Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2013/002 BE/Carsid din partea Belgiei) /* COM/2014/0553 final */





EXPUNERE DE MOTIVE CONTEXTUL PROPUNERII 1. Normele aplicabile contribuțiilor financiare din Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) pentru cererile depuse până la 31 decembrie 2013 sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (denumit în continuare „Regulamentul privind FEG”)[1]. 2. La 2 aprilie 2013, Belgia a depus cererea EGF/2013/002 BE/Carsid pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma disponibilizărilor legate de închiderea uzinei de producție Carsid S.A. („Carsid”)[2] situate la Marcinelle, în apropiere de Charleroi[3]. Cererea a fost completată cu informații suplimentare până la 4 iulie 2014. 3. După analizarea acestei cereri, Comisia a concluzionat, în conformitate cu dispozițiile aplicabile din Regulamentul privind FEG, că sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea unei contribuții financiare din FEG. REZUMATUL CERERII Cerere FEG: || EGF/2013/002 BE/Carsid Statul membru: || Belgia Data depunerii cererii: || 2.4.2013 Criteriul de intervenție: || Articolul 2 litera (a) din Regulamentul privind FEG Întreprinderea principală: || Carsid SA Numărul de furnizori și producători din aval: || 0 Perioada de referință: || 28.9.2012-28.1.2013 Data la care au început serviciile personalizate pentru lucrătorii vizați: || 1.10.2012 Numărul de disponibilizări în perioada de referință: || 939 Numărul de disponibilizări înainte și după perioada de referință: || 0 Numărul total de disponibilizări: || 939 Numărul de persoane care ar urma să beneficieze de măsuri: || 752 Bugetul pentru servicii personalizate: || 1 760 869 EUR Bugetul pentru punerea în aplicare a FEG: || 63 000 EUR (3,5 % din bugetul total) Buget total: || 1 823 869 EUR Contribuția financiară solicitată din FEG: || 911 934 EUR (50 % din bugetul total) ANALIZA CERERII Legătura dintre disponibilizări și modificările structurale majore ale comerțului mondial ca urmare a globalizării 4. Pentru a stabili legătura dintre disponibilizări și schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial ca urmare a globalizării, autoritățile belgiene susțin că sectorul producției de oțel brut obținut prin turnare continuă (care include blumuri, țagle și brame), în cadrul căruia activa Carsid, a suferit o perturbare economică gravă, concretizată printr-un declin rapid al cotei de piață a UE. 5. Conform datelor menționate de autoritățile belgiene[4], în perioada 2006-2011, producția de oțel brut obținut prin turnare continuă din UE-27 a scăzut de la 197,1 milioane de tone la 170,8 milioane de tone (-13,4 %, creștere anuală -2,8 %[5]), în timp ce, la nivel mondial, producția a crescut de la 1 149,6 milioane de tone la 1 438,3 milioane de tone (+ 25,1 %; creștere anuală de + 4,6 %). Ca urmare, cota de piață a UE-27 în ceea ce privește producția de oțel brut obținut prin turnare continuă a cunoscut o scădere în termeni de volum, de la 17,1 % în 2006 la 11,9 % în 2011 (− 30,7 %; creștere anuală de − 7,1 %). Prin comparație, în aceeași perioadă, cota de piață a Chinei a crescut de la 35,5 % la 46,8 % (+ 32,0 %; creștere anuală de + 5,7 %), în timp ce cotele de piață ale celorlalți cinci mari producători (care reprezintă împreună circa 25-30 % din producția mondială) fie au scăzut, deși într-o măsură mai mică decât în cazul UE-27 (Japonia, SUA, Rusia), fie au crescut moderat (Coreea de Sud, India). Aceste date indică, așadar, un declin rapid al cotei de piață a UE în sectorul producției de oțel brut obținut prin turnare continuă la nivel mondial. Cota de piață la nivelul producției de oțel brut obținut prin turnare continuă la nivel mondial (volum) Sursa: World Steel Association, calcule proprii. 