RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 10.5.2007 
COM(2007) 244 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, C ĂTRE 
CONSILIU, C ĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI CĂTRE 
COMITETUL REGIUNILOR  
PROMOVAREA SOLIDARIT ĂŢII DINTRE GENERA ŢII 
 
RO 2   RO CUPRINS 
1. Introducere ................................................................................................................. .. 3 
2. Politicile publice de sprijinire a vie ţii de familie: importan ţa promov ării ocupării 
forţei de munc ă şi a egalităţii de şanse......................................................................... 3 
2.1. O mi şcare general ă a statelor membre de adaptare a politicilor familiale ................... 4 
2.2. Importan ţa promov ării ocupării forţei de munc ă şi a egalităţii de şanse ..................... 5 
2.3. Rolul politicilor Uniunii Europene  în materie de ocupare a for ţei de munc ă şi a 
egalităţii de şanse în ceea ce prive şte calitatea vie ţii de familie .................................. 6 
2.4. Strategia de la Lisabona, cadru de impulsionare a concilierii vie ţii profesionale, a 
vieţii de familie şi a vieţii private................................................................................. 7 
3. Alian ţa european ă pentru familie................................................................................. 8 
3.1. O platform ă pentru sistematizarea sc himbului de bune practici şi a cercetării............ 8 
3.2. Mobilizarea fondurilor st ructurale europene................................................................ 9 
4. Concluzii ................................................................................................................... .1 0 
ANNEX - MAIN EUROPEAN DATA ON FAMILIES AND FAMILY POLICIES  
The family as a support network.............................................................................................. 12  
Mean actual and ideal number of children, by country. Women aged 40 to 54 ...................... 13 Frequency of care and housework by sex, age and country groups (%).................................. 14 Difference of employment rate for women with and without children.................................... 15 
Provision of childcare in Eur opean countries in 2005 ............................................................. 16 
Social protection benefits targeted  at family support in the EU .............................................. 17 
Preferences for family measures .............................................................................................. 18  
At-risk-of-poverty rates by household type, 2005 ................................................................... 19 
 
RO 3   RO 1. I NTRODUCERE  
Prin Cartea verde din ma rtie 2005 privind provoc ările demografice, Comisia a inaugurat o 
dezbatere privind necesitatea consolid ării solidarit ăţii dintre genera ţii. În comunicarea sa din 
12 octombrie 2006 privind viitorul demografic al Europei1, Comisia a subliniat necesitatea ca 
statele membre ale Uniunii Europene s ă promoveze reînnoirea demografic ă, prin înscrierea 
acţiunii lor în cadrul Strategi ei de la Lisabona revizuit ă pentru cre ştere şi ocuparea for ţei de 
muncă şi prin respectarea politicii egalit ăţii între b ărbaţi şi femei. Îmbun ătăţind condi ţiile 
vieţii de familie, în special prin concilierea vie ţii profesionale şi a vieţii private, statele 
membre ar putea ajuta europenii s ă aibă numărul dorit de copii (a se vedea anexa 2).  
Dezbaterea ini ţiată în acea perioad ă în Europa cu privire la îmb ătrânirea popula ţiei şi-a adus 
contribuţia la aceast ă perspectiv ă. S-a constatat c ă echilibrul societ ăţilor europene depinde de 
un set de rela ţii de solidaritate între genera ţii mai complexe decât în trecut: tinerii adul ţi 
rămân alături de părinţi o perioad ă mai îndelungat ă, iar, în acela şi timp, din ce în ce mai 
frecvent, p ărinţii trebuie s ă acorde sprijin persoanelor în vârst ă dependente2. Din aceast ă 
situaţie rezultă sarcini care revin genera ţiilor tinere sau medii şi, în general, femeilor. 
Egalitatea între b ărbaţi şi femei şi, într-un sens mai larg, egalitatea de şanse reprezint ă 
condiţiile esenţiale necesare pentru crearea unei noi solidarit ăţi între genera ţii. 
Din acest motiv, chiar dac ă statele membre au competen ţă exclusivă în materie de politici 
familiale, Uniunea poate contribui indirect la modernizarea şi la succesul acestora, în special 
pe baza Strategiei de la Lisabona, care pune  accentul pe participarea femeilor pe pia ţa forţei 
de muncă, aprofundarea cadrului de conciliere a vie ţii profesionale, a vie ţii de familie şi a 
celei private, precum şi pe ocuparea for ţei de munc ă şi includerea tinerilor.  
În acest sens, Comisia salut ă iniţiativa unei Alian ţe europene pentru familie anun ţată de 
Consiliul European din prim ăvară. Pornind de la descrierea evolu ţiei recente a politicilor 
naţionale de sprijinire a vie ţii de familie, prezenta comunicare subliniaz ă contribuţia Strategiei 
de la Lisabona la aceast ă evoluţie (§2), înainte de a pr opune instrumente care s ă permită 
Alianţei europene s ă se dezvolte ca o platform ă de cercetare şi schimburi (§3). Aceasta 
constituie primul pas al unui r ăspuns european la provoc ările lansate de schimbarea 
demografic ă.  
2. P OLITICILE PUBLICE DE SPRIJINIRE A VIE ŢII DE FAMILIE : IMPORTAN ŢA 
PROMOV ĂRII OCUP ĂRII FOR ŢEI DE MUNC Ă ŞI A EGALIT ĂŢII DE ŞANSE  
Statele membre s-au angajat s ă îşi adapteze politicile de sprijinire a vie ţii de familie pentru a 
ţine seama de îmb ătrânirea popula ţiei, de evolu ţia condiţiilor de via ţă şi de diversitatea 
crescândă a legăturilor familiale3. Chiar dac ă responsabilitatea în ceea ce prive şte politicile 
familiale revine statelor membre, politicile Uniunii Europene în materie de ocupare a for ţei de 
muncă şi egalitate a şanselor au un impact important asupra calit ăţii vieţii de familie.  
                                                 
1 COM(2006) 571 privind viitorul demograf ic al Europei – o provocare convertit ă în oportunitate. 
2 Prima anchet ă european ă privind calitatea vie ţii, realizat ă în 2003. Funda ţia European ă pentru 
Îmbunătăţirea Condi ţiilor de Via ţă şi de Munc ă. 
3 Social Situation Report 2005/6. 
 
