RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 467/8

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea unor noi abordări în domeniul activităților pentru tineret în vederea descoperirii și dezvoltării potențialului tinerilor

(2016/C 467/03)

CONSILIUL ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE,

REAMINTIND:

1. Contextul politic al acestei chestiuni, astfel cum este prezentat în anexa la prezentele concluzii,

RECUNOSC FAPTUL CĂ:

2. Tinerii, femei și bărbați, dețin un potențial și un talent care pot fi benefice atât pentru ei, cât și pentru întreaga societate. Potențialul tinerilor femei și bărbați poate fi înțeles sub aspectul competențelor (cunoștințe, aptitudini, atitudini), care se dezvoltă pe fondul creativității și diversității acestora.

3. Tinerii se străduiesc să își dezvolte potențialul, talentele și creativitatea în legătură cu cetățenia activă, dezvoltarea personală și capacitatea de inserție profesională. În timp ce dezvoltarea talentelor înseamnă transformarea unor capacități extraordinare în excelență, dezvoltarea potențialului înseamnă dezvoltarea unor calități sau abilități latente care pot conduce pe viitor la succes sau utilitate, având în vedere situația individuală a tinerilor femei sau bărbați.

4. Pentru a descoperi și a dezvolta potențialul și talentele tuturor tinerilor, UE și statele sale membre trebuie să sprijine și să promoveze punerea în aplicare a unor politici transsectoriale eficace care au capacitatea de a încuraja și de a sprijini tinerii și de a îi ajuta să își realizeze pe deplin potențialul. Ar trebui acordată o atenție deosebită persoanelor care se confruntă cu condiții de viață dificile.

5. Activitățile pentru tineret sunt utilizate pentru a ajunge la tineri, inclusiv la cei care sunt marginalizați sau expuși riscului de marginalizare. Cu toate acestea, întrucât stilurile de viață și comportamentele tinerilor se schimbă în contextul noilor evoluții sociale și tehnologice, este esențial să se elaboreze în continuare noi metode și abordări în domeniul activităților pentru tineret. Pentru a înțelege tinerii și pentru a intra în contact cu aceștia, activitățile pentru tineret ar trebui să își îmbunătățească, de asemenea, intervenția în lumea digitală.

SUBLINIAZĂ CĂ:

6. Activitățile pentru tineret se desfășoară în numeroase forme și cadre diferite, care corespund diferitelor nevoi, idealuri, aspirații și condiții de viață ale tinerilor. Potențialul de impact al acestor activități și capacitatea de adaptare la schimbările recente au ca rezultat o serie de transformări calitative în viața tinerilor și în societate.

7. Procesele de învățare din cadrul activităților pentru tineret ajută tinerii să își dezvolte în mod holistic competențele, inclusiv cunoștințele, aptitudinile și atitudinile. Activitățile pentru tineret sunt adesea utilizate pentru a sprijini tinerii să facă față diferitelor provocări ale vieții, fie pe durata tranzițiilor de la educație la muncă, în perioadele de șomaj sau pe fondul diverselor amenințări emergente precum radicalizarea care duce la extremism violent, fie în căutarea unei identități pozitive și a unui sentiment de apartenență.

8. Mediul în care se desfășoară activitățile pentru tineret ar trebui să aibă un caracter stimulativ, adaptabil, atrăgător și sensibil la noile tendințe din viețile tinerilor și, prin urmare, ar trebui să le faciliteze descoperirea și dezvoltarea potențialului propriu, care poate să fie adesea ascuns și să nu iasă în evidență în cadrul învățământului formal sau în alte sectoare. Acest mediu ar trebui să fie un loc pentru în care să experimenteze și să încerce lucruri noi, în care greșelile să fie permise și să fie considerate parte din procesele de învățare și de integrare socială.

9. Acțiunile dezvoltate în cadrul activităților pentru tineret s-au dovedit a fi eficiente în dezvoltarea pozitivă a unor personalități tinere și trebuie sprijinite și consolidate în continuare. Încurajarea inovării în domeniul activităților pentru tineret ar trebui să fie considerată drept parte a efortului de adaptare la schimbările constante, vizând atragerea interesului tuturor tinerilor, inclusiv al celor care încă nu își asumă un rol activ în acțiunile dezvoltate în cadrul activităților pentru tineret. Inovațiile ar trebui să facă parte din dezvoltarea continuă a calității activităților pentru tineret, răspunzând nevoilor, intereselor și experiențelor tinerilor, așa cum sunt percepute de către ei înșiși (1).

10. Pentru a stârni interesul în rândul tinerilor și pentru a asigura un impact mai mare asupra vieții lor, noile spații în care tinerii își petrec timpul, cum ar fi infrastructurile moderne din orașe și spațiul virtual, precum și noile abordări care utilizează instrumente inovatoare online și offline [printre care ludificarea (gamification) (2), activitățile bazate pe GPS (3), ecusoanele de învățare (learning badges) (4) sau gândirea conceptuală (design thinking) (5)], ar trebui să fie examinate și luate în considerare în dezvoltarea în continuare a educației și formării lucrătorilor de tineret.

