Raportul special Cel puțin un euro din cinci 
din bugetul UE ar trebui să 
fie cheltuit pentru acțiuni 
în domeniul climatic: există 
activități ambițioase în  
curs de desfășurare în  
acest sens, dar există un 
risc serios de a nu se reuși 
atingerea acestui obiectivRO 2016  nr. 31
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări:  eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx
Website:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-6502-9 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/995533 QJ-AB-16-033-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-6554-8 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/83686 QJ-AB-16-033-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-6557-9 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/20735 QJ-AB-16-033-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Cel puțin un euro din cinci 
din bugetul UE ar trebui să 
fie cheltuit pentru acțiuni 
în domeniul climatic: există 
activități ambițioase în 
curs de desfășurare în 
acest sens, dar există un 
risc serios de a nu se reuși 
atingerea acestui obiectiv
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 31
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor 
audituri ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. 
Curtea selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare ris -
curile existente la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările 
preconizate și interesul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest raport a fost adoptat de Camera de audit I, specializată pe domeniile aferente utilizării sustenabile a resur -
selor naturale. Auditul a fost condus de domnul Phil Wynn Owen, decanul Camerei I, precum și de doamna Kersti 
Kaljulaid, fostă membră a Curții de Conturi Europene. Coordonatorul auditului a fost Bertrand Tanguy, coordonatorul 
adjunct fiind Tomasz Plebanowicz. Echipa de audit a fost formată din Katharina Bryan, Peeter Latti, Alain Vansilliette, 
Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, Carlos Sanchez 
Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru și Maria Ploumaki. Hannah Critoph a oferit asistență la redactarea 
raportului.
De la stânga la dreapta: P . Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent, 
T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid.
03
 Cuprins
Puncte
 Glosar și acronime
I-VIII  Sinteză
1-14  Introducere
15-23  Sfera și abordarea auditului
24-90  Observații
24-64  S-au realizat progrese per ansamblu, însă există un risc serios ca obiectivul de 20 % să nu fie atins
25-33  Angajament asumat la nivel colectiv, unele instrumente de finanțare fiind preconizate să contribuie cu mai 
mult de 20 %
34-38  Metoda Comisiei de urmărire a îndeplinirii obiectivului se inspiră din metodologii internaționale, însă 
prezintă deficiențe
39-48  Per ansamblu, s-au realizat progrese în direcția îndeplinirii obiectivului, dar raportarea este doar parțial 
fiabilă și nu este axată în măsură suficientă pe rezultate
49-51  Există un risc serios ca obiectivul să nu fie atins
52-54  Ipotezele referitoare la contribuția din partea plăților agricole directe la îndeplinirea obiectivului privind 
acțiunile în domeniul climatic nu au la bază o justificare temeinică
55-59  Dacă Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală i s-ar aplica un set diferit de coeficienți de 
urmărire, bazați pe metodologii recunoscute la nivel internațional, s-ar obține o scădere cu 40 % a finanțării 
disponibile pentru acțiunile în domeniul climatic
60-64 Este necesar să se ia măsuri rapide, deoarece contribuția care trebuie să vină din partea fondurilor pentru 
cercetare a rămas mult în urmă
65-90  O finanțare mai importantă și mai bine direcționată către acțiunile în domeniul climatic în cadrul 
unora dintre fondurile structurale și de investiții europene, dar, în cadrul altora, menținerea, în 
mare măsură, a situației de status-quo
68-75  Alocarea unui volum mai mare de fonduri, în cadrul FEDR și al Fondului de coeziune, acțiunilor în domeniul 
climatic demonstrează că se poate reuși o direcționare mai bună a fondurilor către aspectele ce țin de climă
76-79  Contribuția potențială a Fondului social european la acțiunile în domeniul climatic: s-ar putea obține 
rezultate mai bune
04 Cuprins 
80-87  Nicio schimbare semnificativă la nivelul cheltuielilor din cadrul politicii agricole comune, însă există bune 
practici în domeniul dezvoltării rurale
88-90  În cazul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), intensificarea accentului pe 
acțiunile în domeniul climatic s-a produs într-o măsură foarte limitată
91-109  Concluzii și recomandări
 Anexă —  Matricea coeficienților utilizați de Curtea de Conturi Europeană în domeniul politicii 
de dezvoltare rurală
 Răspunsul Comisiei
05
 Glosar și acronime
Acțiuni în domeniul climatic : acțiuni de combatere a schimbărilor climatice (denumite în continuare „acțiuni în 
domeniul climatic” în prezentul raport).
Coeficienții UE pentru obiectivele climatice : ponderile atribuite fondurilor alocate de UE proiectelor, măsurilor 
sau acțiunilor. Acești coeficienți se bazează pe metodologia markerilor Rio dezvoltată de OCDE. Coeficienții UE 
pentru obiectivele climatice au ponderile de 0 %, 40 % și 100 %, în funcție de contribuția acțiunii la atenuarea 
schimbărilor climatice sau la adaptarea la acestea.
Documente de programare : programe în care obiectivele strategice ample stabilite în acordurile de parteneriat 
încheiate între Comisia Europeană și fiecare dintre diversele state membre sunt subdivizate în priorități de investiții, 
în obiective specifice și, la ultimul nivel, în acțiuni concrete. În cadrul politicii de dezvoltare rurală, documentele 
de programare sunt denumite programe de dezvoltare rurală. În cazul celorlalte fonduri structurale și de investiții 
europene, ele sunt numite programe operaționale.
Domenii de intervenție : Uniunea Europeană a identificat șase priorități în domeniul dezvoltării rurale. Acestea 
sunt împărțite în 18 „domenii de intervenție”, pentru a permite o mai bună detaliere a scopurilor fiecărei priorități în 
parte și pentru a înlesni programarea.
Ecocondiționalitatea : sistem prin care majoritatea plăților din cadrul politicii agricole comune sunt condiționate 
de respectarea de către fermieri a unor reguli de bază referitoare la protecția mediului, la siguranța alimentară, 
la sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și de menținerea terenurilor agricole în bune condiții agricole și de 
mediu.
Fondul de coeziune : vizează consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a Uniunii, în scopul promovării 
dezvoltării durabile. Fondul de coeziune se axează pe investiții în domeniul mediului și al transporturilor, inclusiv în 
domenii legate de dezvoltarea durabilă și de energie care prezintă beneficii pentru mediu.
Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) : fond destinat să ajute zonele rurale ale UE să facă 
față unei game largi de dificultăți economice, sociale și de mediu.
Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) : urmărește consolidarea coeziunii economice și sociale în 
Uniunea Europeană prin corectarea principalelor dezechilibre regionale. Această corectare se realizează cu ajutorul 
sprijinului financiar acordat pentru construcția de infrastructuri și pentru investiții productive care creează locuri de 
muncă, în special pentru întreprinderi.
Fondul european de garantare agricolă (FEGA) : pune la dispoziție finanțare pentru plăți directe acordate 
fermierilor, pentru gestionarea piețelor agricole, precum și în alte scopuri, cum ar fi măsuri veterinare și fitosanitare, 
programe alimentare și activități de informare.
Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) : este fondul destinat politicii în domeniul maritim 
și al pescuitului pentru perioada 2014-2020. Obiectivul fondului este de a ajuta pescarii să realizeze tranziția către 
un pescuit sustenabil și comunitățile costiere să își diversifice economiile. Fondul finanțează, de asemenea, proiecte 
care creează noi locuri de muncă și îmbunătățesc calitatea vieții de-a lungul coastelor Europei.
Fondul social european (FSE) : urmărește consolidarea coeziunii economice și sociale în cadrul Uniunii Europene 
prin impulsionarea ocupării forței de muncă și a posibilităților de angajare, în special grație unor măsuri de formare 
profesională, promovând un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și crearea unor locuri de muncă mai 
numeroase și de mai bună calitate.
Fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) : grup format din cinci fonduri separate care au 
drept obiectiv reducerea dezechilibrelor regionale la nivelul UE și ale căror cadre de politică sunt stabilite pentru 
perioada bugetară de șapte ani a cadrului financiar multianual. Cele cinci fonduri sunt: Fondul european de 
dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european (FSE), Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru 
dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM).
06 Glosar și acronime 
Integrarea acțiunilor în domeniul climatic : în loc să se creeze un instrument de finanțare specific, integrarea 
presupune încorporarea preocupărilor legate de climă în diversele domenii de politică ale UE și în instrumentele, 
programele sau fondurile acesteia.
„Înverzire” : componentă a plăților agricole directe prin care se sprijină practicile agricole benefice pentru climă 
și pentru mediu; aceste practici includ diversificarea culturilor, menținerea pajiștilor permanente și crearea unei 
infrastructuri ecologice.
Markeri Rio : coduri utilizate de OCDE pentru urmărirea fondurilor care vizează atenuarea schimbărilor climatice și 
adaptarea la acestea.
Măsură : în programele de dezvoltare rurală, o serie de operațiuni sau de proiecte care contribuie la realizarea uneia 
sau a mai multe dintre prioritățile Uniunii în materie de dezvoltare rurală.
Orizont 2020 : programul pentru cercetare și inovare al UE pentru perioada 2014-2020.