RO 4   RO 2.1. O mi şcare general ă a statelor membre de adapta re a politicilor familiale 
Instrumentele europene de observa re, de exemplu MISSOC, sugereaz ă că diversele politici de 
sprijinire a vie ţii de familie în statele Uniunii Europene con ţin în prezent trei axe principale:  
– Compensarea costurilor, directe sau indirecte, legate de familie (presta ţii sau 
avantaje fiscale acordate pentru îngrijirea copiilor sau a persoanelor dependente). 
– Servicii de sprijinire a p ărinţilor în vederea educ ării şi îngrijirii copiilor de vârst ă 
mică, în vederea îngrijirii şi supravegherii copiilor mai mari, precum şi, din ce în 
ce mai frecvent, servicii destinate persoa nelor dependente într-o societate care 
îmbătrâneşte. 
– Crearea de condi ţii de munc ă şi ocupare a for ţei de munc ă (prin intermediul 
programelor de lucru şi a concediilor adecvate) şi organizarea accesului la servicii 
pe plan local.  
Aceste trei axe au cunosc ut o dezvoltare diferen ţiată în statele membre. Astfel, cheltuielile 
efectuate pentru presta ţii familiale şi servicii de îngrijire a copiilor se ridic ă în medie la 2,1% 
din PIB în cadrul Uniunii (UE25)4, dar variaz ă între 0,7% şi 3,9% în func ţie de ţară, cu 
niveluri mai sc ăzute în sudul Europei, unde este necesar ă în mod special solidaritatea familiei, 
şi cu niveluri mai crescute în ţările nordice şi continentale. 
Cu toate acestea, ţinând seama de contextul social şi cultural în plin ă evoluţie, statele membre 
au adaptat aceste politici în trei direc ţii: 
– În prezent, politicile familiale se înscriu în ansamblul ac ţiunilor publice care 
exercită influenţă asupra situa ţiei familiilor, în special politicile în domeniul 
educaţiei, inserţiei sociale şi profesionale a tinerilor, politicile privind ocuparea 
forţei de munc ă, locuinţele, transporturile, s ănătatea şi, bineînţeles, dreptul civil 
care reglementeaz ă obligaţiile dintre membrii familiei. 
– Modalităţile de interven ţie evolueaz ă în sensul descentraliz ării punerii în aplicare 
a acţiunilor, a personaliz ării drepturilor şi prestaţiilor, şi a orientării cheltuielilor în 
vederea stimul ării muncii şi a garant ării unei solu ţionări durabile a cazurilor de 
sărăcie. Aceast ă evoluţie se concretizeaz ă în special prin reexaminarea drepturilor 
derivate privind situa ţia familial ă şi prin promovarea drepturilor individuale în 
cadrul sistemelor de protec ţie socială. De asemenea, aceste sisteme sunt adaptate 
pentru a nu penaliza femeile, al c ăror nivel de activitate profesional ă era scăzut în 
trecut, şi pentru a evita agravarea situa ţiei de sărăcie la care sunt expuse femeile 
din genera ţiile cele mai în vârst ă5. 
– În cele din urm ă, politicile familiale ţin din ce în ce mai mult seama de evolu ţia 
aspiraţiilor şi a practicilor privind rolul b ărbaţilor şi cel al femeilor în societate, în 
sensul particip ării femeilor pe pia ţa forţei de munc ă fără întreruperi semnificative 
şi al unei implic ări sporite a b ărbaţilor în ceea ce prive şte responsabilit ăţile 
                                                 
4 Datele privind cheltuielile în favoarea familiilor nu cuprind avantajele fiscale, cheltuielile în materie de 
educaţie, în special cea pre şcolară, şi alte măsuri de sprijinire a familiilor sau care s ă ţină cont de 
sarcinile familiale (gospod ărire, incluziune social ă etc.). 
5 Raport al BIM privind femeile şi asigurarea social ă, 1988. 
 