11. Tinerii înșiși ar trebui să joace un rol crucial în proiectarea, dezvoltarea și implementarea procesului de inovare în activitățile pentru tineret, astfel încât inovarea să aibă succes.

12. Capacitățile lucrătorilor tineri (fie voluntari, fie angajați) pot fi îmbunătățite prin educație, formare și oportunități de colaborare în rețea, orientare, precum și sprijin financiar, pentru a căuta și a pune în aplicare abordări noi și inovatoare în domeniul activităților pentru tineret cu scopul de a sprijini un număr mai mare de tineri, în special în rândul celor la care este dificil de ajuns și de a realiza un impact mai mare asupra vieții acestora.

13. Elaborarea de politici în domeniul tineretului bazate pe date necesită actualizări periodice, alături de colectarea de date relevante și actualizate la nivel local, regional, național și european. Ar trebui, de asemenea, să fie incluse informații privind stilurile de viață și tendințele (6) actuale ale tinerilor.

14. Dincolo de dezvoltarea sectorului activităților pentru tineret ca atare, cooperarea transsectorială este esențială pentru elaborarea unor noi abordări în domeniul activităților pentru tineret. În contextul punerii în aplicare a unor noi abordări în domeniul activităților și al politicilor pentru tineret, trebuie să fie facilitată și promovată cooperarea dintre părțile interesate reprezentative pentru diferitele sectoare, astfel încât să se asigure identificarea eficace a oportunităților de cooperare (7) și să contribuie la calitatea activităților pentru tineret și la o mai bună respectare a nevoilor tinerilor.

ȚINÂND SEAMA DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII, INVITĂ STATELE MEMBRE:

15. Să promoveze, să susțină și să evalueze exploatarea, proiectarea, dezvoltarea, testarea și diseminarea unor noi instrumente și abordări care să fie utilizate în cadrul activităților pentru tineret, prin intermediul cooperării transsectoriale, pentru a răspunde în mod adecvat nevoilor actuale și provocărilor viitoare, precum și intereselor și așteptărilor tinerilor și ale societății. Pentru a se asigura calitatea, persoanele tinere, cercetătorii din domeniul tineretului, lucrătorii de tineret și organizațiile de tineret ar trebui să fie invitate să joace un rol activ în toate etapele procesului.

16. Să asigure consolidarea capacităților lucrătorilor de tineret (voluntari sau angajați) pentru inovare și dezvoltarea potențialului și a talentelor tinerilor, oferind oportunități de educație și de formare care pun accentul în special pe: (a) utilizarea și adaptarea unor abordări inovatoare în domeniul activităților practice pentru tineret; (b) includerea informațiilor referitoare la cele mai recente tendințe din rândul tinerilor în activitățile educaționale și practice pentru tineret; (c) utilizarea cooperării transsectoriale în elaborarea unor instrumente și abordări noi și inovatoare pentru activitățile practice pentru tineret; (d) metode prin care să fie în special descoperite și apoi dezvoltate potențialul și talentele tinerilor, punând bazele stimei de sine și ale încrederii în sine; (e) implicarea tinerilor în calitate de sursă valoroasă de informații și expertiză, de exemplu în dezvoltarea competențelor digitale; (f) implicarea tinerilor expuși riscului de marginalizare, utilizând abordări inovatoare și punând accentul pe dezvoltarea potențialului și a talentelor acestora.

17. Să încurajeze, acolo unde este cazul, susținerea durabilă, inclusiv financiară, a organizațiilor care lucrează cu și pentru tineri, în special cu privire la proiectele colective și care respectă principiile (8) activităților pentru tineret, astfel încât acestea să își consolideze capacitățile de inovare.

18. Să colaboreze îndeaproape cu reprezentanții autorităților regionale și locale, cu consiliile de tineret și organizațiile active în domeniul tineretului, cu persoanele tinere și cu alți actori din domeniul tineretului, astfel încât mesajele cuprinse în prezentele concluzii să fie puse în practică în mare măsură la nivel regional și local.

19. Să promoveze și să sprijine spații și oportunități în parteneriat cu autoritățile locale, după caz, pentru a permite tinerilor să se întâlnească în persoană și să elaboreze inițiative comune.

20. Să ia în considerare crearea unor spații flexibile și a unor oportunități pentru experimentare, încercare și identificare a erorilor, în care lucrătorii de tineret și tinerii pot învăța să se adapteze la situațiile și modurile de viață în curs de schimbare rapidă și să învețe să gestioneze situații complexe.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITA COMPETENȚELOR ACESTORA ȘI ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

21. Să ia în considerare colectarea și analizarea periodică a informațiilor cu privire la tendințele tinerilor și să sprijine diseminarea constatărilor în rândul părților interesate relevante, precum factorii de decizie la nivel național, regional și local, voluntarii din domeniul activităților pentru tineret, animatorii pentru tineret și lucrătorii de tineret.