6. După cum reiese din figura de mai jos, în perioada 2002-2011, importurile de lingouri și produse semifinite din oțel[6] în UE-27 au crescut de la 13,3 milioane de tone la 18,1 milioane de tone (+ 36,8 %; creștere anuală de + 3,5 %), în timp ce exporturile de produse de acest tip au rămas stabile, scăzând ușor de la 11,0 milioane de tone la 10,8 milioane de tone (- 1,8 %); creștere anuală de - 0,2 %), determinând astfel o deteriorare generală a balanței comerciale (creștere anuală de - 13,9 %). Importurile și exporturile de lingouri și produse semifinite din oțel în UE-27 (000 tone) Sursa: World Steel Association. 7. Efectele acestor schimbări intervenite în structura schimburilor comerciale au fost agravate și de alți factori, precum scăderea cererii de oțel în sectorul automobilelor și în cel al construcțiilor din UE ca o consecință a crizei economice sau creșterea relativă a costurilor de producție (materii prime, energie, cerințele de mediu etc.). Acești factori au afectat competitivitatea industriei siderurgice a UE și au determinat pierderea unui număr mare de locuri de muncă în acest sector în ultimii ani, ca urmare a închiderii uzinelor și a restructurării mai multor producători de oțel din Europa[7]. De exemplu, în perioada 2008-2013, numărul de persoane angajate în industria metalurgică (NACE Rev. 2 diviziunea 24 „Prelucrarea metalelor de bază”) din UE-27 a scăzut cu aproximativ 280 000, de la 1,44 milioane la 1,16 milioane (− 19,4 %)[8]. 8. De la lansarea FEG în 2007, au existat patru cereri de mobilizare a fondului în sectorul siderurgic[9]. Trei dintre aceste cereri erau legate de schimbări structurale majore în structura comerțului mondial ca urmare a globalizării[10], iar una de criza financiară și economică mondială[11]. Numărul de disponibilizări și îndeplinirea criteriilor de la articolul 2 litera (a) 9. Cererea se bazează pe criteriile de intervenție menționate la articolul 2 litera (a) din Regulamentul privind FEG, care prevede existența a cel puțin 500 de disponibilizări în cursul unei perioade de patru luni în cadrul unei întreprinderi dintr-un stat membru. 10. Cererea se referă la 939 de disponibilizări efectuate în cursul unei perioade de patru luni, de la 28 septembrie 2012 la 28 ianuarie 2013. Toate disponibilizările au fost calculate de la data preavizului individual dat de angajator cu privire la concediere sau la încetarea contractului de muncă al lucrătorului, în conformitate cu articolul 2 al doilea paragraf prima liniuță din Regulamentul privind FEG („metoda nr. 1”). Explicația caracterului neprevăzut al disponibilizărilor în cauză 11. Autoritățile belgiene susțin că disponibilizările de la Carsid nu puteau fi prevăzute. În 2007, Carsid a investit 100 de milioane EUR în renovarea furnalului său și 27 de milioane EUR în îmbunătățiri care să asigure îndeplinirea cerințelor de mediu. În 2008, întreprinderea a comandat echipamentul necesar pentru a demara producția de oțel sub vid și de produse cu valoare adăugată ridicată. De asemenea, Carsid a primit certificate de emisii de CO2 pentru perioada 2008-2013 și a solicitat certificate de emisii de CO2 pentru perioada de după 2013. Cu toate acestea, în noiembrie 2008, din cauza scăderii cererii ca urmare a crizei economice, Carsid, a decis să înceteze temporar activitățile de producție. În urma unui acord cu organizațiile sindicale, lucrătorii din cadrul liniilor de producție au intrat temporar în șomaj total, iar personalului administrativ și cadrelor de conducere li s-au propus sisteme de credit de timp și programe de lucru reduse. În perioada 2008-2011, Carsid a înregistrat pierderi semnificative. În 2011, Carsid a început să caute cumpărători potențiali, dar nu a fost în măsură să încheie un acord de preluare. În cele din urmă, în martie 2012, Carsid a informat consiliul de întreprindere că a decis să închidă fabrica și să procedeze la disponibilizări colective. Identificarea lucrătorilor vizați 12. Autoritățile belgiene estimează că 752 din cei 939 de lucrători disponibilizați vor beneficia de măsurile cofinanțate de FEG[12]. 