RO 5   RO familiale şi domestice, contribuind astfel la stabilirea egalit ăţii între b ărbaţi şi 
femei prin intermediul autonomiei economice a acestora din urm ă. 
Aceste evolu ţii sunt primite cu entuziasm de c ătre europeni, care r ămân profund ata şaţi de 
viaţa de familie6. Un studiu realizat în dou ăsprezece state în perioada 1999 - 2003 de c ătre 
Fundaţia Robert Bosch arat ă că europenii doresc, în primul rând, o ofert ă mai largă de servicii 
colective de îngrijire a copiilor şi a persoanelor dependente, în special a persoanelor în vârst ă 
(a se vedea anexa 7). 
2.2. Importan ţa promov ării ocupării forţei de munc ă şi a egalităţii de şanse 
Care sunt cele mai eficiente politici familiale? Aceasta este o întrebare frecvent ă al cărei 
răspuns trebuie s ă ţină seama de diversitatea obiectivelor fixa te de statele europene cu privire 
la aceste politici. Pentru anumite state este prioritar ă creşterea natalit ăţii, acestea oferind 
ajutor cuplurilor pentru a- şi realiza proiectele familiale. În alte state, sprijinul acordat familiei 
se încadreaz ă într-un proiect general de promovare a bun ăstării cetăţenilor, prin intermediul 
egalităţii de şanse pentru to ţi. Există state în care obiectivul pr incipal este lupta împotriva 
sărăciei în cazul anumitor familii sau reducerea inegalit ăţilor legate de venit. Adesea, la nivel 
regional sau municipal, obiectivul es te crearea unui cadru favorabil vie ţii familiale, conceput 
ca mediu care atrage şi păstrează mâna de lucru calificat ă. 
Cu toate acestea, o compara ţie bazată pe experien ţă arată faptul că statele care au pus în 
aplicare politici globale de promovare a egalit ăţii între bărbaţi şi femei, care au dezvoltat 
sisteme integrate de prestare a serviciilor şi de drepturi individuale la concedii parentale 
pentru bărbaţi, la fel ca şi pentru femei, care au investit în  calitatea serviciilor de îngrijire a 
copiilor7 şi care au promovat o organizare mai flexibil ă a timpului de lucru, înregistreaz ă în 
general niveluri ri dicate ale natalit ăţii şi ale ocup ării forţei de munc ă în rândul femeilor. 
Promovate de diferite p ărţi implicate, aceste ini ţiative asociaz ă în cadrul statelor membre 
guvernul, autorit ăţi locale şi regionale, partener i sociali, câteodat ă sub forma responsabilit ăţii 
sociale a întreprinderilor, în colaborare cu diverse asocia ţii şi organiza ţii ale societ ăţii civile. 
Statele scandinave înregistreaz ă nivelul cel mai ridicat al ocup ării forţei de munc ă în rândul 
femeilor, mai mult de 80% dintre femeile cu vârsta cuprins ă între 25 şi 54 de ani având un loc 
de muncă în Suedia şi în Danemarca (în timp ce cele mai sc ăzute niveluri se înregistreaz ă în 
statele mediteraneene). Ratele fertilit ăţii sunt, de asemenea, superioa re mediei în statele care 
au dezvoltat de timpuriu pol itici de conciliere a vie ţii profesionale şi a celei de familie, şi de 
promovare a egalit ăţii între femei şi bărbaţi. 
Dispozitivele care urm ăresc o mai bun ă conciliere a vie ţii profesionale, pe de o parte, şi a 
vieţii familiale şi private, pe de alta, permit evitarea situa ţiei în care femeile sunt nevoite s ă 
aleagă între carier ă şi calitatea vie ţii lor de familie, şi contribuie astfel la realizarea proiectelor 
familiale, precum şi la ocuparea locurilor de munc ă de către femei. În mod similar, reducerea 
decalajelor în ceea ce prive şte veniturile b ărbaţilor şi cele ale femeilor joac ă, de asemenea, un 
rol în încurajarea unei distribu iri mai echitabil e a responsabilit ăţilor familiale şi domestice. 
                                                 
6 Eurobarometru 273 „Realitatea social ă european ă”: viaţa de familie este una dintre valorile pe care au 
pus accentul europenii în cad rul anchetelor privind bun ăstarea. 
7 Lucr ările OCDE privind sensibilizarea şi educarea copiilor de vârst ă mică arată că dezvoltarea 
structurilor care combin ă îngrijirea şi educarea devine o necesitate nu numai datorit ă contribu ţiei 
acestora la concilierea vie ţii de familie şi a celei profesionale, ci pentru c ă permit combaterea 
excluziunii şi îmbogăţirea capitalului uman de la o vârst ă fragedă. 
 
RO 6   RO 2.3. Rolul politicilor Uniunii Europene în materie de ocupare a for ţei de munc ă şi a 
egalităţii de şanse în ceea ce prive şte calitatea vie ţii de familie 
Politicile familiale intr ă în competen ţa exclusiv ă a statelor membre. Cu toate acestea, Uniunea 
European ă a încercat s ă ţină seama mereu de impactul politicilor sale asupra familiei şi asupra 
calităţii vieţii membrilor familiei. În prezent, Strategia de la Lisabona ofer ă cadrul pentru 
modernizarea politicilor familiale prin promovarea egalit ăţii de şanse şi, în special, prin 
îmbunătăţirea concilierii vie ţii profesionale, a vie ţii de familie şi a vieţii private, ceea ce 
contribuie la participarea femeilor pe pia ţa forţei de munc ă. 
Dreptul comunitar ţine seama, de mult timp, de exigen ţele vieţii de familie şi de drepturile 
aferente. Punerea în aplicare a dreptului comunitar la libera circula ţie a persoanelor şi a 
lucrătorilor în Europa a condus la coor donarea sistemelor legale de asigur ări sociale8 (care 
includ presta ţiile familiale) şi la acordarea dreptului de reîntregire a familiei lucr ătorilor din 
cadrul Uniunii Europene, inclusiv a imigran ţilor provenind din ţări terţe, ai căror soţi şi copii 
se bucură de drepturi proprii9. În ultimul timp, preocuparea Uniunii Europene în ceea ce 
priveşte copii s-a concretizat în  punerea în aplicare a unor m ăsuri privind respectarea 
drepturilor copilului la familie şi la protec ţie10 (incluzând, în mod special, drepturile în 
materie de protec ţie a imaginii, programele de prevenire a violen ţei împotriva copiilor, 
măsurile de garantare a unui mediu sigur etc.). 
În vederea asigur ării egalităţii de şanse pentru femei şi bărbaţi pe piaţa forţei de munc ă, 
concilierea vie ţii de familie, a vie ţii private şi a celei profesionale a devenit o ax ă important ă a 
politicilor europene de ocupare a for ţei de munc ă. Din 1992, acquis-ul comunitar cuprinde un 
cadru legislativ privind protec ţia lucrătoarelor îns ărcinate şi acordarea de concediu de 
maternitate11. De asemenea, unul din primele rezultat e ale dialogului soci al european s-a 
concretizat în acordarea de drepturi în materie de concediu pentru cre şterea copilului12. 
Importanţa acestei concilieri, necesar ă independen ţei economice a femeilor şi egalităţii între 
bărbaţi şi femei, este prezent ă atât în foaia de parcurs a Comisi ei pentru egalitatea între femei 
şi bărbaţi 2006-201013, cât şi în Pactul european pentru egalitatea între b ărbaţi şi femei14
, 
aprobat de c ătre statele membre în cadrul Consiliului European din 23 şi 24 martie 2006. 
                                                 
