RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 10.6.2009 
SEC(2009) 703 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
de însoțire a 
 
COMUNIC ĂRII COMISIEI  
CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CO NSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI 
SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR 
 
privind 
 
Strategia Uniunii Europene pentru regiunea M ării Baltice 
  
Rezumatul evalu ării impactului  
 
  
{COM(2009) 248 final} 
{SEC(2009) 702}  
RO 2   RO Introducere 
Concluziile pre ședinției Consiliului European de la  14 decembrie 2007 au indicat c ă „fără a 
aduce atingere politicii maritime in tegrate, Consiliul European invit ă Comisia s ă prezinte o 
strategie UE pentru regiunea M ării Baltice cel târziu pân ă în iunie 2009. Aceast ă strategie ar 
trebui, printre altele, s ă ofere un sprijin pentru abordarea pr oblemelor urgente de mediu legate 
de Marea Baltic ă.” În cadrul concluziilor men ționate anterior, Consiliul European și-a 
exprimat sprijinul pentru politica maritim ă integrată pentru UE, subliniind faptul c ă „aceasta 
ar trebui s ă țină seama îndeosebi de particularit ățile statelor membre și de regiunile maritime 
specifice care ar trebui s ă facă obiectul unei cooper ări mai intense, inclusiv insulele, 
arhipelagurile și regiunile ultraperiferice, precum și de dimensiunea interna țională.” Prin 
urmare, strategia Uniunii Eu ropene pentru regiunea M ării Baltice constituie un prim exemplu 
de strategie maritim ă integrată la nivelul unui bazin maritim.  
Aria geografic ă ce face obiectul strategiei es te macroregiunea din jurul M ării Baltice. În total, 
sunt vizate opt state membre (Suedia, Finlanda, Estonia, Letonia, Lituan ia, Polonia, Germania 
și Danemarca). De asemenea, trei state ter țe (Federa ția Rusă, Norvegia și Belarus) ar putea fi 
interesate de strategie. Ca drul Dimensiunii Nordice ofer ă baza unei cooper ări externe cu țări 
terțe în regiunea M ării Baltice.  
Regiunea M ării Baltice (RMB) este o regiune foarte eterogen ă din punct de vedere economic, 
ecologic și cultural, și totuși țările din aceast ă regiune de țin multe resurse comune și se află 
într-o interdependen ță considerabil ă. Aceasta înseamn ă că acțiunile întreprinse într-o zon ă ar 
putea avea foarte rapid consecin țe asupra altor p ărți ale regiunii sau asupr a întregii regiuni.  
• Problemele de mediu identificate în regiune s unt legate de eutrofiz are, biodiversitatea 
marină, substanțele periculoase, poluarea cauzat ă de nave, schimb ările climatice. Exist ă un 
consens relativ solid în RMB în ceea ce prive ște colaborarea, în cadrul Conven ției 
HELCOM, în vederea rezolv ării problemelor specifice cu care se confrunt ă Marea Baltic ă. 
Cu toate acestea, capacitatea HELCOM de implementare si de asigurare a respect ării 
măsurilor este redus ă. De asemenea, numeroase interese sectoriale nu sunt luate în 
considerare, cum ar fi pesc uitul, agricultura, industria și sectorul maritim, ale c ăror 
activități determin ă calitatea mediului. Este pu țin probabil ca aceast ă problemă să poată fi 
rezolvată fără o abordare mai integrat ă a problemelor de mediu și fără un angajament 
politic mai sus ținut în vederea pune rii în aplicare a m ăsurilor HELCOM. 
• Prosperitatea depinde de pia ța internă și comerțul cu țările învecinate, inovare, spiritul 
antreprenorial, IMM-uri și resurse umane, agricultur ă, silvicultur ă și pescuit. Structurile 
transfrontaliere prev ăzute pentru a rezolva pr oblemele legate de pia ța unică, inovare și 
piețele forței de munc ă sunt mai pu țin dezvoltate decât în  alte regiuni. Aceast ă situație 
reflectă, în parte, rolul determinant al structurilor na ționale și comunitare în rezolvarea 
problemelor. Cu toate acestea, pentru un anumit num ăr de probleme, exist ă o dorință 
puternică din partea p ărților implicate de a consolida leg ăturile în cadrul regiunii, în special 
pentru a dep ăși diferențele semnificative între est și vest pe planul rezultatelor economice. 
