurilor UE pentru 
schemele legate de suprafa ță și pentru cele care nu sunt legate de suprafa ță. Aceste 
măsuri de control acoper ă atât controlul administrativ, cât și controlul fizic
41. 
 Bulgaria (OPRD) prezint ă măsurile de control și afirmă că, în condi țiile generale 
prevăzute în acordurile de acordare a unui sprijin fi nanciar, sunt incluse urm ătoarele 
cerințe: 1) beneficiarul efectueaz ă și documenteaz ă trei inspec ții asupra condi ției 
fizice a investi țiilor; 2), beneficiarul raporteaz ă autorității contractante rezultatele 
acestor controale; și 3) beneficiarul nu î și transfer ă proprietatea asupra facilit ății 
construite cu investi ții în baza prezentului acord. 
 
Republica Ceh ă afirmă că cel puțin un indicator al proiectelor trebuie s ă fie urmărit și 
că proiectele f ără indicatori sunt inadmisibile. 
 În general, statele membre și-au afirmat angajamentul fa ță de performan ță. Lecțiile 
învățate, precum și cele mai bune practici din peri oada de programare anterioar ă se 
află deja în etapa de punere în aplicare în aceast ă nouă perioadă
 de programare. 
Republica Ceh ă afirmă că va pune în practic ă o „nou ă dezvoltare” pentru 
perioada 2014-2020, care va imp lica o descriere mai detaliat ă a proiectelor, care s ă 
reflecte cu claritate rezultatele poten țiale estimate, în timp ce Estonia va acorda o 
„atenție deosebit ă” indicatorilor de performan ță pentru noua perioad ă de programare. 
 
4. C ONCLUZIE  
În raportul s ău privind DAS 2013, Curtea î și menține poziția critică față de numărul 
mare de erori cuantificabile în ceea ce prive ște gestiunea partajat ă. La fel ca în 2012, 
Curtea a subliniat înc ă o dată faptul că, pentru o parte semnificativ ă a operațiunilor 
afectate de eroare, autorit ățile statelor membre au dispus de informa ții suficiente care 
să le fi permis detectarea și corectarea erorilor înainte de a solicita rambursarea 
cheltuielilor. În plus, Curtea a subliniat necesitatea acord ării unei aten ții sporite 
obținerii celor mai bune rezultate posibile  cu fonduri limitate. Curtea recomand ă o 
mai mare concentrare pe performan ță.  
                                                 
39 SWD- p. 133-134. 
40 SWD- p. 77, p. 120, p. 136, p. 171. 
41 SWD p. 98. 
 
 14În răspunsurile oferite la cele trei  chestionare, statele membre au furnizat dovezi care 
atestă faptul că au aplicat în continuare m ăsurile menite s ă reducă numărul erorilor în 
gestiunea partajat ă. Mai multe state membre, împreun ă cu Comisia, au stabilit 
planuri de ac țiune în domeniile de politic ă privind agricultura și coeziunea. În ceea 
ce privește achizițiile publice, multe state membre au admis c ă acestea au fost 
afectate de probleme sistemice, dar au subliniat, de asemenea, c ă au fost instituite 
mai multe m ăsuri preventive și corective.  
În general, statele membre au adoptat conceptul privind cre șterea nivelului de 
răspundere. În mare m ăsură, declarațiile de gestiune sunt considerate ca având un 
impact pozitiv, în timp ce declara țiile naționale, de și sunt mai pu țin populare, au fost 
privite ca fiind benefice. 
În cele din urm ă, angajamentul fa ță de performan ță la nivelul statelor membre poate 
fi ilustrat prin observa ția de încheiere a Danemarcei: 
„Danemarca este de p ărere că un aspect central al unei implement ări satisfăcătoare a 
bugetului UE este c ă se obțin rezultate. Prin urmare, este important a se crea un cadru 
pentru un sistem orientat c ătre rezultate, care s ă se axeze într-o mai mare m ăsură pe 
rezultatele și efectele proiectelor UE. În plus, autorit ățile daneze consider ă că este 
important s ă se creeze transparen ță în ceea ce prive ște valoarea ad ăugată pentru UE 
creată de fonduri. Danemarca dore ște ca discu țiile privind ob ținerea unor rezultate s ă 
contribuie la consolidarea leg ăturii dintre evalu ările rezultatelor și reglementarea 
juridică și în materie de buget a di feritelor domenii de politic ă42.” 
 
                                                 
42 SWD p. 182.