8 COM(2002) 694 Comunicare a Comisiei - Libera circula ţie a lucr ătorilor: valorificarea tuturor 
avantajelor şi a întregului poten ţial. 
9 Directiva 2003/86/CE a Consiliului privind dreptul la reîntregirea familiei. Directiva 2004/38/CE a 
Consiliului privind dreptul la liber ă circulaţie şi şedere pe teritoriul statelor membre pentru cet ăţenii 
Uniunii şi membrii familiilor acestora. 
10 COM(2006) 367 C ătre o strategie european ă privind drepturile copilului. 
11 Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 9 octombrie 1992 privind introducerea de m ăsuri pentru 
promovarea îmbun ătăţirii securit ăţii şi sănătăţii la locul de munc ă în cazul lucr ătoarelor gravide, care au 
născut de curând sau care al ăptează (a zecea directiv ă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din 
Directiva 89/391/CEE). 
12 Directiva 96/34/CE a Consiliului din 3 iunie 1996 privind acordul-cadru referitor la concediul pentru 
creşterea copilului încheiat de UNICE, CEIP şi CES. 
13 SEC(2006) 275 adoptat la 1 martie 2006. 
14 Concluziile Pre şedinţiei, 7775/1/06/REV 1. 
 
RO 7   RO 2.4. Strategia de la Lisabona, cadru de impulsionare a concilierii vie ţii profesionale, 
a vieţii de familie şi a vieţii private 
În vederea sporirii particip ării femeilor pe pia ţa muncii, concilierea vie ţii profesionale, a vie ţii 
de familie şi a celei private face parte integrant ă din Strategia de la Lisabona. Aceast ă 
preocupare s-a concretizat în mod special în obie ctivele privind îngrijirea  copiilor, adoptate în 
cadrul Consiliului European din 2002. De asemenea, ea se reflect ă în liniile directoare 
integrate privind ocuparea for ţei de munc ă şi creşterea economic ă, adoptate în 2005, care 
includ o abordare orientat ă asupra ciclului de via ţă. Astfel, politicile în materie de ocupare a 
forţei de munc ă ar trebui s ă fie mai bine adaptate condi ţiilor vieţii de familie în func ţie de 
vârstă. Tot în cadrul Strategiei de la Lisabona a fost dezvoltat ă metoda deschis ă de coordonare 
în domeniul protec ţiei şi al incluziunii sociale. Aceasta acord ă o atenţie special ă îmbunătăţirii 
situaţiei copiilor şi familiilor aflate în stare de s ărăcie, moderniz ării sistemelor de pensii în 
vederea unei mai bune adapt ări la noile modalit ăţi de lucru şi la perioadele de întrerupere a 
activităţii profesionale, promov ării îngrijirii pe termen l ung a persoanelor dependente. 
Perspectiva egalit ăţii de şanse susţine dezvoltarea Strategiei de la Lisabona, a şa cum 
subliniază diverse ini ţiative care vor fi lansate în 2007 şi 2008. 
• În paralel cu prezenta comunicar e, Comisia va lansa o a doua faz ă de consult ări cu 
partenerii sociali, invitându-i pe ace ştia să îşi exprime opiniile privind con ţinutul unor 
posibile propuneri, de natur ă legislativ ă sau nelegislativ ă, care vizeaz ă o mai bun ă 
conciliere. 
• O serie de activit ăţi se vor desf ăşura în cursul anului 2007, ca r ăspuns la mandatul 
Consiliului European care a solicitat în mod repetat Uniunii Europene şi statelor membre 
să se concentreze asupra l uptei pentru combaterea s ărăciei în rândul copiilor. 
• Comisia va analiza calitatea serviciilor destinate persoanelor în vârst ă dependente şi 
măsurile de protec ţie împotriva maltrat ării, precum şi măsurile care ar putea fi luate pe plan 
european, în cooperare cu statele membre, pentru accelerarea dezvolt ării şi moderniz ării 
infrastructurilor şi serviciilor necesare pentru a face fa ţă procesului de îmb ătrânire 
demografic ă. 
• Consultarea în curs privind o mai bun ă cunoaştere a realit ăţii sociale în societ ăţile 
europene15 va furniza noi informa ţii care vor contribui  la orientarea r ăspunsurilor pe care le 
vor putea oferi politicile comunitare cerin ţelor în materie de egalitate a şanselor şi acces la 
servicii de îngrijire pentru toate genera ţiile.  
Pe baza rapoartelor na ţionale realizate în cadrul Strategiei  de la Lisabona, raportul anual de 
activitate al Comisiei Eur opene va cuprinde, o dat ă la doi ani, un capitol dedicat stadiului de 
pregătire a Uniunii în fa ţa provocărilor demografice16. 
                                                 