Plăți agricole directe : plățile directe sunt acordate fermierilor pentru a veni în sprijinul veniturilor lor și 
pentru a-i remunera pentru faptul că produc bunuri publice aplicând practici de „înverzire”, în combinație cu 
ecocondiționalitatea.
Priorități ale Uniunii : obiective stabilite pentru dezvoltarea rurală, a căror realizare contribuie la Strategia 
Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Există șase priorități ale Uniunii în 
domeniile agriculturii, silviculturii și zonelor rurale și ele vizează, în principal, încurajarea inovării și a competitivității, 
refacerea și consolidarea ecosistemelor, sprijinirea tranziției către o economie cu emisii reduse de carbon și 
rezilientă la schimbările climatice și promovarea incluziunii sociale și a reducerii sărăciei.
Programul LIFE : program de sprijin pentru protecția mediului, pentru conservarea naturii și pentru proiecte în 
domeniul schimbărilor climatice pe întreg teritoriul UE; perioada curentă de programare este 2014-2020.
Urmărirea cheltuielilor legate de climă : monitorizarea progreselor înregistrate în direcția atingerii obiectivului de 
20 % prin măsurarea contribuției financiare a fondurilor la realizarea acestuia.
07
 Sinteză
I
Schimbările climatice constituie una dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă Uniunea Europeană (UE) 
și guvernele din întreaga lume. Pentru a putea face față schimbărilor climatice și a răspunde nevoilor considera -
bile aferente în materie de investiții, UE a convenit să consacre cel puțin 20 % din bugetul său pentru perioada 
2014-2020 – cu alte cuvinte, un euro din cinci – acțiunilor în domeniul climatic. Acest obiectiv este în concordanță cu 
poziția de lider asumată de UE în materie de acțiuni în domeniul climatic.
II
Obiectivul de a cheltui un euro din cinci pe acțiuni în domeniul climatic urmează să fie atins prin integrarea acestor 
acțiuni în diferitele instrumente de finanțare ale UE. Cu alte cuvinte, în loc să se creeze un instrument de finanțare 
specific, obiectivul urmează să fie atins prin integrarea preocupărilor legate de climă în diversele domenii de poli -
tică ale UE și în fondurile aferente acestora din cadrul bugetului UE.
III
Obiectivul Curții a fost de a verifica dacă obiectivul de a cheltui cel puțin 20 % din bugetul UE pentru acțiuni în 
domeniul climatic poate fi îndeplinit, precum și dacă abordarea adoptată este de natură să aducă o valoare adău -
gată, contribuind deci la o finanțare mai semnificativă și mai bine direcționată către acțiunile în domeniul climatic.
IV
Constatarea Curții a fost că există activități ambițioase în curs de desfășurare în acest sens și că, per ansamblu, fuse -
seră înregistrate progrese în direcția realizării obiectivului. Cu toate acestea, există un risc serios ca nivelul-țintă de 
20 % să nu fie atins dacă nu se depun mai multe eforturi pentru combaterea schimbărilor climatice. Implementarea 
obiectivului a condus la o finanțare mai importantă și mai bine direcționată către acțiunile în domeniul climatic în 
cadrul Fondului european de dezvoltare regională și al Fondului de coeziune. În cadrul Fondului social european și 
în domeniile agriculturii, dezvoltării rurale și pescuitului, nu a avut loc însă nicio reorientare semnificativă către acți -
unile în domeniul climatic și nu au fost valorificate pe deplin toate oportunitățile potențiale pentru finanțarea lor.
V
Conform cifrelor Comisiei, ponderea finanțării destinate acțiunilor în domeniul climatic a reprezentat, în medie, 
17,6 % între 2014 și 2016. Comisia estimează că, per ansamblu, acestor acțiuni li se va consacra un procent de 18,9 %, 
nereușindu-se, așadar, atingerea nivelului-țintă de 20 %.
08 Sinteză 
VI
Curtea a estimat că, pentru a se putea atinge obiectivul global de 20 % până la sfârșitul anului 2020, rata aferentă 
finanțării acțiunilor în domeniul climatic ar trebui să crească până la o medie de 22 % în anii rămași din actuala peri -
oadă de programare (între 2017 și 2020). Există riscuri grave ca acest nivel să nu poate fi atins în principalele domenii 
care contribuie la acțiunile în domeniul climatic, cum ar fi agricultura, dezvoltarea rurală și cercetarea. Dacă ar fi cal -
culată în conformitate cu metodologiile recunoscute la nivel internațional pentru evaluarea nivelurilor de finanțare 
a acțiunilor în domeniul climatic, contribuția evaluată din partea sectorului agricol și a dezvoltării rurale s-ar reduce 
cu până la aproximativ 33 de miliarde de euro. În ceea ce privește domeniul cercetării, programul Orizont 2020 
a rămas în urmă față de nivelul său țintă de a aloca 35 % în favoarea acțiunilor în domeniul climatic, contribuția sa 
actuală cifrându-se undeva la 24 %. Comisia nu dispune de niciun plan de acțiune detaliat care să stabilească modul 
în care intenționează să recupereze decalajul.
VII
Abordarea Comisiei în ceea ce privește evaluarea nivelurilor de finanțare a acțiunilor în domeniul climatic pune 
accentul pe identificarea cheltuielilor planificate. Cheltuielile planificate nu se vor concretiza însă neapărat în chel -
tuieli reale. În plus, această abordare nu va furniza niciun fel de informații detaliate cu privire la rezultatele obținute 
cu ajutorul acestor cheltuieli. În plus, metoda de urmărire a îndeplinirii obiectivului nu reflectă totalitatea efectelor 
financiare generate de cheltuielile UE în favoarea acțiunilor în domeniul climatic efectuate prin intermediul instru -
mentelor financiare și nici nu face distincția între finanțarea pentru măsurile de atenuare și cea pentru măsurile de 
adaptare.
VIII
Principalele recomandări ale Curții pledează pentru realizarea unui exercițiu fiabil de consolidare multianuală și 
pentru instituirea unui cadru de raportare exhaustivă, precum și pentru efectuarea unei evaluări a nevoilor determi -
nate de schimbările climatice. Curtea recomandă, de asemenea, corectarea supraestimărilor, elaborarea unor planuri 
de acțiune pentru domeniile care înregistrează un decalaj și monitorizarea cheltuielilor efective și a rezultatelor 
obținute. Nu în ultimul rând, Curtea recomandă valorificarea tuturor oportunităților potențiale pentru a se asigura 
în viitor o reorientare efectivă și mai accentuată în direcția acțiunilor în domeniul climatic.
09
 Introducere
01 
Schimbările climatice constituie una dintre cele mai mari provocări cu care se 
confruntă Uniunea Europeană și guvernele din întreaga lume. Clima planetei 
noastre este în schimbare din cauza creșterii concentrației în atmosferă a anumi -
tor gaze, cunoscute sub numele de gaze cu efect de seră. Aceste gaze acționea -
ză ca o pătură, blocând căldura și încălzind astfel suprafața planetei, fenomen 
cunoscut sub numele de „efect de seră”1. Aproximativ 9 % din gazele cu efect de 
seră emise la nivel mondial în 2012 proveneau din UE.
Cele două fațete ale intervenției în domeniul climatic: 
atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la 
acestea
02 
Există două răspunsuri politice complementare la schimbările climatice: atenu -
area schimbărilor climatice și adaptarea la acestea. Prima abordare, atenuarea , 
urmărește să abordeze cauzele schimbărilor climatice prin reducerea sau limi -
tarea emisiilor de gaze cu efect de seră, în principal prin micșorarea consumului 
de energie, sporirea eficienței energetice și creșterea ponderii energiei din surse 
regenerabile. În această abordare se înscriu, de asemenea, eforturile de a proteja 
și de a consolida mijloacele de sechestrare a gazelor cu efect de seră2, precum și 
eforturile de îmbunătățire a practicilor agricole și forestiere vizând conservarea și 
sechestrarea carbonului în soluri și păduri.
03 
Importanța pe care o au măsurile de atenuare este evidențiată în figura 1  prezen -
tată în continuare. În această figură se arată care vor fi modificările temperaturii 
la suprafață proiectate pentru secolul XXI față de valorile medii ale temperaturii 
în cursul ultimelor decenii ale secolului XX în cazul scenariului de status-quo în 
ceea ce privește emisiile de dioxid de carbon ( business as usual )3.
04 
Cea de a doua abordare pentru combaterea schimbărilor climatice, și anume 
adaptarea  la acestea, vizează să anticipeze efectele dăunătoare, precum și efec -
tele benefice, dacă există, care vor apărea ca urmare a schimbărilor climatice, și să 
întreprindă măsurile care se impun pentru prevenirea sau reducerea la minimum 
a daunelor potențiale. Chiar dacă vor fi puse în aplicare acțiuni de atenuare, tem -
peratura planetei va continua să crească cel puțin până în 2040, indiferent de ce 
scenariu este luat în considerare în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de 
seră4, ceea ce înseamnă că măsurile de adaptare vor fi necesare chiar și în cazul 
scenariului celui mai optimist.1 A se vedea Grupul 
interguvernamental privind 
schimbările climatice 
(IPCC – Intergovernmental 
Panel on Climate Change ), 
[echipa de autori principali, 
R.K. Pachauri și L.A. Meyer 
(redactori)], Climate Change 
2014: Synthesis Report. 