Unele părți aduc argumente în favoarea intensific ării cooper ării la nivelul punerii în 
aplicare a politicilor UE, cum ar fi pia ța internă. 
• Problemele privind accesibilitatea și atractivitatea sunt legate de securitatea energiei, 
integrarea pie ței energiei și eficiența energetic ă, rețelele de transport intern și extern, 
atractivitatea pentru cet ățeni și turiști. În domeniile energiei și rețelelor de transport, de și 
există cadre strategice pentru  identificarea priorit ăților, lipse ște voința politică de a garanta 
RO 3   RO că deciziile na ționale corespund unor necesit ăți comune. La aceasta se adaug ă lipsa de 
coordonare la nivelul punerii în aplicare și lipsa de armonizare între fondurile na ționale și 
comunitare.  
• Problemele privind siguran ța și securitatea identificate sunt urm ătoarele: criminalitatea 
transfrontalier ă, siguranța și securitatea maritim ă, urgențele majore pe mare și pe uscat. 
Există multe ini țiative în acest domeniu la nivel na țional, regional și comunitar. Totu și, 
această situație duce la o frag mentare sectorial ă și geografic ă în anumite zone. Anumite 
aspecte legate de accidente maritime majore țin de responsabilitatea HELCOM. 
Principala problem ă a regiunii nu este lipsa de ini țiative sau de structuri de guvernan ță, ci 
imposibilitatea pentru structurile existente, în mare parte fragmentate, de a furniza un cadru 
suficient de fiabil pentru a aborda priorit ățile RMB într-un mod integrat, în vederea 
gestionării eventualelor conflicte și compromisuri între se ctoare în ceea ce prive ște politicile. 
Prin urmare, ac țiunea colectiv ă trebuie s ă ofere un cadru în care p ărțile interesate s ă poată 
realiza progrese în ceea ce prive ște adoptarea m ăsurilor necesare pentru exploatarea întregului 
potențial economic, de mediu și social al regiunii. 
În contextul strategiei pentru regiunea M ării Baltice, nu se propune nicio ac țiune legislativ ă 
din partea Uniunii. Strategia se înscrie exclusiv în contextul legisla ției UE existente și se 
referă la angajamente voluntare asumate de statele membre. Strategia și planul de ac țiune au 
fost prezentate la cererea statelor membre și a țărilor terțe vizate.  
Prin urmare, obiectivul general  al strategiei es te abordarea provoc ărilor macroregionale cu 
care se confrunt ă regiunea pentru a consolid a abilitatea acesteia de a- și exploata poten țialul 
socio-economic și de mediu, astfel încât s ă dispună de un mediu mai durabil și să devină mai 
prosperă, beneficiind de o accesibilitate și o atractivitate crescute și asigurând standarde mai 
ridicate de siguran ță și securitate pentru cet ățenii săi.  
Obiectivul specific  este elaborarea unui cadru pe ntru fiecare provocare în parte și remedierea 
deficiențelor legate de structurile de guvernan ță pentru a garanta aplicarea într-un mod cât mai 
eficient și coerent posibil a unei serii de m ăsuri strategice (sub forma unui plan de ac țiune). 
Pentru a realiza aceasta, va fi necesar ă îndeplinirea a trei obiective: îmbun ătățirea coordon ării 
și a coeren ței; consolidarea capacit ății instituționale de a asigura punerea în aplicare a 
măsurilor; îmbun ătățirea vizibilit ății și a gradului de responsabilizare. 
Există multe op țiuni pentru îmbun ătățirea capacit ății de abordare a provoc ărilor strategice. Cu 
toate acestea, p ărțile interesate au semnalat în cadrul consult ării publice c ă structurile de 
guvernanță actuale ar trebui s ă fie menținute. Au fost analizate patru op țiuni: 
1. Nicio acțiune suplimentar ă la nivelul UE  pentru a consolida cooperarea între țări și 
regiuni. 
2. Nicio structur ă suplimentar ă: în compara ție cu situa ția actuală, schimbarea ar consta 
în faptul c ă se vor elabora o strategie și un plan de ac țiune, însă în contextul 
structurilor existente. 
3. Recurgerea la o institu ție existent ă. Această opțiune ar duce la consolidarea unui 
singur organism interguvernamental care s ă ia decizii și să coordoneze punerea în 
aplicare a planului de ac țiune. Singura organiza ție care este suficient de 
transsectorial ă și care include toate statele membre  relevante la nivel guvernamental 
este Consiliul Statelor de la Marea Baltic ă (CSMB). 