15 COM(2007) 63 privind bilan ţul realităţii sociale. 
16 Cf. COM(2006) 571. 
 
RO 8   RO 3. A LIANŢA EUROPEAN Ă PENTRU FAMILIE  
Alianţa european ă pentru familie, lansat ă de către Consiliul European din aceast ă primăvară, 
este conceput ă, în primul rând, ca o platform ă de schimburi şi cunoaştere a politicilor de 
sprijinire a familiei şi a bunelor practici din statele membre, destinate a face fa ţă provocărilor 
schimbării demografice. Pentru a elabora aceast ă platformă, Comisia va dezvolta începând din 
2007 instrumente de sistematizare a schimbului de bune practici şi de cercetare (§3.1). 
Prin intermediul Alian ţei europene pentru familie, Comisia vizeaz ă stimularea cooper ării şi a 
parteneriatului între toate p ărţile implicate în vederea unei mai bune concilieri între via ţa 
profesional ă, viaţa de familie şi viaţa privată. Alături de ini ţiativele la scar ă european ă ale 
partenerilor sociali, Comisia invit ă statele membre s ă dezvolte parteneriate în scopul 
promovării concilierii vie ţii profesionale, a vie ţii de familie şi a celei private, folosind noile 
mijloace oferite de fondurile structurale (§3.2).  
Cu ocazia celui de-al treilea forum demografic european, pr econizat pentru 2010, Comisia va 
înainta un raport privind realiz ările din cadrul Alian ţei europene pentru familie. 
3.1. O platform ă pentru sistematizarea sc himbului de bune practici şi a cercet ării 
Având în vedere marea diversitate a politicilor familiale, Uniunea European ă se concentreaz ă 
asupra schimbului de bune prac tici în materie de politic ă publică şi asupra aprofund ării 
studiului impactului pe care îl au aceste  politici. În acest sens, Comisia va înfiin ţa: 
(a) Un grup la nivel înalt de exper ţi guvernamentali pe probleme demografice  
În paralel cu prezenta comunicare, Comisia înfiin ţează grupul la nivel înalt de exper ţi 
guvernamentali pe probleme demografice, sp ecificat de comunicarea privind viitorul 
demografic al Europei. Misi unea acestui grup este consilie rea Comisiei cu privire la 
pregătirea raporturilor şi a forumurilor demografice desf ăşurate o dat ă la doi ani şi 
asistarea acesteia în punerea în aplicare a ac ţiunilor de analiz ă şi de schimb de 
experienţă menţionate anterior. 
(b) Forumuri şi reţele europene, na ţionale, regionale şi locale  
Comisia va organiza, o dat ă la doi ani, un forum european  privind demografia pentru 
a realiza un bilan ţ al situaţiei demografice şi al punerii în aplicare a orient ărilor 
propuse de comunicarea privind viitorul demografic al Eu ropei. Primul forum s-a 
desfăşurat în octombrie 2006, iar urm ătorul este prev ăzut pentru toamna anului 2008. 
Forumurile vor fi încurajate şi susţinute atât la nivel na ţional, cât şi la nivel regional 
sau local. Ini ţiativa intitulat ă „Regiuni pentru schimbare economic ă” 17 prevede în 
mod explicit posibilitatea de a sus ţine activ ac ţiuni în acest domeniu la nivel regional 
şi local. 
(c) Centru de studiere a bunelor practici  
Comisia va invita Funda ţia European ă pentru Îmbun ătăţirea Condi ţiilor de Via ţă şi 
de Muncă să înfiinţeze un centru de studiere a bunelor practici în domeniul politicilor 
                                                 
17 Comunicarea Comisiei „Regiuni pentru schimbare economic ă” COM(2006) 675 din 8.11.2006. 
 
RO 9   RO familiale. Informa ţiile colectate în acest centru vor fi utilizate de c ătre forumurile 
europene şi cele descentralizate. 
(d) Instrumente de cercetare 
Al 7-lea program cadru de cercetare şi dezvoltare tehnologic ă permite sprijinirea în 
continuare a cercet ării chestiunilor demografice şi a celor privind familia prin 
intermediul finan ţării activităţilor specifice în acest domeniu, dar şi printr-o finan ţare 
transversal ă pentru a ţine seama de ansamblul influen ţelor schimb ării demografice 
asupra structurilor sociale. Acest program cadru, precum şi programul cadru pentru 
inovare şi competitivitate, vor putea ajuta în egal ă măsură familiile prin mobilizarea 
tehnologiilor informa ţiei şi comunic ării în serviciul autonomiei şi calităţii vieţii 
persoanelor în vârst ă. 
Comisia va coopera, de asemenea, la dezvol tarea unei baze de date elaborate de c ătre 
OCDE privind familiile şi va elabora instrumente de analiz ă a politicilor familiale, 
care vor fi puse la dispozi ţia statelor membre. Aceste instrumente vor permite 
evaluarea eficien ţei politicilor statelor membre în raport cu obiectivele urm ărite 
(realizarea num ărului dorit de copii, egalitatea între b ărbaţi şi femei şi, într-un sens 
mai larg, egalitatea de şanse şi incluziunea social ă, în special cea a copiilor). O 
anchetă Eurobarometru privind situa ţia şi nevoile familiilor se  va realiza în 2008. 
3.2. Mobilizarea fondurilor structurale europene 
Conform experien ţei din cadrul programului EQUAL18 şi conferin ţei organizate în 
ianuarie 2007 de c ătre Comisia European ă privind ini ţiativele regiunilor în fa ţa 
provocării demografice, diverse experimente pilot existente pot conduce la punerea 
în aplicare a unor noi ac ţiuni, pe plan na ţional sau local, destinate sprijinirii egalit ăţii 
de şanse şi concilierii vie ţii profesionale şi a vieţii de familie. Orient ările strategice 
comunitare 2007-2013 în materie de coeziune19 recomand ă asemenea inova ţii în 
măsura în care ele vizeaz ă adaptarea la schimbarea demografic ă20. Comisia invit ă 
deci statele membre s ă permită ca programele opera ţionale pe care le-au înaintat s ă 
poată susţine astfel de ac ţiuni. În acest sens, Comisia va elabora, asistat ă de grupul de 
experţi guvernamentali men ţionat anterior, un ghid practic destinat p ărţilor implicate 
la nivel local şi regional pentru a ajuta statele membre s ă pună în practic ă măsurile 
asupra cărora au convenit pentru a promova concilierea vie ţii profesionale, a vie ţii de 
familie şi a vieţii private şi pentru a îmbun ătăţi calitatea vie ţii. Aceste activit ăţi 
descentralizate vor face obiectul unei dezbat eri în cadrul viitorului forum demografic 
european.  
                                                 