Contribution of Working Groups 
I, II and III to the Fifth 
Assessment Report of the 
Intergovernmental Panel on 
Climate Change , Geneva, 
Elveția, 2014, p. 151.
2 Sechestrarea este procesul de 
captare și stocare a gazelor cu 
efect de seră pe termen lung.
3 Scenariul de bază de 
menținere a status-quoului 
pornește de la premisa că 
tendințele de dezvoltare 
viitoare vor fi asemănătoare cu 
cele din trecut și că nu vor 
avea loc schimbări la nivelul 
politicilor. A se vedea http://
www.ipcc.ch/ipccreports/tar/
wg3/index.php?idp=286
4 Al șaptelea program de 
acțiune pentru mediu (Decizia 
nr. 1386/2013/UE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 
20 noiembrie 2013) și 
IPCC 2013.
10 Introducere Figura 1Modificările temperaturii la suprafață proiectate a avea loc în UE pentru 
perioada 2071-2100
Figura arată evoluția proiectată a temperaturii medii anuale pentru perioada 2071-2100, în comparație cu perioada 1971-2000 (pe baza scena -
riului de status-quo în ceea ce privește emisiile de dioxid de carbon). Evoluția proiectată se bazează pe media rezultată în urma utilizării unui an -
samblu de modele de previzionare, pe baza unui scenariu în care emisiile ar fi ridicate, stabilit de Grupul interguvernamental privind schimbările 
climatice.
Sursa:  Agenția Europeană de Mediu.
(http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean )
4
0
°
3
0
°
2
0
°
1
0
°
0
°
5
0
°
4
0
°
60o°C
< 33-3,5 3,5-4 4-4,5 4,5-5 5-5,5 5,5-6> 6
11 Introducere 
05 
Măsurile de adaptare depind de efectele pe care le au schimbările climatice. 
Aceste efecte variază în mod semnificativ, în funcție de regiunea geografică. 
Printre acestea se numără, de exemplu, inundații, creșterea nivelului mării, seceta, 
deșertificarea și declinul biodiversității (a se vedea figura 2 ).Figura 2
Sursa:  Agenția Europeană de Mediu, 2012.Principalele efecte observate și preconizate ale schimbărilor climatice în principalele 
regiuni din Europa
Europa de Nord
Creștere a temperaturii mult mai importantă decât media la nivel mondial
Diminuarea stratului de zăpadă și a stratului de ghea/uni021Bă care acoperălacurile și râurile
Creșterea debitului cursurilor de apă
Deplasarea speciilor spre nordCreșterea randamentului culturilorScăderea cererii de energie pentru încălzireCreșterea poten/uni021Bialului de energie hidroelectricăCreșterea riscului de pagube cauzate de furtuni de iarnă
Intensi/f_icarea turismului estival
Zonele montane
Creștere a temperaturii mult mai importantă decât media
la nivel europeanDiminuarea ghe/uni021Barilor ca mărime și ca volumDiminuarea permafrostului în zonele montaneDeplasarea speciilor de plante și de animale către altitudinimai mariRisc ridicat de dispari/uni021Bie a speciilor în regiunile alpineCreșterea riscului de eroziune a solurilorScăderea turismului pentru sporturi de iarnă
Europa Centrală și de Est
Creșterea extremelor temperaturilor ridicateScăderea precipita/uni021Biilor în timpul veriiCreșterea temperaturii apeiCreșterea riscului de incendii forestiereScăderea valorii economice a pădurilorZonele de coastă și mările regionale
Creșterea nivelului măriiCreșterea temperaturii la suprafa/uni021Ba măriiCreșterea acidită/uni021Bii oceanelorExpansiunea spre nord a speciilor de pești și de planctonModi/f_icări în comunită/uni021Bile de /f_itoplanctonCreșterea riscului pentru stocurile de peșteEuropa de Nord-Vest
Creșterea precipita/uni021Biilor din timpul ierniiCreșterea debitului cursurilor de apăDeplasarea speciilor spre nordScăderea cererii de energie pentru încălzireCreșterea riscului de inunda/uni021Bii /f_luviale și ale zonelorde coastăArctica
Creștere a temperaturii mult mai importantă decât mediala nivel mondialDiminuarea banchizei arctice
Diminuarea calotei glaciare a Groenlandei
Diminuarea permafrostuluiCreșterea riscului de declin al biodiversită/uni021BiiIntensi/f_icarea transportului maritim și a exploatării resurselorde petrol și gaze
Regiunea mediteraneeană
Creștere a temperaturii mult mai importantădecât media la nivel europeanScăderea precipita/uni021Biilor anualeScăderea debitului anual al cursurilor de apăCreșterea riscului de declin al biodiversită/uni021BiiCreșterea riscului de deșerti/f_icareCreșterea cererii de apă pentru agriculturăScăderea randamentului culturilor Creșterea riscului de incendii forestiereCreșterea mortalită/uni021Bii cauzate de valuri de căldură
Expansiunea habitatelor vectorilorde boli sudiceScăderea poten/uni021Bialului de energiehidroelectricăScăderea turismului estival și creștereapoten/uni021Bială a turismului în alte anotimpuri
12 Introducere 
06 
Acordul internațional privind schimbările climatice, adoptat la Paris la sfârșitul 
anului 2015, este primul acord universal cu caracter juridic obligatoriu care vizea -
ză combaterea schimbărilor climatice5. Acesta stabilește un cadru în materie de 
transparență destinat să permită urmărirea progreselor realizate de țări în direc -
ția atingerii obiectivelor lor individuale de reducere a gazelor cu efect de seră6.
07 
Chiar și înainte să fie adoptat Acordul de la Paris, UE se angajase deja să își reducă 
emisiile cu cel puțin 20 % până în 2020 și cu 40 % până în 2030 față de nive -
lurile din 1990. UE a stabilit, de asemenea, un obiectiv pe termen lung pentru 
anul 2050 (a se vedea caseta 1 ). Conform celor mai recente estimări7, totalul 
emisiilor de gaze cu efect de seră ale UE în 2014 erau cu aproximativ 24 % sub ni -
velurile din 1990, deși acest lucru se datora, în parte, impactului crizei economice.
Angajamentul asumat de UE de a cheltui 20 % din 
bugetul său pentru acțiunile în domeniul climatic
08 
Pentru a putea răspunde nevoilor considerabile în materie de investiții pe care 
le presupun acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, UE a convenit să 
consacre cel puțin 20 % din bugetul său pentru perioada 2014-2020 – cu alte 
cuvinte, un euro din cinci – acțiunilor în domeniul climatic8. Acest obiectiv este în 
concordanță cu poziția de lider asumată de UE în materie de acțiuni în domeniul 
climatic, pe care Comisia o consideră ca fiind indispensabilă pentru garantarea 
reușitei Acordului internațional din 2015 privind schimbările climatice9. Conform 
estimărilor Curții, acest obiectiv corespunde angajării a aproximativ 212 miliar -
de de euro10. Potrivit Comisiei, acest angajament ar urma să tripleze proporția 
orientativă, estimată a fi între 6 % și 7 %, pe care au avut-o în bugetul UE pentru 
perioada 2007-2013 cheltuielile aferente acțiunilor în domeniul climatic11.
09 
Comisia a decis să integreze acțiunile în domeniul climatic în toate domeniile de 
politică, inclusiv în diferitele instrumente de finanțare ale UE. Tot în acest sens 
s-a stabilit, pentru cadrul financiar multianual al UE pentru perioada 2014-2020, 
obiectivul de a se cheltui un euro din cinci pentru acțiuni în domeniul climatic12. 
Cu alte cuvinte, în loc să se creeze un instrument de finanțare specific, obiective -
le legate de atenuarea schimbărilor climatice și de adaptarea la acestea urmează 
să fie atinse prin integrarea preocupărilor legate de climă în diversele domenii 
de politică ale UE și în fondurile aferente acestora din cadrul bugetului UE. Acest 
lucru s-ar putea realiza prin investirea mai multor fonduri în programele deja 
existente în domeniul climatic, prin adaptarea programelor existente ori prin 
crearea unor programe noi sau impunerea unor condiții noi, cum ar fi criterii de 
selecție care să direcționeze mai bine fondurile către temele legate de schimbări -
le climatice.5 Acordul de la Paris va intra în 
vigoare în a treizecea zi de la 
data la care cel puțin 55 de părți 
la convenție, reprezentând în 
total cel puțin o proporție 
estimată de 55 % din totalul 
emisiilor globale de gaze cu 
efect de seră, și-au depus pe 
lângă depozitarul acordului 
instrumentele de ratificare, 
acceptare, aprobare sau 
aderare. Îndeplinirea condițiilor 
s-a produs la 5 octombrie 2016, 
dată la care UE și-a depus 
notificarea ratificării. Acordul 
a intrat în vigoare la 4 noiem -
brie 2016. Până la 17 octom -
brie 2016, acordul fusese 
ratificat de 81 dintre cele 197 de 
părți la convenție ( http://unfccc.
int/paris_agreement/
items/9444.php ).