13. Defalcarea lucrătorilor vizați în funcție de sex, naționalitate și grupă de vârstă este următoarea: Categoria || Numărul de lucrători vizați Sex: || Bărbați: || 740 || Femei: || 12 Naționalitate: || Resortisanți UE: || 723 || Resortisanți ai unor țări terțe: || 29 Grupa de vârstă: || 15-24 de ani: || 0 || 25-54 de ani: || 595 || 55-64 de ani: || 157 || Peste 65 de ani || 0 14. Niciunul dintre lucrătorii vizați nu are probleme de sănătate de lungă durată sau handicap. 15. Defalcarea lucrătorilor vizați în funcție de categoria profesională[13] este următoarea: Grupă majoră ISCO-08 || Numărul de lucrători vizați 1 Cadre de conducere || 34 2 Profesioniști || 28 3 Tehnicieni și profesiuni asociate || 68 4 Funcționari administrativi || 27 5 Lucrători în servicii și vânzări || 19 7 Meșteșugari și lucrători în meserii de tip artizanal || 256 8 Operatori și asamblori de mașini și instalații || 320 9 Muncitori necalificați || 0 Necunoscut/indisponibil || 0 16. În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind FEG, autoritățile belgiene au confirmat că principiul egalității de tratament și principiul nediscriminării vor fi respectate în procesul de accesare și punere în aplicare a măsurilor. Descrierea teritoriului vizat, a autorităților sale și a părților interesate 17. Disponibilizările de la Carsid afectează în principal arondismentul Charleroi din provincia Hainaut, regiunea Valonia în sudul Belgiei. Zona Charleroi (din sudul provinciei Hainaut) este o veche zonă minieră și siderurgică în care ocuparea forței de muncă este puternic dependentă de industria grea tradițională. În 2012, rata șomajului în zona Charleroi (arondisment) era de 21,6 %, în comparație cu 15,8 % în medie în regiunea Valonia și cu 11,2 % la nivel național. Rata de ocupare a forței de muncă (50,6 %) a fost cu mult inferioară mediei regionale și naționale (69,0 %, respectiv 61,3 %)[14]. În 2012, aproximativ 42 % dintre persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă înregistrate la Direcția regională din Charleroi (FOREM) erau în șomaj de mai mult de doi ani, iar 58 % nu aveau studii liceale[15]. 18. Măsurile sunt puse în aplicare de FOREM (serviciul public de ocupare a forței de muncă și de formare profesională din regiunea Valonia) prin intermediul unei unități de reconversie profesională (cellule de reconversion) special înființate în vederea îndeplinirii obligațiilor legale aferente procedurii de disponibilizări colective[16]. Unitatea de reconversie profesională pentru Carsid este gestionată de un comitet care reunește reprezentanți ai serviciilor publice valone responsabile de ocuparea forței de muncă, formare profesională și afaceri economice, reprezentanți ai FOREM, ai sindicatelor și ai organizațiilor sectoriale de formare profesională. 19. Așadar, pe lângă FOREM, printre celelalte organizații implicate în coordonarea generală și punerea în aplicare a măsurilor se numără: – Guvernul valon (ministrul-președinte al regiunii Valonia responsabil cu coordonarea fondurilor structurale, ministrul ocupării forței de muncă și formării profesionale, ministrul economiei); – sindicatele (FGTB, CSC); – centrele sectoriale de formare profesională și tehnologică care își desfășoară activitatea în regiunea valonă (centres de compétences)[17]; – Agenția Fondului social european (FSE) din Belgia francofonă. Impactul preconizat al disponibilizărilor asupra ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național 20. Este de așteptat ca disponibilizările de la Carsid să agraveze semnificativ situația șomajului din zona Charleroi (sudul provinciei Hainaut). După cum s-a arătat mai sus, zona Charleroi se caracterizează printr-un nivel ridicat al șomajului, cu un procent ridicat al șomajului pe termen lung și cu niveluri scăzute ale calificărilor și competențelor. Criza economică a avut un impact mai puternic în zona Charleroi decât în