18 Rapoarte privind activit ăţile finanţate prin Fondul Social European în domeniul concilierii vie ţii 
profesionale şi a vieţii de familie pentru promovarea egalit ăţii dintre femei şi bărbaţi, în special în 
cadrul programului transna ţional EQUAL, pot fi consultate pe site-ul internet al Comisiei Europene. 
19 COM(2006) 386 Propunere de d ecizie a Consiliului privind orient ările strategice comunitare în materie 
de coeziune. 
20 Regulamnetul (CE) 1081/2006 din 5.7.2006 privind FSE cuprinde obiectivul ca FSE „s ă abordeze 
aspectele şi consecin ţele pertinente ale modific ărilor demografice în cadrul popula ţiei active din 
Comunitate”. 
 
RO 10   RO 4. C ONCLUZII  
Politicile familiale na ţionale vor consolida solidaritatea dintre genera ţii, încurajând o 
mai bună soluţionare a nevoilor familiilor în ceea ce prive şte întreţinerea copiilor şi a 
persoanelor dependente, precum şi o repartizare mai echilibrat ă a responsabilit ăţilor 
familiale şi domestice. Rezultatul preconizat este îmbun ătăţirea calităţii vieţii tuturor 
cetăţenilor, precum şi crearea de condi ţii mai favorabile pentru realizarea proiectelor 
familiale. Noile orient ări ale politicilor familiale vor contribui în egal ă măsură la 
sprijinirea cre şterii economice şi la ocuparea for ţei de munc ă, în special prin 
facilitarea particip ării femeilor pe pia ţa muncii. 
Prin accentul pus pe egalitatea între b ărbaţi şi femei şi, în sens mai larg, pe egalitatea 
de şanse, Strategia de la Lisabona constituie  un cadru favorabil sprijinirii acestei 
evoluţii a politicilor familiale na ţionale. Cu toate acestea, responsabilit ăţile principale 
revin statelor membre. Aceast ă modernizare devine o chestiune de interes comun 
prin intermediul Alian ţei europene pentru familie, ale c ărei programe de schimb şi 
proiect de cercetare sunt  încurajate în întregime de Comisia European ă. 
 
RO 11   RO ANNEX - MAIN EUROPEAN DATA ON FAMILIES AND FAMILY POLICIES  
The family as a support network.............................................................................................. 12  
Mean actual and ideal number of children, by country. Women aged 40 to 54 ...................... 13 Frequency of care and housework by sex, age and country groups (%).................................. 14 Difference of employment rate for women with and without children.................................... 15 
Provision of childcare in Eur opean countries in 2005 ............................................................. 16 
Social protection benefits targeted  at family support in the EU .............................................. 17 
Preferences for family measures .............................................................................................. 18  
At-risk-of-poverty rates by household type, 2005 ................................................................... 19 
 
RO 12   RO The family as a support network 
From whom 
do you get 
support in 
the 
following 
situations? If you needed help 
around the house when 
ill If you needed advice 
about a serious 
personal or family 
member If you were feeling a bit 
depressed and wanting 
someone to talk to If you needed to 
urgently raise an 
important sum of 
money to face an 
emergency 
 No 
partner Partner Total No 
partner Partner Total No 
partner Partner Total No 
partner Partner Total 
Your 
partner 6% 70% 45% 6% 60% 38% 8% 57% 37% 3% 22% 14% 
Family 
member 69% 25% 43% 58% 28% 40% 41% 21% 29% 64% 49% 55% 
Work 
colleague 1% 1% 1% 1% 1% 1% 2% 2% 2% 1% 1% 1% 
Friend 11% 1% 5% 25% 7% 7% 37% 15% 24% 9% 4% 6% 
Neighbour 4% 1% 2% 2% 0% 0% 3% 1% 2% 1% 0% 1% 
Someone 
else 4% 1% 2% 3% 2% 2% 3% 2% 2% 7% 10% 9% 
Nobody 4% 1% 2% 3% 1% 1% 5% 3% 3% 12% 9% 10% 
NA 1% 0% 1% 1% 1% 1% 1% 1% 1% 4% 4% 4% 
Source: Eurobarometer 273 "European social realit y" reconducted in November December 2006 in EU-27. 
Note: As regards the variable on the family situation in the columns, a respondent has a partner if he or she is married, 
remarried or unmarried but currently living with a partner. 
 
RO 13   RO Mean actual and ideal number of children, by country. Women aged 40 to 54 
 
Source:"Childbearing preferences and family size issues in Eur ope" by M.R. Testa, results of the 2006 Euro Barometer on 
fertility and ageing. 
 
RO 14   RO Frequency of care by sex, age and country groups (%) 
 Q37a: How often: caring for and educating 
children  Q37c: How often: caring for elderly/disabled 
people  
 Every day Once or 
several times 
a month Less 
often/never Every day Once or 
several times 
a month Less 
often/never 
EU15 
Women 
aged 18–34 42 4 53 4 9 88 
Women 
aged 35–64 49 10 40 10 16 75 
Women 
aged 65+ 6 10 84 5 6 88 
Men aged 
18–34 17 7 77 2 8 90 
Men aged 
35–64 32 14 54 5 11 84 
Men aged 
65+ 5 7 88 6 5 89 
NMS-10 
Women 
aged 18–34 52 5 44 6 14 80 
Women 
aged 35–64 48 17 35 12 16 72 
Women 
aged 65+ 9 16 75 6 5 89 
Men aged 
18–34 28 9 62 3 14 83 
Men aged 
35–64 35 20 45 6 16 79 
Men aged 
65+ 9 13 78 6 5 90 
Q37a, b, c: How often are you involved in any of the following ac tivities outside your paid work: a) Caring for and educating 
Children; c) Caring for elderly/disabled relatives? 
Note: the modalities ‘less often’ and ‘never’ are aggregated together. 
Source: EQLS, 2003; row percentages. 
 