6 Articolul 13 din Acordul de la 
Paris, Raportul conferinței 
părților (din data de 29 ianua -
rie 2016, referința FCCC/
CP/2015/10/add.1), cea de 
a douăzeci și una sesiune 
a conferinței, care a avut loc la 
Paris în perioada 30 noiembrie-  
13 decembrie 2015.
7 http://www.eea.europa.eu/
publications/european-union-  
greenhouse-gas-inven -
tory-2016
8 COM(2011) 500 final din 
29 iunie 2011: „Un buget pentru 
Europa 2020”, partea II, p. 13.
9 COM(2013) 167 final din 
26 martie 2013: „Acordul 
internațional din 2015 privind 
schimbările climatice: 
Modelarea politicii internațio -
nale privind clima după 2020”.
10 Estimare ce corespunde unui 
procent de 20 % din suma de 
1 062,6 miliarde de euro, care 
corespunde valorii totale 
a angajamentelor, la prețurile 
curente, prevăzute în cadrul 
financiar multianual pentru 
perioada 2014-2020.
11 A se vedea Raportul anual de 
activitate pe 2014 al Direcției 
Generale Politici Climatice, p. 16.
12 Acest obiectiv nu include 
domeniile din afara bugetului 
UE, cum ar fi operațiunile de 
împrumut ale Băncii Europene 
de Investiții. Banca Europeană 
de Investiții și-a stabilit 
obiectivul de a angaja în 
favoarea acțiunilor în domeniul 
climatic cel puțin 25 % din 
totalul împrumuturilor pe care 
le acordă și o pondere de 35 % 
din investițiile pe care le 
realizează în țările în curs de 
dezvoltare.
13 Introducere 
Rolurile și responsabilitățile în ceea ce privește 
integrarea acțiunilor în domeniul climatic
10 
Fiecare direcție generală din cadrul Comisiei are responsabilitatea de a integra 
acțiuni în domeniul climatic în diferitele lor programe de cheltuieli și de a le pune 
în aplicare, după caz, în cooperare cu statele membre.
11 
Direcția Generală Politici Climatice oferă cunoștințe de specialitate și orientări cu 
privire la acțiunile în domeniul climatic celorlalte direcții generale ale Comisiei.Obiectivele stabilite de UE în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de 
seră
 οPână în 202013:
– reducerea cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră (în comparație cu nivelurile din 1990);
– o pondere în consumul de energie de 20 % a energiei din surse regenerabile;
– îmbunătățirea cu 20 % a eficienței energetice.
 οPână în 203014:
– reducerea cu cel puțin 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră (în comparație cu nivelurile din 1990);
– o pondere în consumul de energie de cel puțin 27 % a energiei din surse regenerabile;
- un obiectiv orientativ de îmbunătățire a eficienței energetice cu cel puțin 27 % în raport cu previziu -
nile privind consumul de energie în viitor15.
 οPână în 205016, UE intenționează să își reducă emisiile de gaze cu efect de seră cu 80 %-95 % față de nive -
lurile din 1990, în toate sectoarele principale.
13 COM(2008) 30 final din 23 ianuarie 2008: 20 20 by 2020 Europe’s climate change opportunity  (De două ori 20 până în 2020 - Șansa oferită Europei în 
combaterea schimbărilor climatice) (Pachetul privind acțiunile împotriva schimbărilor climatice și energiile regenerabile pentru 2020).
14 COM(2014) 15 final din 22 ianuarie 2014: „Un cadru pentru politica privind clima și energia în perioada 2020-2030” (Cadrul de politici privind clima 
și energia pentru 2030).
15 Obiectivul pentru 2030 în materie de eficiență energetică va fi revizuit în 2020, avându-se în vedere un nivel-țintă de 30 %.
16 COM(2011) 112 final din 8 martie 2011: „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până 
în 2050”. Consiliul European și Parlamentul European au aprobat această abordare propusă de Comisie în februarie 2013 și, respectiv, în 
martie 2013.Caseta 1
14 Introducere 
12 
Direcția Generală Buget coordonează activitățile pregătitoare pentru alocarea 
resurselor din bugete către acțiunile în domeniul climatic și colectează și prezintă 
informațiile conexe. Secretariatul General al Comisiei joacă un rol de coordonare, 
asigurând coerența globală a acțiunilor UE, aspect în sfera căruia intră și integra -
rea acțiunilor în domeniul climatic.
13 
Responsabilitățile precise ale Comisiei și ale statelor membre variază în funcție de 
tipul de gestiune sub care intră domeniul de politică în cauză: gestiune partaja -
tă17 sau gestiune directă de către Comisie. În cadrul acestei ultime modalități de 
gestiune, Comisia gestionează ea însăși programele, inclusiv cea mai mare parte 
a programului Orizont 202018 și a programului LIFE19.
14 
În cadrul gestiunii partajate, Comisia are responsabilitatea de a evalua, de 
a dezbate obiectivele, acțiunile și indicatorii aleși și de a aproba documentele de 
programare elaborate și prezentate de către statele membre. Statele membre 
au responsabilitatea pentru conceperea, punerea în aplicare și monitorizarea 
măsurilor incluse în programe. Pentru programele aferente fondurilor structurale 
și de investiții europene (fondurile ESI), este stabilită o sumă orientativă pentru 
sprijinul financiar preconizat a fi acordat pentru îndeplinirea obiectivului legat 
de schimbările climatice, în timp ce, în cazul plăților agricole directe, Comisia este 
cea care calculează acest cuantum la nivel central.
Contextul integrării acțiunilor în domeniul climatic pe scurt
 οAcțiunile în domeniul climatic se referă atât la măsurile întreprinse pentru reducerea emisi -
ilor de gaze cu efect de seră (măsuri de atenuare), cât și la măsurile de adaptare la efectele 
încălzirii globale (măsuri de adaptare). Ambele tipuri de măsuri sunt necesare, ele fiind, de 
asemenea, complementare.
 οUE este un actor-cheie în contextul mondial al acțiunilor în domeniul climatic, acțiunile sale 
contribuind la realizarea ambițiosului acord internațional încheiat la Paris.
 οIntegrarea acțiunilor în domeniul climatic în politicile existente și urmărirea cheltuielilor care 
prezintă relevanță pentru obiectivele climatice constituie un proces care implică o cooperare 
între Comisie și statele membre.
 οUna dintre modalitățile prin care UE încearcă să mărească relevanța pentru obiectivele cli -
matice a cheltuielilor sale constă în stabilirea obiectivului de a cheltui un euro din cinci din 
bugetul său pe perioada 2014-2020 pentru acțiuni de combatere a schimbărilor climatice.
 οAbordarea vizează să țină seama de diferitele politici și programe ale UE, precum și de specifi -
citățile geografice.17 Domeniile care fac obiectul 
gestiunii partajate includ, în 
special, fondurile structurale și 
de investiții europene și plățile 
directe din cadrul politicii 
agricole comune.
18 Programul de cercetare 
Orizont 2020  este gestionat 
de Direcția Generală 
Cercetare. Aproximativ 25 % 
din bugetul acestui program 
este gestionat în mod direct 
de către Comisie, în timp ce 
75 % este gestionat de diverse 
organisme de implementare.
19 Programul de cheltuieli LIFE  
este gestionat în mod direct 
de către Direcția Generală 
Mediu (subprogramul pentru 
măsuri în domeniul mediului) 
și de către Direcția Generală 
Politici Climatice 
(subprogramul pentru politici 
climatice), deși sarcinile de 
implementare legate de 
gestionarea proiectelor sunt 
delegate unei agenții.
15
 Sfera și abordarea auditului
15 
Obiectivul Curții a fost de a determina dacă obiectivul de a cheltui cel puțin 20 % 
din bugetul UE pentru acțiuni în domeniul climatic poate fi îndeplinit, precum și 
dacă abordarea adoptată este de natură să aducă o valoare adăugată.
16 
Mai precis, Curtea a urmărit să răspundă la următoarele întrebări:
– Acțiunile inițiate deja se află pe drumul cel bun în ceea ce privește îndeplini -
rea obiectivului global?
– Obiectivul stabilit este de natură să aducă o valoare adăugată prin faptul că 
va contribui la o finanțare mai semnificativă și mai bine direcționată către 
acțiunile în domeniul climatic?
17 
Curtea a stabilit o serie de criterii de audit în ceea ce privește conceperea, im -
plementarea, monitorizarea și evaluarea cheltuielilor UE consacrate atenuării 
schimbărilor climatice și adaptării la acestea. Aceste criterii au fost elaborate pe 
baza documentelor de politică ale UE, a legislației, a orientărilor Comisiei, a deci -
ziilor Consiliului, a unor studii și a altor publicații. De asemenea, au fost consultați 
experți din partea Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și 
a Băncii Europene de Investiții (BEI) cu privire la integrarea acțiunilor în domeniul 
climatic și la metodele de urmărire a acesteia și s-a procedat, de asemenea, la 
examinarea literaturii de specialitate existente.