restul Valoniei. Structura sectorială a locurilor de muncă din Charleroi explică parțial această tendință, deoarece industria prelucrătoare joacă un rol mai puternic decât în restul Valoniei. În general, sectorul prelucrător asigură un număr ridicat de locuri de muncă (19 500) și reprezintă un domeniu de specialitate pentru sudul provinciei Hainaut. Numărul de locuri de muncă din sectorul prelucrător din sudul provinciei Hainaut a cunoscut totuși o scădere puternică în ultimii ani (− 15,3 % în perioada 2007-2012), mai ales în domeniile în care întreprinderile angajează deseori un număr mare de lucrători, de exemplu în cel al prelucrării de mașini și echipamente (Caterpillar, de exemplu): − 970 locuri de muncă (− 18,6 %), metalurgie (de exemplu, Carsid, Industeel, Aperam, Thy-Marcinelle): − 110 locuri de muncă (− 30,6 %), produse prelucrate din metal (de exemplu, Cofely Fabricom): − 399 locuri de muncă (− 12,3 %) și producția de alte echipamente de transport (de exemplu, Sonaca, SABCA): − 160 locuri de muncă (− 5,5 %). Capacitatea întreprinderilor locale din aceste sectoare de a prelua lucrătorii disponibilizați de Carsid este foarte limitată. Având în vedere scăderea numărului de locuri de muncă din industria prelucrătoare și în zonele învecinate (în Namur și în zona de centru), acești lucrători vor trebui probabil să se reprofileze pentru a găsi locuri de muncă în alte sectoare și în alte profesii. Servicii personalizate care vor fi finanțate și defalcarea costurilor estimate 21. Numai unele dintre măsurile care fac parte din acțiunile puse în aplicare de autoritățile belgiene în sprijinul lucrătorilor disponibilizați de Carsid vor fi cofinanțate de FEG. Măsurile obligatorii conform procedurilor de disponibilizare colectivă din Belgia care se desfășoară în contextul activităților standard din cadrul unității de reconversie (de exemplu, asistență pentru plasarea personalului disponibilizat, formare profesională, sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, orientare profesională, etc.)[18] nu sunt, prin urmare, incluse în prezenta cerere FEG. Setul global de măsuri (măsuri obligatorii și măsuri FEG) este gestionat de FOREM. 22. Serviciile personalizate oferite lucrătorilor disponibilizați ca parte a acțiunilor care urmează a fi cofinanțate de FEG constau în următoarele măsuri (grupate în funcție de categorie)[19]: (1) Asistență individuală pentru căutarea unui loc de muncă, servicii de gestionare a dosarelor și servicii generale de informare – Reconversie (sprijin / orientare / integrare): Acest set de servicii se bazează pe activitățile standard desfășurate de unitatea de reconversie. Serviciile vor fi furnizate de o echipă formată din personal FOREM (manager de proiect, consilieri specializați) în parteneriat cu foști reprezentanți ai salariaților în calitate de „accompagnateurs sociaux” (asistenți sociali), care îi vor încuraja pe lucrători să se înregistreze pentru a beneficia de măsuri și îi vor ajuta să parcurgă procedurile administrative. Pentru a facilita contactele între lucrători, serviciile sunt oferite în comun tuturor persoanelor disponibilizate, în locuri special prevăzute. Serviciile includ trei tipuri de activități: (i) informare colectivă cu privire la tehnicile de căutare a unui loc de muncă (redactarea CV-ului și a scrisorii de intenție, utilizarea resurselor disponibile pe internet etc.), explicații legate de reglementările de pe piața muncii (plasarea personalului disponibilizat, șomaj, contracte de muncă, pensii), informare cu privire la discriminare, prezentarea diferitelor ocupații și sectoare cu potențial etc.; (ii) interviuri individuale cu un consultant FOREM (evaluarea competențelor, planuri de carieră, orientare în materie de formare profesională etc.); (iii) acces deschis și gratuit la instrumente de căutare a unui loc de muncă (echipamente IT cu conexiune internet, telefon, documentație de specialitate