RO 15   RO Difference of employment rate for women with and without children* 
 2005  
EU25 14.2 
EU15 13.2 
EU10 19.5 
BE 2.1 
CZ 39.2 
DK 3.4 
DE 26.5 
EE 30.0 
EL 3.5 
ES 7.5 
FR 10.2 
IE 18.2 
IT 6.8 
CY 3.4 
LV 18.0 
LT 2.8 
LU 7.0 
HU 35.3 
MT 17.2 
NL 9.4 
AT 14.4 
PL 11.1 
PT -3.8 
SI -1.5 
SK 34.5 
Fl 17.5 
UK 21.2 
* Difference in employment rates for women with children under 6 and women without children (age group 20-50).  
Source: EU Labour Force Survey – Spring data, LU 2003, 2004 and 2005: Annual average data. Data not available for SE. 
 
RO 16   RO Provision of childcare in European countries in 2005 
Children cared for (by formal arrangements other than by the family) up to 30 hours / 30 hours 
or more per usual week as a proportion of all children of same age group 
0 – 2 years 3 years – mandatory 
school age Mandatory school 
age – 12 years Admission 
age to 
mandatory 
school Country 
1 – 29h. 30h. or + 1 – 29h. 30h. or + 1 – 29h. 30h. or + (pre-primary 
included) 
EU Member States        
Belgium BE 23% 19% 49% 48% 43% 54% 6 
Bulgaria BG . . . . . . 7 
Czech Republic CZ 2% 0% 30% 40% 53% 45% 6 
Denmark DK 13% 60% 15% 79% 34% 65% 7 
Germany DE 8% 8% 61% 26% 69% 29% 6 
Estonia EE 3% 9% 9% 69% 57% 40% 7 
Ireland IE 14% 6% 64% 14% 64% 35% 6 
Greece EL 3% 4% 27% 34% 54% 45% 6 
Spain ES 25% 14% 54% 40% 53% 46% 6 
France FR 16% 16% 56% 39% 48% 52% 6 
Italy IT 9% 16% 21% 70% 13% 87% 6 
Cyprus CY 7% 12% 42% 43% 54% 46% 6 
Latvia LV 2% 16% 6% 60% 27% 69% 5 
Lithuania LT 2% 9% 11% 46% 66% 31% 7 
Luxembourg LU 14% 8%  51% 12% 74% 23% 4 
Hungary HU 2% 5% 30% 49% 30% 70% 5 
Malta MT 5% 0% 32% 23% 19% 79% 5 
Netherlands NL 36% 4% 82% 7% 89% 11% 5 
Austria AT 4% 0% 53% 16% 66% 32% 6 
Poland PL 0% 2% 8% 22% 58% 38% 6 
Portugal PT 3% 26% 9% 55% 30% 69% 6 
Romania RO . . . . . . 7 
Slovenia SI 2% 22% 10% 67% 41% 55% 6 
Slovakia SK 0% 3% 10% 57% 39% 44% 6 
Finland FI 8% 19% 25% 51% 82% 18% 7 
Sweden SE 22% 31% 35% 52% 1% 95% 7 
United Kingdom UK 24% 6% 72% 28% 10% 90% 5 
EFTA 
countries          
Iceland IS 7% 30% 21% 76% 22% 77% 6 
Norway NO 11% 22% 28% 52% 83% 17% 6 
 
Source: Eurostat, EU-SILC 2005 data. 
Notes: 
1) Formal arrangements refer to the EU-SILC survey reply categories 1-4 (pre-school or equivalent, compulsory education, 
centre-based services outside school hour s, a collective crèche or another day-care centre, including family day-care 
organised/controlled by a public or private structure). 
2) Only care for more than 1 hour a week is considered. 
3) Some children do not use child care since pare nt is taking parental leave for a younger child. 
4) Child age is calculated at the interview date, ex cept for IE and FI where ag e is calculated at 31/12/2004. 
5) Some countries, like BE, did not collect data for children being 12 years at the interview date. 
6) CY, LV, PT, SK: No information collected for ch ildren born between 31/12/2004 and the interview date. 
7) FR: Care performed by 'assistantes matern elles' directly paid by the parents, wi thout organised structure between them, is 
not included in the table. 
8) IE: For the age groups '0 - 2 years' and '3 years - mandatory  school age', the care '1-29h.' is overestimated and the care 
'30h. or +' underestimated due to measurement error. 
9) SK: Measurement error for the age group 'mandatory school age school - 12 years' leading to high proportion of children 
without school hours. 
 