18 
Figura 3  prezintă o imagine de ansamblu a domeniilor bugetare care au făcut 
obiectul auditului și a entităților auditate. Domeniile care au făcut obiectul au -
ditului, și anume programul Orizont 2020, politica de coeziune, politica agricolă 
comună, politica în domeniul pescuitului și programul LIFE, reprezintă aproxi -
mativ 78 % din angajamentele planificate în cadrul financiar multianual pentru 
perioada 2014-2020 și aproximativ 85 % din finanțarea pentru acțiunile în dome -
niul climatic planificată pentru aceeași perioadă.
16 Sfera și abordarea auditului 
19 
Activitățile de audit ale Curții s-au axat pe sistemul global implementat la nivelul 
Comisiei și în cadrul a două domenii care fac obiectul gestiunii partajate: politica 
de coeziune și politica agricolă comună. Luate în ansamblu, aceste domenii re -
prezintă două treimi din bugetul UE și trei sferturi din contribuția la îndeplinirea 
obiectivului global în ceea ce privește finanțarea acțiunilor în domeniul climatic 
din cadrul financiar multianual pe perioada 2014-2020. Între octombrie 2015 și 
februarie 2016, Curtea a efectuat vizite de audit în Polonia, legate de domeniul 
politicii de coeziune și de cel al politicii agricole comune, în Germania și în Ro -
mânia, în legătură cu politica de coeziune, și în Franța și în Spania, în legătură cu 
politica agricolă comună. Pentru constituirea eșantionului Curții, s-a ținut seama 
de volumul semnificativ al cheltuielilor, de volumul emisiilor de gaze cu efect de 
seră vizat, precum și de dificultățile pe care le prezintă adaptarea la schimbările 
climatice. Curtea a examinat, în fiecare stat membru, cadrul general de progra -
mare, inclusiv programele stabilite la nivel național și regional20. Activități similare 
de audit au fost desfășurate și la nivelul Comisiei, pentru programul Orizont 2020, 
pentru politica în domeniul pescuitului și pentru programul LIFE. Figura 3Imagine de ansamblu a domeniilor bugetare care au făcut obiectul auditului și 
a entităților auditate
Franţa, Polonia și 
SpaniaGermania, Polonia și 
RomâniaStatele membre Statele membre Statele membreDG CLIMA DG EMPLDG ENV DG MARE DG AGRI DG REGIO DG CercetareRoluri de coordonare: 
Secretariatul General, DG CLIMA
și DG Buget
Programul LIFEPolitica în domeniul 
pescuituluiPolitica agricolă 
comunăPolitica de coeziune Orizont 2020
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
20 În domeniul politicii de 
coeziune, au fost selectate în 
vederea unei examinări mai 
aprofundate programele 
regionale pentru Saxonia și 
Renania de Nord-Westfalia din 
Germania și programul 
regional pentru Silezia din 
Polonia. În domeniul politicii 
de dezvoltare rurală, au fost 
examinate programele 
regionale pentru regiunea 
Ron-Alpi din Franța și pentru 
regiunea Andaluzia din 
Spania.
17 Sfera și abordarea auditului 
20 
Curtea a colectat probe de audit, în vederea examinării în raport cu criteriile de 
audit, prin intermediul unor chestionare scrise, al unor discuții purtate cu func -
ționari din statele membre și funcționari ai Comisiei, precum și prin intermediul 
unor examinări documentare și al unor analize ale datelor.
21 
Acest raport preia, de asemenea, sugestia formulată în atenția Curții de către 
Parlamentul European, în 2015 și în 2016, și anume de a audita modalitățile prin 
care se asigură îndeplinirea obiectivului convenit de consacrare a unui procent 
de 20 % din buget pentru integrarea aspectelor legate de climă.
22 
Având în vedere faptul că stadiul efectuării cheltuielilor aferente perioadei 
2014-2020 este încă unul incipient, prezentul raport se axează pe cheltuielile 
planificate, și nu pe cheltuielile reale efectuate la nivelul proiectelor. Curtea nu 
a analizat cheltuielile care nu aveau legătură cu acțiunile în domeniul climatic și 
nici nu a examinat posibilele efecte negative asupra mediului pe care le poate 
genera sprijinul acordat de UE21. De asemenea, nu au făcut parte din sfera auditu -
lui alte cheltuieli care erau destinate acțiunilor în domeniul climatic, dar care nu 
proveneau de la bugetul UE. Prin urmare, raportul de față nu conține o evaluare 
a efectelor generale pe care le au politicile UE asupra climei și nici a performanței 
UE în direcția îndeplinirii țintelor stabilite pentru 2020 și 2030 în materie de climă 
și de energie. De asemenea, raportul nu urmărește să determine dacă finanțarea 
acordată de UE pentru acțiunile în domeniul climatic are un nivel optim sau nu.
23 
Curtea a identificat, de asemenea, acolo unde a fost posibil, exemple care ilus -
trează bune practici sau studii de caz practice.21 De exemplu, creșterea 
emisiilor de gaze cu efect de 
seră ca urmare a finanțării 
acordate pentru construcția 
de drumuri sau pentru 
sectorul aviației.
18
 Observații
S-au realizat progrese per ansamblu, însă există un 
risc serios ca obiectivul de 20 % să nu fie atins
24 
Prezenta secțiune evaluează abordarea generală adoptată de Comisie pentru 
integrarea obiectivului legat de acțiunile în domeniul climatic în bugetul UE, pre -
cum și progresele înregistrate în acest sens până în prezent. Curtea a analizat:
– dacă exista un plan privind modul în care se avea în vedere îndeplinirea 
obiectivului global;
– dacă a fost stabilită o metodă adecvată, bazată pe metodologii recunoscute 
la nivel internațional, de urmărire a progreselor în direcția atingerii obiectivu -
lui (a se vedea, de exemplu, punctele 34-36);
– dacă se raportau progresele, pe baza unor informații fiabile și relevante.
Angajament asumat la nivel colectiv, unele instrumente de 
finanțare fiind preconizate să contribuie cu mai mult de 20 %
25 
Curtea a examinat dacă Comisia elaborase un plan care să evidențieze domeniile 
bugetare care urmau să contribuie și în ce măsură aveau să facă aceasta. Ar fi 
trebuit să fie stabilite obiective specifice la nivelul individual al fiecărui domeniu 
bugetar, pe baza unei evaluări solide a nevoilor potențiale și a nevoilor în materie 
de investiții în domeniul în cauză, astfel încât să se asigure sprijinirea investițiilor 
acolo unde este cel mai mult nevoie de ele. Totodată, ar trebui să se țină seama 
de potențialul real al diverselor politici de a aduce o contribuție prin punerea în 
aplicare a unor măsuri legate de schimbările climatice – de exemplu, ar trebui să 
fie luate în considerare obiectivele principale ale acestor politici și modul în care 
sunt gândite acestea. Metoda de calcul utilizată pentru măsurarea cheltuielilor 
consacrate acțiunilor în domeniul climatic ar trebui să se bazeze pe un sistem 
transparent.
26 
Obiectivul de alocare a „cel puțin 20 %” din cheltuielile UE a fost o alegere de 
natură politică (a se vedea punctul 8). Pentru a justifica integrarea acțiunilor în 
domeniul climatic, precum și nivelul acestui obiectiv, Comisia a invocat ambiția 
sa de a răspunde provocării reprezentate de schimbările climatice și nevoilor in -
vestiționale substanțiale care există în legătură cu acțiunile în domeniul climatic, 
în special cele pe care le presupun eforturile în vederea atingerii țintelor pentru 
2020 în materie de climă și de energie. Curtea nu a putut identifica însă probe cla -
re care să permită cuantificarea acestor nevoi în materie de investiții.
19 Observații 
27 
Comisia a estimat că pentru acțiunile în domeniul climatic fusese cheltuită 
o proporție cuprinsă între 6 % și 7 % din bugetul UE aferent perioadei 2007-2013 
(a se vedea punctul 8). Întrucât, în perioada respectivă, nu fusese implementată 
nicio procedură de monitorizare a cheltuielilor destinate acțiunilor în domeniul 
climatic, Curtea nu a fost în măsură să determine dacă și în ce măsură ar fi nevoie, 
în perioada 2014-2020, de eforturi suplimentare pentru realizarea obiectivului 
de 20 %.