22. Să identifice abordările inovatoare puse în aplicare în cadrul activităților pentru tineret, inclusiv în alte domenii relevante, cum ar fi educația și formarea, sportul și cultura, serviciile sociale, tehnologiile informației și comunicațiilor etc., și să creeze oportunități pentru adaptarea în domeniul activităților pentru tineret a abordărilor inovatoare utilizate în alte domenii de politică, precum și pentru schimbul de exemple de bune practici.

23. După caz, să identifice noile competențe de care au nevoie lucrătorii de tineret și să dezvolte module de educație și formare care să faciliteze dobândirea de noi competențe de către lucrătorii de tineret, inclusiv de competențe digitale.

24. Prin crearea, monitorizarea și evaluarea politicilor din domeniul tineretului, strategiile pentru tineret și inițiativele în domeniul tineretului la nivel național, regional și local, să identifice noi abordări în domeniul activităților pentru tineret care să contribuie la descoperirea și dezvoltarea potențialului și a talentului tuturor tinerilor.

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ:

25. Să efectueze analize periodice și să introducă în Raportul privind tineretul o secțiune care să furnizeze informații actualizate și precise cu privire la cele mai recente stiluri de viață și tendințe ale tinerilor.

26. Să susțină schimbul de informații cu privire la stilurile de viață și tendințele tinerilor, precum și schimbul de exemple de bune practici și de abordări inovatoare puse în aplicare în activitățile pentru tineret la nivelul statelor membre ale UE, precum și în afara UE. Să organizeze reuniuni de experți, conferințe și alte activități de învățare reciprocă și să ia în considerare utilizarea unor platforme precum Convenția europeană privind activitățile pentru tineret pentru a promova abordările inovatoare din domeniul activităților pentru tineret.

27. Să utilizeze cât mai bine programele actuale ale UE precum Erasmus+ pentru a sprijini punerea în aplicare a unor abordări inovatoare în domeniul activităților pentru tineret.

(1) Activități de calitate pentru tineret – un cadru comun pentru dezvoltarea pe viitor a activităților pentru tineret. Raport din partea grupului de experți privind sistemele de calitate pentru activitățile pentru tineret din statele membre ale UE, Comisia Europeană, 2015.

(2) Ludificarea (gamification) înseamnă aplicarea unor mecanisme specifice jocurilor în cadrul unor activități fără legătură cu jocurile pentru a schimba comportamentul oamenilor. Există exemple de aplicații care contabilizează pașii făcuți de o persoană în fiecare zi, oferind recompense și permițând comparații cu alte persoane. Diferite elemente ale dinamicii și mecanismelor jocurilor pot fi puse în practică și aplicate, de asemenea, în cadrul activităților pentru tineret. (Gamification 101: An Introduction to the Use of Game Dynamics to Influence Behaviour, Bunchball, 2010).

(3) Activitățile bazate pe GPS utilizează dispozitive electronice cu localizare prin GPS (în principal telefoane inteligente) pentru diferite activități care oferă sprijin pentru mișcarea fizică, orientarea într-un mediu nou, îndeplinirea anumitor sarcini sau pentru a afla mai multe despre locuri interesante.

(4) Ecusoanele de învățare (learning badges) sunt ecusoane virtuale din spațiul online care certifică realizările persoanelor care studiază. Unele întreprinderi susțin această idee, printre care Mozilla, care a creat o platformă online denumită Open Badges. Conceptul se potrivește bine cu inițiativele de recunoaștere a învățării non-formale din cadrul activităților pentru tineret.

(5) Gândirea conceptuală (design thinking) este o abordare axată pe factorul uman, bazată pe colaborare, optimistă și experimentală. Se bucură de succes în rândul tinerilor, întrucât aceștia devin parte integrantă din schimbare, elaborând, în același timp, o nouă soluție. Poate fi utilizat pentru (re)proiectarea diferitelor programe, instrumente sau spații dedicate tinerilor. (Design Thinking for Educators Toolkit, 2012).

(6) Informațiile cu privire la stilurile de viață și tendințele tinerilor cuprind elemente specifice tinerilor din punct de vedere sociologic, psihologic și pedagogic. Aceste informații trebuie să răspundă la întrebări precum: Care sunt interesele tinerilor? Care sunt temerile acestora? Cum învață tinerii? Cum își petrec timpul liber? Cum interacționează pe rețelele de socializare? Cum își administrează finanțele?

(7) Un exemplu în acest sens ar putea fi un atelier creativ care vizează dezvoltarea unei noi aplicații pentru dispozitivele mobile, la care să participe lucrători de tineret, persoane tinere și specialiști în TIC.

(8) A se vedea nota de subsol 1.