RO 4   RO 4. Abordarea comunitar ă, Consiliul Afaceri Generale și Comisia : în acest fel, strategia 
ar fi condus ă și pusă în aplicare în conformitate  cu o abordare comunitar ă normală, în 
care responsabilitatea politic ă revine Consiliului de Mini ștri, reunit în cadrul 
Consiliului Afaceri Generale, în timp ce coordonarea, monitorizarea și comunicarea 
țin de responsabilitatea Comisiei.  
Următorul tabel rezum ă avantajele și dezavantajele fiec ărei opțiuni în func ție de poten țialul 
lor de realizare a obiectivel or specifice identificate. 
Tabelul 1. Evaluarea eficacit ății opțiunilor de guvernan ță 
Opțiune de guvernan ță 
Nicio structur ă 
suplimentar ă Recurgerea la o institu ție 
existentă Abordare comunitar ă Problemă de 
guvernan ță 
Punerea în aplicare a 
strategiei și a planului de 
acțiune de c ătre statele 
membre  Punerea în aplicare a strategiei și 
a planului de ac țiune de c ătre 
organismul interguvernamental 
(OIG) existent  Consiliul Afaceri Generale (politică); Comisia (coordonare 
și monitorizare) 
Obiectivul specific 1: consolidarea capacit ății instituționale de a asigura punerea în aplicare a m ăsurilor  
Fragilitatea 
procedurii 
decizionale prin 
consens  Nicio îmbun ătățire Non-apartenen ța la UE 
fragilizeaz ă procedura 
decizional ă Ameliorare prin intermediul unui 
mecanism de decizie legitim la 
nivel înalt  
Lipsa capacit ății de 
a asigura 
respectarea aplic ării 
măsurilor  Nicio îmbun ătățire Nicio îmbun ătățire, OIG-urile nu 
au capacitatea de a asigura 
respectarea aplic ării măsurilor  Presiunea inter pares : singurul 
mijloc de a asigura respectarea 
aplicării măsurilor, progresele 
fiind măsurate în func ție de 
planul de ac țiune adoptat  
Lipsa capacit ății de 
punere în aplicare a 
măsurilor  Punere în aplicare 
posibilă, însă nu există 
nicio ameliorare a 
coordonării Nicio îmbun ătățire, CSMB nu 
are capacitatea de a pune în 
aplicare m ăsurile O participare la nivel înalt cre ște 
probabilitatea punerii în aplicare  
Obiectivul specific 2: îmbun ătățirea coordon ării și a coeren ței 
Dublarea inutil ă a 
efortului  Nicio îmbun ătățire a 
metodelor de coordonare 
existente  Există o îmbunătățire, deși 
rămâne neclar modul în care o 
organizație ar coordona 
organizații incluzând o 
reprezentare la acela și nivel  Abordare printr-o coordonare la 
un nivel mai înalt, 
responsabilit ățile sunt clarificate 
în planul de ac țiune 
Fragmentarea 
politicilor  Îmbunătățire: strategie 
identică pentru fiecare stat 
membru  Niciun mandat pentru o abordare 
integrată a planului de ac țiune 
comunitar  Coordonare la un nivel mai înalt, 
abordarea integrat ă fiind 
identificat ă în planul de ac țiune 
Niciun mandat 
pentru luarea 
deciziilor care s ă 
aibă un impact 
semnificativ, în 
afara competen țelor 
limitate ale 
organizației Nicio îmbun ătățire Responsabilitatea general ă a 
punerii în aplicare a ac țiunii 
colective revine organiza ției, 
însă, în acest caz, ar fi necesar ă o 
modificare de fond  Abordare printr-o coordonare la 
un nivel mai înalt  
Responsabilit ăți 
neclare  Îmbunătățire: statele 
membre sunt responsabile, 
însă lipsește structura de 
coordonare  Nicio îmbun ătățire: niciun 
mandat pentru a efectua 
modificări în cadrul altor 
organizații  Abordare prin identificarea 
rolurilor în planul de ac țiune 
Obiectivul specific 3: îmbun ătățirea vizibilit ății și a gradului de responsabilizare  
Nivel scăzut de 
responsabilizare  Nicio îmbun ătățire Problematic, deoarece strategia 
UE include deopotriv ă țări 
membre ale UE și țări terțe Îmbunătățire: responsabilitatea 
statelor membre, presiunea inter 
pares  fiind totu și singurul mijloc 
de a asigura respectarea aplic ării 
măsurilor, progresele fiind 
măsurate în func ție de planul de 
acțiune adoptat  