28 
Obiectivul de 20 % se aplică bugetului UE în ansamblu și pe toată perioada 
2014-2020; prin urmare, el nu constituie un obiectiv anual. În tabelul 1 , sunt indica -
te principalele domenii bugetare care contribuie la atingerea obiectivului de 20 %. Tabelul 1Domeniile bugetare auditate din cadrul financiar multianual pentru perioada 
2014-2020 și previziunile Comisiei privind finanțarea acțiunilor în domeniul climatic
Domeniu bugetar auditatCheltuieli planificate
2014-2020  
(în miliarde de euro)Nivel-țintă planificat 
pentru finanțarea 
acțiunilor în 
domeniul climatic 
2014-2020  
(în procente)Finanțarea planifica -
tă pentru acțiuni în 
domeniul climatic în 
perioada  2014-2020  
(în miliarde de euro)
Rubrica 1a – Cercetare (Orizont 2020) 74,9 ≥ 35,0 16,6
Rubrica 1b – Fondul de coeziune 63,3 28,4 18,0
Rubrica 1b – Fondul social european 91,4 1,2 1,1
Rubrica 1b – Fondul european de dezvoltare regională 200,3 18,5 37, 0
Rubrica 2 – Fondul european de garantare agricolă (plăți agricole 
directe)288,0 16,3 47, 0
Rubrica 2 – Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală 99,5 5 7, 5 5 7, 2
Rubrica 2 – Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime 6,4 15,6 1,0
Rubrica 2 – LIFE 3,5 49,3 1,6
BUGETUL UE 1 062,6 ≥ 20,0 212,5
Ponderea în bugetul UE a  domeniilor bugetare auditate 7 7,9  % 84,5  %
Sursa:  Estimările Curții de Conturi Europene, pe baza fișelor de program ale Comisiei, a documentelor de programare, a datelor puse la dispoziție 
de Comisie, a regulamentelor și a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020.
20 Observații 
29 
După cum a observat Curtea, colegiuitorii, și anume, Parlamentul European și 
Consiliul, au stabilit niveluri-țintă în mai multe domenii bugetare principale prin 
introducerea lor în legislația care reglementează respectivele instrumente de 
finanțare (a se vedea figura 4 ). Aceste niveluri-țintă fie sunt prezentate în pream -
bulul actelor legislative, fie sunt niveluri-țintă cu caracter juridic obligatoriu, ce 
stau la baza țintelor planificate indicate în tabelul 1 ; în acest din urmă caz, ele 
reprezintă un prag minim obligatoriu. Figura 4Nivelurile-țintă din regulamente care sprijină integrarea acțiunilor în domeniul 
climatic
1  Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru 
cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (JO L 347, 20.12.2013, p. 104).
2  Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală 
acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 487).
3  Regulamentul (UE) nr. 1293/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea unui program pentru 
mediu și politici climatice (LIFE) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 614/2007 (JO L 347, 20.12.2013, p. 185).
4  Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare 
regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare 
a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 289).
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza regulamentelor menționate.
Orizont 2020
Fondul european de 
dezvoltare regională Între cel puţin 12 % și cel puţin 20 % pentru sprijinirea tranziţiei 
către o economie cu emisii reduse de carbon în toate sectoarele
Articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 privind FEDR⁴LIFEFondul european agricol 
pentru dezvoltare rurală Cel puţin 30 % pentru acţiunile în domeniul climatic și în cel al mediului
Articolul 59 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 privind sprijinul pentru dezvoltare 
rurală acordat din FEADR²Cel puţin 35 % pentru acţiunile în domeniul climatic
Considerentul 10 al Regulamentului (UE) nr. 1291/2013 de instituire a Programului-cadru pentru 
cercetare și inovare (2014-2020)¹
25 % pentru acţiunile în domeniul climatic
Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1293/2013 privind instituirea unui program pentru mediu și politici climatice³
21 Observații 
30 
Curtea a constatat că resursele care pot fi generate prin asigurarea respectării 
nivelurilor-țintă introduse în legislație erau de natură să aducă o contribuție sem -
nificativă la realizarea obiectivului privind acțiunile în domeniul climatic. Curtea 
a estimat că această contribuție preconizată se ridică la 38 % din suma necesară 
pentru îndeplinirea obiectivului global de a cheltui cel puțin 20 % din bugetul UE 
pentru acțiuni în domeniul climatic în perioada 2014-2020.
31 
Faptul că, pentru o parte considerabilă a bugetului UE, nu au fost stabilite ni -
veluri-țintă specifice face mai dificilă sarcina Comisiei de a atinge obiectivul de 
20 %. De exemplu, în domeniul bugetar Competitivitate pentru creștere și locuri 
de muncă, există trei programe importante din punct de vedere financiar22 care, 
spre deosebire de programul Orizont 2020 din cadrul aceluiași domeniu buge -
tar, nu dispun de niveluri-țintă fixate pentru finanțarea măsurilor de combatere 
a schimbărilor climatice.
32 
Cu toate acestea, până acum nu a fost elaborat niciun plan global care să eviden -
țieze care instrumente de finanțare ar putea contribui la acțiunile în domeniul 
climatic și în ce măsură ar putea face aceasta (a se vedea punctul 26 și tabelul 1 ). 
Există riscul ca aceasta să nu se dovedească a fi maniera optimă de a se determi -
na contribuția pe care diverse programe de cheltuieli, diferite ca natură, ar trebui 
să o aducă la acțiunile în domeniul climatic.
33 
Domeniile care au contribuit cel mai mult la acțiunile în domeniul climatic sunt, 
din 2014, politica agricolă comună și politica de coeziune (a se vedea figura 5 ). 
Fondul pentru agricultură și cel pentru dezvoltarea rurală – FEGA, respectiv 
FEADR – joacă un rol esențial pentru eforturile depuse în vederea realizării obiec -
tivului. Conform previziunilor Comisiei, contribuțiile acestor fonduri la finanțarea 
măsurilor de combatere a schimbărilor climatice se vor ridica la 47 de miliarde 
de euro și, respectiv, la 57,2 miliarde de euro. Comisia a estimat că un procent 
de 51,9 % din finanțarea planificată prin cadrul financiar multianual pe perioa -
da 2014-2020 pentru acțiunile în domeniul climatic va proveni din fondurile agri -
cole, proporție care este mai mare decât ponderea lor de 37,7 % din bugetul UE.22 Programul  european de 
observare a Pământului 
(cunoscut sub denumirea de 
„Copernicus”), Mecanismul 
pentru interconectarea 
Europei și Programul pentru 
competitivitatea 
întreprinderilor și 
a întreprinderilor mici și 
mijlocii. Comisia preconizează 
că, în cadrul acestui domeniu 
bugetar, aceste trei programe 
vor furniza 43 % din finanțarea 
alocată acțiunilor în domeniul 
climatic.
22 Observații 
Metoda Comisiei de urmărire a îndeplinirii obiectivului 
se inspiră din metodologii internaționale, însă prezintă 
deficiențe
34 
Unele măsuri contribuie în măsură mai mare decât altele la atenuarea schimbă -
rilor climatice și la adaptarea la acestea. Prin urmare, a trebuit să fie conceput 
un sistem prin care să se identifice măsurile care ar putea fi luate în calcul în 
vederea atingerii obiectivului de 20 %. Comisia s-a inspirat dintr-o metodologie 
recunoscută la nivel internațional, și anume cea a „markerilor Rio” dezvoltată de 
OCDE, care încadrează cheltuielile la anumite categorii, pe baza regulilor indicate 
în tabelul 2 . Metodologia de urmărire aplicată de UE este un sistem prin care se 
determină contribuția diverselor instrumente de finanțare și domenii de politică 
la acțiunile în domeniul climatic; în acest scop, au fost stabilite trei categorii de 
cheltuieli. Pentru a transforma acești „markeri Rio” în date financiare, cheltuielilor 
UE li s-au aplicat următorii coeficienți ai UE pentru obiectivele privind schimbările 
climatice: 0 %, 40 % și 100 %, respectând regulile specifice diferitelor domenii de 
cheltuieli. Figura 5Finanțarea pentru acțiunile în domeniul climatic în perioada 2014-2016, pe domenii 
bugetare ale UE
Sursa:  Fișele de program ale Comisiei din proiectele de buget pentru exercițiile 2014, 2015 și 2016.Alte domenii: 9 % Alte fonduri relevante pentru  
resursele naturale (FEPAM și LIFE): 1 %
Orizont 2020: 8 %
Politica de coeziune 
(FEDR și Fondul de coeziune): 27 %Politica agricolă comună(FEGA și FEADR): 55 %
23 Observații 
35 
În opinia direcțiilor generale auditate din cadrul Comisiei și a statelor membre 
auditate, faptul că s-a recurs la acești trei coeficienți pentru obiectivele climatice 
constituie o abordare pragmatică pentru urmărirea cheltuielilor legate de schim -
bările climatice. Curtea a identificat însă două deficiențe principale în sistemul de 
urmărire:
– Coeficienții UE pentru obiectivele climatice care sunt aplicați în anumite 
domenii nu au respectat în mod sistematic principiul prudenței (a se vedea 
punctele 51-59), conceput de Banca Mondială cu scopul de a se evita supraes -
timarea finanțării puse la dispoziție pentru acțiuni în domeniul climatic (a se 
vedea caseta 2 ). Această lacună a antrenat supraestimarea sumelor alocate 
acțiunilor în domeniul climatic.