etc.). De această măsură vor beneficia toți cei 752 de lucrători vizați, pe o durată maximă de 24 luni. De asemenea, FOREM va organiza activități specifice pentru a facilita căutarea unui loc de muncă și pentru a ajuta persoanele disponibilizate să depășească dificultățile care apar în cursul procesului de reconversie. Printre aceste acțiuni se numără reuniuni cu participarea lucrătorilor disponibilizați și a potențialilor angajatori (corelarea dintre cerere și ofertă), vizite la întreprinderi, întâlniri cu persoanele care se ocupă de recrutări în vederea pregătirii pentru interviurile de angajare și schimburi de experiență cu alți lucrători care s-au recalificat sau și-au găsit un nou loc de muncă după o disponibilizare colectivă. (2) Formare și reciclare profesională – Formare integrată: Diferite tipuri de cursuri de formare profesională ar putea fi puse la dispoziția tuturor celor 752 de lucrători vizați (în funcție de tipul de curs) fie de către FOREM, fie de către centres de competences sau IFAPME[20]. Ca un prim pas, personalul FOREM îi va ajuta pe participanți să își stabilească obiectivele profesionale și îi va ghida spre unul dintre cele trei tipuri de module de formare profesională. Lucrătorii care ar dori să se recalifice pentru o profesie similară cu cea pe care o aveau la Carsid ar putea să urmeze un modul specific sau de specializare (40 de ore), pentru a-și adapta competențele și a le aduce la zi (de exemplu, operator motostivuitor, tehnici de sudare, competențe IT), sau ar putea să participe la un curs suplimentar pentru obținerea de noi calificări (320 de ore), care le-ar permite să își caute locuri de muncă în cadrul altor profesii din sectorul industrial. Pentru recalificare într-un sector de activitate complet diferit, lucrătorii ar putea să urmeze un curs de formare profesională (în medie 960 de ore) pentru a dobândi competențele necesare pentru profesia respectivă. La sfârșitul fiecărui modul de formare profesională, noile competențe pot fi evaluate și documentate. În funcție de tipul de program și de domeniul de competență, participanții vor primi un certificat de competențe oficial, un certificat de prezență (în cazul competențelor sau ocupațiilor pentru care nu există certificare oficială) sau o validare a competențelor (pentru aptitudinile și a competențele dobândite în afara sistemului oficial de cursuri de formare). Procedura oficială de certificare a competențelor constă în teste de evaluare care conduc la acordarea unui „certificat de competențe dobândite prin formare profesională” (Certificat des Compétences Acquises en Formation – CECAF). Validarea competențelor se realizează prin teste de evaluare care conduc la acordarea așa-numitelor titres de compétences. – Transfer de experiență: Lucrătorii cu experiență își pot dezvolta competențele și cunoștințele devenind profesorii sau formatori în cadrul învățământului tehnic. FOREM și federațiile din diferitele ramuri de învățământ tehnic vor pregăti un modul specific de informare și inițiere pentru a-i încuraja pe anumiți lucrători să urmeze cursuri de formare care să-i califice ca profesori. Modulul va include furnizarea de informații specifice și asistență tehnică, reuniuni cu profesioniști din domeniu și vizite la fața locului. Modulul va dura opt săptămâni și va viza aproximativ 10 lucrători. 