RO 5   RO Nivel scăzut de 
vizibilitate  Îmbunătățire datorit ă 
strategiei  Îmbunătățire datorit ă strategiei  Îmbunătățire datorit ă strategiei și 
unui nivel politic mai ridicat  
Analiza sugereaz ă că cea mai bun ă opțiune este abordarea comunitar ă. Aceasta ofer ă 
posibilități adecvate de ameliorare a calit ății guvernării în cadrul RMB, în special deoarece 
permite asigurarea unei monitoriz ări optime. Ea garanteaz ă, de asemenea, un proces fiabil de 
evaluare inter pares . În plus, abordarea comunitar ă este singura abordare care ar asigura 
coordonarea politicilor atât la nivel comunitar, cât și la nivelul RMB, Consiliul Afaceri 
Generale având avantajul de a putea examina atât aspectele legate de RMB, cât și aspectele 
comunitare. Prin urmare, aceast ă abordare ar fi singura care are capacitatea de a aborda în 
totalitate și în mod integrat domeniile (cum ar fi agricultura și pescuitul) pentru care 
competen ța comunitar ă este important ă, asigurând în acela și timp coeren ța cu politicile UE. 
De asemenea, aceast ă opțiune ar asigura o strâns ă coordonare cu Dimensiunea Nordic ă și nu 
ar necesita o coordonare prealabil ă în ceea ce prive ște poziția UE în afara strategiei, cum este 
cazul pentru celelalte op țiuni.  
Resursele suplimentare necesare vor depinde de ambi ția strategiei. La un prim nivel, va fi 
necesară capacitatea de a convinge p ărțile interesate s ă ia parte la aplicarea strategiei. La un al 
doilea nivel, va fi necesar un mic secretariat capabil s ă elaboreze rapoarte anuale pe baza unei 
meta-monitoriz ări și să gestioneze grupuri de lucru la nivel înalt pentru a evalua progresele. 
Acest lucru ar putea fi realizat doar prin intermediul unei institu ții RMB existente sau printr-o 
abordare comunitar ă. La un al treilea nivel, un secretar iat mai elaborat ar putea fi în m ăsură să 
mențină contactul cu institu țiile UE pentru a asigura o abordare integrat ă și coerentă a 
politicilor UE, în special în domeniile pentru care competen ța Uniunii Europene este 
puternică. Doar o abordare comunitar ă ar permite realizarea acestor obiective.  
În mod general, se a șteaptă ca o abordare integrat ă a provoc ărilor cu care se confrunt ă RMB, 
printr-o cooperare mai intens ă și printr-o înv ățare comun ă, să producă rezultate pozitive. O 
abordare integrat ă ar trebui s ă sporeasc ă coerența între politici în regiune și să contribuie la 
obiectivul general. O coeren ță sporită, care să permită rezolvarea problemelor privind 
fragmentarea și dublarea inutil ă a eforturilor, ar trebui s ă garanteze o mai mare eficacitate de 
ansamblu. În general, se preconizeaz ă un nivel sc ăzut al costurilor administrative determinate 
de coordonarea suplimentar ă, în compara ție cu nivelurile existente al activit ății 
administrative. Nu se propune niciun act legislativ suplimentar și nu se introduc nicio 
obligație suplimentar ă de raportare și niciun mecanism decizional suplimentar.  
Va fi important s ă se garanteze c ă, în cursul implement ării sale, strategia nu va duce la o 
creștere a complexit ății organiza ționale. În aceast ă privință, participarea Uniunii Europene 
prin intermediul institu țiilor sale, în special Consiliul și Comisia, poate avea un rol important 
în organizarea și structurarea punerii în ap licare a planului de ac țiune, pentru a asigura 
coerența cu politicile comunitare și pentru a evita fragmentarea ini țiativelor. 
Ar trebui s ă existe o oportunitate de a actualiza peri odic strategia având în vedere rezultatele 
structurii de guvernan ță în materie de ac țiune colectiv ă și în funcție de pertinen ța obiectivelor. 
Includerea în strategie a unei clauze  de stabilire a unui termen limit ă ar putea stimula țările și 
părțile interesate s ă pună în aplicare strategia și să o dezvolte în continuare.