RO 17   RO Social protection benefits targeted at family support in the EU 
 2004 
 Share population 
between 0-19 Support intensity 
corrected for the share of 
the young * Total 
Fertility 
Rate Total 
family 
support Support 
in cash Support 
in kind 
EU-25 22.54% 9.32 1.51 2.1e 1.5 e 0.6e 
EU-15 22.20% 9.46 : 2.1e 1.5 e 0.6e 
BE 23.17% 8.63 1.68 2  1.6  0.4  
CZ 21.73% 7.36 1.23 1. 6 p 1.4 p 0.2 p 
DK 24.32% 16.04 1.78 3.9  1.6  2.3  
DE 20.48% 14.65 1.37 3 p 2.2 p 0.7 p 
EE 23.92% 7.11 1.47 1.7  1.6  0.1  
IE 28.38% 8.81 1.99 2.5  2.3  0.3  
EL 20.21% 8.41 1.31 1.7  1.2  0.5  
ES 20.11% 3.48 1.33 0. 7 p 0.4 p 0.3 p 
FR 25.06% 9.98 1.92 2.5 p 2 p 0.5 p 
IT 19.19% 5.73 1.33 1. 1 p 0.7 p 0.5 p 
CY 27.75% 7.21 1.49 2  1.9  0.1  
LV 23.42% 5.55 1.24 1.3 p 1 p 0.2 p 
LT 25.71% 4.28 1.26 1. 1 p 0.7 p 0.4 p 
LU 24.49% 15.52 1.70 3. 8 p 3.3 p 0.6 p 
HU 22.20% 11.26 1.28 2.5  1.9  0.6  
MT 25.33% 3.95 1.37 1  0.9  0.1  
NL 24.53% 5.30 1.73 1. 3 p 0.7 p 0.5 p 
AT 22.24% 13.49 1.42 3  2.5  0.5  
PL 25.36% 3.55 1.23 0.9 p 0.9 p :  
PT 21.62% 5.55 1.40 1. 2 p 0.8 p 0.5 p 
SI 21.05% 9.50 1.25 2 p 1.4 p 0.6 p 
SK 25.50% 7.06 1.24 1. 8 p 1.6 p 0.1 p 
FI 23.75% 12.63 1.80 3  1.6  1.3  
SE 23.98% 12.51 1.75 3 p 1.6 p 1.5 p 
UK 24.75% 6.87 1.77 1. 7 e 1.3 e 0.4 e 
Source: Eurostat, ESSPROS. 
* The support in % of GDP divided by the share of young (0-19) in the population. 
** e means estimated value, p means provisional value and : means no data available. 
 
RO 18   RO Preferences for family support measures 
Country 1st place % 2nd place % 3rd place % 
AT More and better working 
part-time opportunities 90.5 Lower wage and income 
taxes 88.8 Flexible working hours 88.3 
BE More and better working 
part-time opportunities 85.2 Flexible working hours 80.5 Lower wage and income 
taxes 80.2 
CZ An allowance at the birth 
of child 90.5 Lower wage and income 
taxes 87.8 Improved parental leave 
arrangements 86.8 
EE A substantial decrease in 
the costs of education 96.0 A substantial rise in child 
allowance 94.5 Improved parental leave 
arrangements 91.0 
FI Flexible working hours 82.6 Lower wage and income 
taxes 79.5 Financial support for 
parents taking care of 
their children 79.3 
DE More and better working 
part-time opportunities 89.9 Flexible working hours 89.3 Better day-care facilities 
for children under 3 years old 88.5 
HU Better housing for families 94.9 A substantial decrease in 
the costs of education 93.7 A substantial rise in child 
allowance 92.3 
IT More and better working 
part-time opportunities 89.2 A substantial rise in child 
allowance 89.2 Lower wage and income 
taxes 88.9 
LT An allowance at the birth 
of child 95.9 Financial support for 
parents taking care of their children 95.7 Improved parental leave 
arrangements 94.7 
NL More and better working 
part-time opportunities 78.9 Flexible working hours 72.0 Improved parental leave 
arrangements 71.2 
PL Child allowance 
dependent on family income 92.5 An allowance at the birth of 
child 92.2 Improved parental leave 
arrangements 91.1 
RO Lower wage and income 
taxes 98.2 Improved parental leave 
arrangements 97.9 Better housing for families 97.4 
SI Better housing for families 97.8 Better day-care facilities for 
children under 3 years old 97.8 Improved parental leave 
arrangements 97.3 
CY Lower wage and income 
taxes 95.9 Improved parental leave 
arrangements 93.7 Flexible working hours 91.5 
Respondents up to 50 years old ("very in favour" and "somewhat in favour"). 
The Demographic Future of Europe – Facts, Figures, Policies: Results of the Population Policy Acceptance 
Study (PPAS)- Survey with interviews of 34 000 Europeans in 14 countries from 1999 to 2003 – Federal Institute for population research and Robert Bosch Foundation 2006. 
 
RO 19   RO At-risk-of-poverty rates by household type, 2005  
 Single 
parent with 
dependent 
children Two adults 
with one 
dependent 
child Two adults 
with two 
dependent 
children Two adults 
with three or 
more 
dependent 
children Three or 
more adults 
with 
dependent 
children 
EU25 33s 12s 14s 26s 14s 
EU15 32s 11s 13s 25s 14s 
NMS10 38s 15s 19s 36s 17s 
BE 36 9 10 21 17 
BG : : : : : 
CZ 41 9 11 25 9 
DK 21 4 5 14 5 
DE 30 10 7 13 7 
EE 40 13 12 25 13 
IE 45 12 13 26 11 
GR 43 14 18 33 28 
ES 37 14 23 36 18 
FR 26 8 9 20 15 
IT 35 15 22 35 21 
CY 35 9 9 14 8 
LV 31 14 18 39 13 
LT 48 15 18 44 14 
LU 32 13 17 20 14 
HU 27p 15p 15p 26p 11p 
MT 51 13 15 35 10 
NL 26 9 10 20 6 
AT 27 9 11 20 9 
PL 40 17 23 45 23 
PT 34 17 25 39 15 
RO 27 11 16 44 23 
SI 22p 9p 10p 17p 6p 
SK 32 13 17 24 13 
FI 20 7 5 12 8 
SE 18 4 4 9 12 
UK 38p 11p 13p 29p 13p 
IS 14 8 8 10 5 
NO 19 4 5 10 4 
Source: Eurostat SILC(2005) Income data 2004; except for UK,  income year 2005 and for IE moving income reference 
period (2004-2005); RO National HBS 2005, income data 2005. 
Notes: Risk-of-poverty defined as income below 60% of the median income. 
: = Not available. 
p = Provisional value. 
s = Eurostat estimation.