23. Aceste măsuri constituie măsuri active pe piața muncii în cadrul acțiunilor eligibile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul privind FEG. 24. Costurile totale ale măsurilor sunt estimate la 1 823 869 EUR, din care 1 760 869 EUR pentru servicii personalizate și 63 000 EUR pentru punerea în aplicare a FEG (3,5 % din costurile totale). Contribuția financiară totală solicitată din FEG este de 911 934 EUR (50 % din costurile totale). Măsuri || Numărul estimat al lucrătorilor vizați || Costul estimat per lucrător vizat (EUR)* || Costuri totale (FEG și cofinanțare națională) (EUR)* Servicii personalizate: || || || (1) Asistență individuală pentru căutarea unui loc de muncă, servicii de gestionare a dosarelor și servicii generale de informare: || || || — Reconversie (sprijin / orientare / integrare): || 752 || 1 803 || 1 355 569 (2) Formare și reciclare profesională: || || || — Formare integrată || 752 || 535 || 402 300 — Transfer de experiență || 10 || 300 || 3 000 Subtotal: || — || — || 1 760 869 Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG: || || || 1 Activități de pregătire || — || — || 0 2 Gestionare || — || — || 19 200 3 Informare și publicitate || — || — || 43 800 4 Activități de control || — || — || 0 Subtotal: || — || — || 63 000 Costuri totale: || — || — || 1 823 869 Contribuție din FEG (50 % din costurile totale) || — || — || 911 934 * Cifre rotunjite. 25. Autoritățile belgiene au confirmat faptul că măsurile sunt complementare cu acțiunile finanțate de fondurile structurale și că sunt instituite mecanisme adecvate pentru evitarea dublei finanțări. Data la care serviciile personalizate pentru lucrătorii vizați au început sau sunt prevăzute să înceapă 26. Autoritățile belgiene au început furnizarea serviciilor personalizate către lucrătorii vizați la 1 octombrie 2012. Cheltuielile pentru aceste măsuri sunt, prin urmare, eligibile pentru o contribuție financiară din partea FEG de la data respectivă. Procedurile de consultare a partenerilor sociali 27. Măsurile sunt rezultatul a numeroase discuții și reuniuni pregătitoare desfășurate între august 2012 și ianuarie 2013 cu participarea diferiților parteneri sociali implicați. După cum s-a menționat mai sus, sindicatele sunt direct implicate în gestionarea unității de reconversie și în punerea în aplicare a anumitor măsuri. 28. Autoritățile belgiene au confirmat că cerințele înscrise în legislația națională și în legislația UE privind disponibilizările colective au fost respectate. Informare cu privire la acțiunile obligatorii în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă 29. În temeiul legislației federale belgiene[21], societățile care efectuează disponibilizări colective trebuie să furnizeze servicii de plasare a personalului disponibilizat în beneficiul lucrătorilor afectați. Durata serviciilor de plasare a personalului disponibilizat trebuie să fie de cel puțin 30 de ore pe parcursul a trei luni pentru lucrătorii cu vârsta de sub 45 de ani și de cel puțin 60 de ore pe o perioadă de șase luni pentru lucrătorii în vârstă de 45 ani și peste. Toți lucrătorii care nu au fost angajați pe baza unui contract temporar trebuie să beneficieze de astfel de servicii de plasare a personalului disponibilizat, cu excepția unor derogări specifice. Conform legislației valone[22], organizațiile care îi reprezintă pe salariați pot solicita FOREM să înființeze o unitate de reconversie care să ofere sprijin lucrătorilor disponibilizați. Decizia de a înființa o unitate de reconversie revine FOREM. Angajatorii și lucrătorii nu sunt obligați să participe la acțiunile desfășurate de o unitate de reconversie. Cu toate acestea, serviciile furnizate de unitățile de reconversie pot fi considerate ca îndeplinind obligațiile legale în ceea ce privește serviciile de plasare a personalului disponibilizat. 30. Autoritățile belgiene au confirmat următoarele: – contribuția financiară din partea FEG nu înlocuiește măsurile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul dreptului național sau al acordurilor colective[23]; – măsurile oferă sprijin lucrătorilor individuali și nu sunt utilizate pentru restructurarea întreprinderilor sau a sectoarelor de activitate; – măsurile nu vor primi sprijin financiar din alte fonduri ale Uniunii sau prin alte instrumentele financiare[24]. Sisteme de gestionare și control 31. Cererea conține o descriere detaliată a sistemelor de gestionare și control, care specifică responsabilitățile organismelor implicate. Un