– Regulamentul privind fondurile structurale și de investiții europene a intro -
dus o abordare care se abate de la categoriile definite de OCDE; coeficientul 
de 100 % se aplică pentru sprijinul care furnizează o contribuție semnificativă 
la obiectivele legate de schimbările climatice, în timp ce coeficientul de 40 % 
indică o contribuție moderată. Faptul că ponderea maximă se atribuie unor 
contribuții care sunt doar „semnificative” în loc ca aceasta să fie atribuită doar 
intervențiilor pentru care preocupările climatice reprezintă obiectivul princi -
pal duce la creșterea numărului cazurilor în care poate fi utilizat coeficientul 
maxim. Aceasta antrenează riscul ca sumele legate de acțiuni în domeniul 
climatic să fie supraestimate.Tabelul 2Categoriile OCDE și coeficienții UE pentru obiectivele privind schimbările climatice
OCDE UE
Categoria 
aplicabilăCategorii de activitățiCoeficientul UE pentru 
obiectivele climaticeExemplu:
Criterii utilizate în cadrul fondurilor 
structurale și de investiții europene
2Cheltuieli în favoarea unor activități în care 
preocuparea legată de climă reprezintă 
obiectivul principal  (primar).100 %Sprijinul furnizează o contribuție semnificativă  
la obiectivele legate de schimbările climatice.
1Cheltuieli în favoarea unor activități în care 
preocuparea legată de climă reprezintă un 
obiectiv important, dar nu  obiectivul 
principal .40 %Sprijinul furnizează o contribuție moderată  la 
obiectivele legate de schimbările climatice.
0Cheltuieli care nu vizează obiective 
climatice.0 %Sprijinul nu contribuie deloc sau are o contribuție 
nesemnificativă la obiectivele respective.
Sursa:  Handbook on the OECD-DAC Climate Markers , http://www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf ; articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 
al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind fondurile structurale și de investiții 
europene (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).
24 Observații 
36 
Curtea a identificat, în egală măsură, deficiențe la nivelul mecanismelor de rapor -
tare. Spre deosebire de alte sisteme internaționale (a se vedea caseta 2 ), sistemul 
de urmărire aplicat de UE nu oferă informații care să permită să se determine cât 
se cheltuiește pe măsurile de atenuare a schimbărilor climatice și cât pe măsurile 
de adaptare la acestea23.23 Potrivit Comisiei, singura 
excepție o constituie sistemul 
de urmărire a cheltuielilor 
legate de climă aplicat pentru 
instrumentele externe, așa 
cum sunt raportate acestea de 
Direcția Generală Cooperare 
Internațională și Dezvoltare 
către OCDE. Curtea a auditat 
acest domeniu în Raportul său 
special nr. 17/2013: „Finanțarea 
acordată de UE pentru 
combaterea schimbărilor 
climatice în contextul 
ajutorului extern” 
(http://eca.europa.eu ).Caseta 2Principii elaborate de actori internaționali pentru urmărirea finanțării acordate 
pentru acțiunile în domeniul climatic
Printre „Principiile comune pentru urmărirea finanțării acordate pentru atenuarea schimbărilor climatice”, ela -
borat de grupul comun pentru finanțarea acțiunilor în domeniul climatic format din băncile multilaterale de 
dezvoltare24 și Clubul internațional de finanțare a dezvoltării, se numără și principiul prudenței, care prevede 
că, „în cazul în care datele sunt indisponibile, trebuie să se înlăture orice incertitudine prin aplicarea princi -
piului prudenței , conform căruia este preferabil să se subestimeze decât să se supraestimeze finanțarea care 
este raportată ca fiind acordată pentru acțiunile în domeniul climatic”.
BEI a integrat acest principiu în principiile sale generale utilizate pentru înregistrarea împrumuturilor acordate 
pentru acțiuni în domeniul climatic:
„Credibilitate : sistemul de înregistrare trebuie să mențină credibilitatea informațiilor comunicate de bancă 
cu privire la acțiunile în domeniul climatic și, prin urmare, în cazul în care există îndoieli sau incertitudini cu 
privire la efectele în materie de schimbări climatice, se va avea în vedere excluderea.”
Printre alte principii generale ale BEI se numără cel de a se înregistra, în măsura posibilului, doar acele părți 
din proiecte și din programe care prezintă relevanță din punct de vedere climatic , precum și cel care 
prevede înregistrarea separată a acțiunilor de atenuare  a schimbărilor climatice și a acțiunilor de adaptare  la 
acestea.
24 Banca Africană de Dezvoltare, Banca Asiatică de Dezvoltare, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Banca Europeană de Investiții, 
Banca Interamericană de Dezvoltare, precum și Societatea Financiară Internațională și Banca Mondială din cadrul Grupului Băncii Mondiale.
Sursa:  Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking  (Principiile comune pentru urmărirea finanțării acordate pentru atenuarea 
schimbărilor climatice), 31 martie 2015. Banca Europeană de Investiții, EIB Climate Strategy, Mobilising finance for the transition to a low-carbon 
and climate-resilient economy  (Strategia BEI de combatere a schimbărilor climatice – Mobilizarea de finanțare pentru tranziția către o economie 
cu emisii reduse de carbon și rezilientă la schimbările climatice), 22 septembrie 2015.
25 Observații 
25 COM(2014) 903 final din 
26 noiembrie 2014: „Un plan 
de investiții pentru Europa”, 
p. 7, 10 și 11.
26 Estimare a Comisiei la sfârșitul 
anului 2015; a se vedea 
punctul 21 din Raportul 
special nr. 19/2016: „Execuția 
bugetului UE prin instrumente 
financiare – ce învățăminte 
trebuie desprinse din perioada 
de programare 2007-2013” 
(http://eca.europa.eu ).
27 Conceput de Banca Europeană 
de Investiții și de Comisie, 
acest instrument financiar, 
care face parte din programul 
LIFE, vizează să utilizeze 
fonduri publice pentru 
a mobiliza investiții private în 
activități legate de capitalul 
natural.
28 Se preconizează că 
Mecanismul de finanțare 
a capitalului natural va oferi 
finanțare de ordinul a 100 
până la 125 de milioane de 
euro între 2015 și 2017.
29 Documentul SWD(2016) 299 
din 14 septembrie 2016 care 
însoțește evaluarea la 
jumătatea perioadei a cadrului 
financiar multianual, 
COM(2016) 603 final.37 
În 2014, Comisia a propus cel puțin dublarea cheltuielilor efectuate prin interme -
diul instrumentelor financiare în cadrul fondurilor structurale și de investiții euro -
pene (ESI) pentru perioada de programare 2014-202025. Instrumentelor financiare 
li se va aloca, din fondurile ESI, o sumă de aproximativ 21 de miliarde de euro26. 
Astfel de instrumente financiare sunt menite să fie reînnoibile și să aibă un efect 
multiplicator, generând investiții suplimentare. De exemplu, în cadrul exercițiului 
de urmărire a cheltuielilor legate de acțiuni în domeniul climatic, s-a luat în calcul 
contribuția în cuantum de 10 milioane de euro efectuată în 2016 de UE către 
Mecanismul de finanțare a capitalului natural27. Contribuția efectivă a acestui 
mecanism ar putea fi de zece ori mai mare28. Urmărirea progreselor realizate în 
direcția atingerii obiectivului de 20 % de către bugetul central al UE nu reflectă 
totalitatea efectelor financiare generate de cheltuielile UE în favoarea acțiunilor 
în domeniul climatic.
38 
În același timp, Curtea a identificat și o supraestimare potențială a contribuției 
Mecanismului de finanțare a capitalului natural la acțiunile în domeniul climatic, 
și aceasta din cauză că instrumentul poate investi, de asemenea, în domenii care 
nu au drept obiectiv principal sau important efectuarea de cheltuieli în favoarea 
acțiunilor în domeniul climatic.
Per ansamblu, s-au realizat progrese în direcția îndeplinirii 
obiectivului, dar raportarea este doar parțial fiabilă și nu 
este axată în măsură suficientă pe rezultate
39 
Sistemul utilizat pentru monitorizarea progreselor înregistrate în direcția atin -
gerii obiectivului de 20 % este integrat în procedura bugetară anuală a Comisiei. 
Fiecare direcție generală determină nivelul de detaliu care este necesar pentru 
exercițiul de urmărire și comunică rezultatele agregate Direcției Generale Buget. 
Aceasta din urmă, împreună cu Direcția Generală Politici Climatice, monitorizează 
anual progresele înregistrate.
40 
Rata de contribuție la realizarea obiectivelor climatice a fost, în medie, de 17,6 % 
între 2014 și 2016. Documentul de lucru al Comisiei care însoțește evaluarea la 
jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual29 sugerează că s-a înregistrat 
o tendință de creștere între acești ani (a se vedea figura 6 ), întrucât valoarea to -
tală a contribuției bugetului UE la finanțarea acțiunilor în domeniul climatic a fost 
estimată de către Comisie a fi de 13,6 % în 2014, de 17,3 % în 2015 și de 20,9 % 
în 2016. Pentru 2017, Comisia estimează – pe baza propunerii sale privind proiec -
tul de buget – că finanțarea pentru climă se ridică la 19,3 %.