comitet director în care sunt reprezentate toate organizațiile implicate în punerea în aplicare a măsurilor finanțate de FEG asigură procesele generale de follow-up și coordonare. Contribuția financiară din partea FEG va fi gestionată și controlată de aceleași organisme ca pentru FSE. În cadrul Agenției FSE a Federației Valonia-Bruxelles (fosta Comunitate Franceză din Belgia), o entitate va acționa în calitate de autoritate de management, iar o altă entitate distinctă din cadrul Agenției FSE va acționa în calitate de autoritate de plată. Secretariatul General al Federației Valonia-Bruxelles va acționa în calitate de autoritate de certificare, iar FOREM în calitate de organism intermediar. Finanțare 32. Articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr.1311/2013 al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru anii 2014-2020[25] permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 150 de milioane EUR (la prețurile din 2011) peste rubricile bugetare corespunzătoare din cadrul financiar. 33. Având în vedere cuantumul maxim al unei contribuții financiare care poate fi acordată din FEG, precum și posibilitățile de realocare a creditelor, Comisia propune mobilizarea FEG pentru suma totală a contribuției solicitate (911 934 EUR), care reprezintă 50 % din costurile totale ale măsurilor propuse. 34. Decizia propusă de mobilizare a FEG va fi adoptată în comun de Parlamentul European și de Consiliu, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară[26]. 35. Comisia prezintă separat o cerere de transfer în vederea înscrierii în bugetul pentru anul 2014 a creditelor de angajament specifice, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013. Sursa creditelor de plată 36. Creditele alocate liniei bugetare pentru FEG în bugetul 2014 se vor utiliza pentru a acoperi suma de 911 934 EUR. Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2013/002 BE/Carsid din partea Belgiei) PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[27], în special articolul 12 alineatul (3), având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară[28], în special punctul 13, având în vedere propunerea Comisiei Europene[29], întrucât: (1) Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizați ca urmare a modificărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale generate de globalizare și pentru a le oferi asistență în reintegrarea pe piața muncii. (2) FEG nu depășește o sumă anuală maximă de 150 de milioane EUR (la prețurile din 2011), după cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020[30]. (3) La 2 aprilie 2013, Belgia a depus o cerere de mobilizare a FEG în ceea ce privește disponibilizările din întreprinderea Carsid SA, care a fost completată cu informații suplimentare transmise până la 4 iulie 2014. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 911 934 EUR. (4) În consecință, FEG ar trebui mobilizat în vederea acordării unei contribuții financiare ca răspuns la cererea depusă de Belgia, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) pentru alocarea sumei de 911 934 EUR sub formă de credite de angajament și credite de plată. Articolul 2 Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Adoptată la Bruxelles, Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Președintele Președintele [1] JO L 406, 30.12.2006, p. 1. [2] Carsid producea brame de oțel destinate prelucrării ulterioare în uzine aparținând grupului Duferco din Belgia (în principal pentru producția de produse laminate la cald și de produse laminate la rece utilizate în construcții, în industria echipamentelor de transport și a automobilelor). În perioada 2006-2011, Carsid făcea parte dintr-o întreprindere comună formată din Duferco și NLMK. Această cerere este așadar legată de cererea EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK). [3] Această cerere înlocuiește cererea EGF/2012/009 BE/Carsid, care a fost retrasă de autoritățile belgiene. [4] Sursa: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2012. [5] Rata de creștere anuală compusă. [6] Această categorie statistică include lingouri, blumuri, țagle și brame. [7] A se vedea Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Plan de acțiune pentru o industrie siderurgică competitivă și durabilă în Europa” (COM(2013) 407. [8] Sursa: Eurostat (codul datelor online: lfsa_egan22d). Nu sunt disponibile date privind ocuparea forței de muncă pe sectoare la un nivel mai detaliat decât cel propus de diviziunea NACE Rev. 2. [9] A se consulta baza de date FEG, la adresa http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=582. [10] A se vedea proiectele de propuneri ale Comisiei privind cazurile EGF/2009/022 BG/Kremikovtsi (cerere respinsă de Comisie), EGF/2012/010 RO/ Mechel [Decizia COM(2014) 255 final din 7.5.2014], EGF/2013/007 BE Hainaut steel (Duferco-NLMK) (cerere prezentată Comisiei la 27 septembrie 2013). [11] Cazul EGF/2010/007 AT/Steiermark / Niederösterreich. Decizia 2011/652/UE, 27 septembrie 2011 (JO L 263, 7.10.2011, p. 9). [12] Ceilalți 187 de lucrători fie au refuzat să se înregistreze pentru a beneficia de măsurile de reconversie profesională, fie au decis să solicite scutiri în acest sens (având vârste de peste 58 de ani sau o vechime în muncă de peste 38 de ani). [13] Grupe majore relevante din Clasificarea internațională standard a ocupațiilor (ISCO-08). [14] Sursa: Steunpunt WSE. [15] Sursa: FOREM. [16] A se vedea punctul 29. [17] Aceste centres de compétences organizează activități de formare, studii prospective și activități de sensibilizare cu privire la diferite ocupații sau sectoare. Centres de compétences sunt înființate în colaborare cu regiunea Valonia, FOREM, cu partenerii sociali din sectoarele respective, cu centre de cercetare și cu universități. [18] A se vedea punctul 29. [19] În cererea lor din 4 iulie 2014, autoritățile belgiene au modificat semnificativ setul de măsuri astfel încât să corespundă stadiului actual de punere în aplicare a măsurilor. Mai multe măsuri care fuseseră planificate inițial nu sunt incluse în cerere. [20] IFAPME (Institut wallon de Formation en Alternance et des indépendants et Petites et Moyennes Entreprises) este un centru public de formare profesională care oferă stagii sub formă de ucenicie și cursuri specifice pentru managerii din IMM-uri. [21] Arrêté royal relatif à la gestion active des restructurations du 9 mars 2006 (Belgisch Staatsblad / Moniteur Belge, 31.3.2006, éd. 2, p. 18309). [22] Décret de la Région wallonne relatif au plan d’accompagnement des reconversions du 29 janvier 2004 (Belgisch Staatsblad / Moniteur Belge, 10.3.2004, p. 13547). [23] Contribuția financiară din partea FEG va permite autorităților belgiene să extindă furnizarea serviciilor de plasare a personalului disponibilizat dincolo de perioadele obligatorii și să ia măsuri suplimentare. Pentru calcularea cheltuielilor alocate FEG, autoritățile belgiene vor lua în considerare măsurile întreprinse în cursul perioadei de valabilitate a obligației legale [este vorba numai de măsura „Reconversie (sprijin / orientare / integrare)”]. Numărul de ore dedicate serviciilor de plasare a personalului disponibilizat efectuate în timpul perioadei obligatorii vor fi deduse din numărul total de ore dedicate serviciilor de plasare a personalului disponibilizat de care va fi beneficiat fiecare lucrător vizat. [24] În cadrul axei 2.2 a programului operațional de convergență pentru perioada 2008-2013, s-a acordat sprijin financiar din partea FSE pentru un proiect (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement) care viza dezvoltarea de metode pedagogice pentru unitățile de reconversie. [25] JO L 347, 20.12.2013, p. 884. [26] JO C 373, 20.12.2013, p. 1. [27] JO L 406, 30.12.2006, p. 1. [28] JO C 373, 20.12.2013, p. 1. [29] JO C […], […], p. […]. [30] JO L 347, 20.12.2013, p. 884.