26 Observații 
41 
Într-un raport anual de activitate pe 2015, Comisia a recunoscut că nu era în 
măsură să evalueze cu certitudine dacă se afla pe drumul cel bun, în ansamblu, 
în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului de 20 % pentru perioada 2014-2020 
a cadrului financiar multianual30. Comisia a evaluat progresele realizate în direc -
ția atingerii obiectivului de 20 % în evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului 
financiar multianual, publicată la 14 septembrie 2016. Ea a estimat că acțiunilor 
climatice le va fi consacrată o proporție de 18,9 % din bugetul UE. Curtea a con -
statat că cifrele pentru 2014 și 2015 se bazau, în mare măsură, pe estimări, lucru 
valabil îndeosebi în cazul fondurilor structurale și de investiții europene.30 A se vedea Raportul anual de 
activitate pe 2015 al Direcției 
Generale Politici Climatice, p. 7.Figura 6Imagine de ansamblu asupra cheltuielilor planificate pentru acțiunile în domeniul 
climatic în perioada 2014-2016
Cota ﬁnanţării pentru acţiuni în domeniul climatic din bugetul UE
0510152025
17,6 %20,9 %
17,3 %
13,6 %Nivelul-ţintă
20 %
Media
2014-20162016 2015 2014
Sursa:  Date ale Comisiei, evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2014-2020, SWD(2016) 299 final.
27 Observații 
42 
Deși acest lucru era inevitabil, având în vedere faptul că nu trecuse mult timp 
de la instituirea instrumentelor de finanțare aferente noii perioade de progra -
mare și că, prin urmare, unele informații nu erau încă disponibile, aceste limitări 
au compromis comparabilitatea, de la un an la altul, a datelor furnizate pentru 
perioada 2014-2016 (a se vedea figura 6 ). În plus, aprobarea programelor multi -
anuale de cheltuieli în 2015 a contribuit în mod automat la creșterea finanțării în 
favoarea acțiunilor în domeniul climatic deoarece, pe măsură ce erau aprobate 
programele, erau introduse în sistem cheltuielile lor planificate pentru obiec -
tivele climatice. În consecință, evoluția observată între 2014 și 2016 nu poate fi 
considerată ca o tendință ce caracterizează întreaga perioadă.
43 
În cazul domeniului de cheltuieli aferent pescuitului, statele membre nu au 
obligația de a raporta Comisiei, până în 2016, măsurile planificate în legătură cu 
schimbările climatice. Astfel, până când nu sunt raportate aceste măsuri, Direcția 
Generală Afaceri Maritime și Pescuit nu poate verifica exactitatea contribuției 
indicative la obiectivele privind schimbările climatice, comunicată de statele 
membre în programele lor operaționale.
44 
Până în prezent, nu există niciun instrument disponibil care să poată oferi 
o imagine la zi a situației consolidate multianuale în cadrul bugetului UE. Comisia 
a actualizat recent datele pentru întreaga perioadă financiară privind cheltuielile 
ce prezintă relevanță pentru obiectivele climatice, în contextul evaluării de la 
jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual.
45 
Abordarea aleasă prezintă un risc inerent, deoarece se axează pe identificarea 
cheltuielilor viitoare planificate. Cheltuielile planificate pentru acțiuni în dome -
niul climatic nu se vor concretiza însă neapărat în cheltuieli reale. Chiar dacă au -
ditul de față nu a avut drept scop examinarea cheltuielilor efective și, în general, 
nu sunt încă disponibile date privind cheltuielile reale, Curtea a identificat totuși 
situații în care a devenit evident acest risc inerent. Comparând cheltuielile efecti -
ve de la nivelul proiectelor cu cheltuielile planificate în cadrul programului LIFE, 
Curtea a constatat că proiectele LIFE care au fost selectate reprezentau o contri -
buție a UE la obiectivele climatice de 34 % din totalul fondurilor alocate de UE 
pentru programul LIFE. Acest nivel era sub cel de 49,3 % care fusese anticipat în 
documentele bugetare.
28 Observații 
31 De exemplu, Comisia a făcut 
referire la experiența sa cu 
o serie de instrumente în 
cadrul bugetului (de exemplu 
CO2MPARE) și la abordările 
utilizate în cadrul BEI, al Băncii 
Mondiale și al altor instituții 
financiare internaționale, 
precum și la abordările 
utilizate de investitorii privați 
[de exemplu, metodologia de 
măsurare SEI ( Sustainable 
Energy Investments  – investiții 
în energia sustenabilă) și 
metodologia IIGCC 
(Institutional Investors Group on 
Climate Change  – Grupul 
investitorilor instituționali 
privind schimbările climatice)].46 
Acest caz ilustrează faptul că autoritățile ar trebui să reexamineze toate contribu -
țiile previzionate pentru finanțarea acțiunilor în domeniul climatic de îndată ce 
obțin o certitudine mai mare cu privire la natura cheltuielilor lor viitoare, evitând, 
totodată, costuri administrative suplimentare. Comisia nu a elaborat încă o proce -
dură în acest scop.
47 
În plus, abordarea Comisiei în legătură cu îndeplinirea obiectivului de 20 % se 
axează exclusiv pe date financiare. Informații cu privire la rezultatele pe care 
fondurile intenționează să le obțină sau pe care le-au obținut deja, cum ar fi redu -
cerea emisiilor de gaze cu efect de seră, sunt disponibile numai pentru anumite 
părți din buget. Mai mult, informațiile nu sunt comparabile, ceea ce îngreunează 
consolidarea rezultatelor obținute în diferite domenii.
48 
În cazul Fondului european de dezvoltare regională, statele membre nu au obli -
gația de a recurge la indicatorul comun de realizare privind reducerea gazelor cu 
efect de seră, cu excepția cazului investițiilor din sectorul energetic. Deși statele 
membre au posibilitatea de a include și alte domenii, Curtea a constatat că nu 
toate statele membre auditate au făcut acest lucru. În plus, sunt utilizate diferite 
metodologii și instrumente31 pentru a se calcula emisiile de gaze cu efect de seră 
și reducerea acestora. Autoritățile din mai multe state membre sunt în curs de 
a dezvolta instrumente pentru calcularea emisiilor pentru anumite tipuri de pro -
iecte, cum ar fi cele de transport ecologic în cadrul Fondului european de dezvol -
tare regională. În consecință, nu există suficiente informații cu privire la gradul în 
care acțiunile în domeniul climatic vor contribui la reducerea emisiilor de CO2 și 
este posibil ca datele disponibile să nu fie comparabile de la un stat membru la 
altul. Curtea a observat că, în cazul în care existau, indicatorii se concentrau pe 
efectul de atenuare în sectorul energetic, în timp ce indicatorii referitori la adap -
tarea la schimbările climatice erau rari.
29 Observații 
Există un risc serios ca obiectivul să nu fie atins
49 
Curtea a estimat că, pentru a se putea atinge obiectivul global de 20 % până la 
sfârșitul anului 2020, rata aferentă finanțării acțiunilor în domeniul climatic tre -
buie să crească până la o medie de 22 % în anii rămași din actualul cadru finan -
ciar multianual (și anume, între 2017 și 2020), ceea ce corespunde cu estimarea 
realizată de Direcția Generală Politici Climatice32. Aceasta va presupune un efort 
sporit pentru perioada 2017-2020, în comparație cu perioada 2014-2016. Cu toate 
acestea, procentul estimat pentru perioada 2014-2020 în evaluarea de la jumăta -
tea perioadei pentru cheltuielile consacrate acțiunilor în domeniul climatic este 
de 18,9 %.
50 
Curtea a realizat, în egală măsură, o analiză cu scopul de a evalua prognoza Co -
misiei. Presupunând că domeniile responsabile de furnizarea celei mai mari părți 
a finanțării pentru acțiunile în domeniul climatic (a se vedea tabelul 1 ) reușesc 
să pună la dispoziție efectiv sumele anticipate în acest scop, Curtea a estimat că 
rata finanțării pentru acțiunile în domeniul climatic care trebuie atinsă în peri -
oada 2014-2020 de către acele domenii ale bugetului UE care nu figurează în 
tabelul 133 este de 18,2 %. Aceasta presupune dublarea eforturilor care au fost 
depuse până acum în aceste domenii34. Curtea nu a putut identifica probe care să 
indice că Comisia depunea eforturi mai intense în aceste domenii sau modul în 
care s-ar putea face posibilă dublarea acestor eforturi.
51 
În plus, există riscuri grave care ar putea afecta contribuția anticipată din par -
tea domeniilor menționate în tabelul 1 , care sunt menite să furnizeze cea mai 
mare parte a finanțării planificate în cadrul financiar multianual pentru perioada 
2014-2020 pentru acțiuni în domeniul climatic. Principalele riscuri sunt examinate 
pe sectoare în cele trei secțiuni prezentate în continuare:
– Ipotezele referitoare la contribuția cea mai importantă din partea plăților 
agricole directe la îndeplinirea obiectivului privind acțiunile în domeniul cli -
matic nu sunt justificate în mod suficient, aceasta putând conduce la supraes -
timarea acestei contribuții (punctele 52-54).
– Aplicarea coeficienților UE pentru obiectivele privind schimbările climatice 
a condus la o supraestimare a contribuției domeniului dezvoltării rurale la 
acțiunile în domeniul climatic (punctele 55-59).
– Acolo unde a fost cazul, Curtea a adaptat, în conformitate cu principiul 
prudenței, contribuțiile la acțiunile în domeniul climatic provenite din partea 
plăților agricole directe și a măsurilor de dezvoltare rurală (a se vedea punc -
tele 54 și 58). Aceste ajustări ar reduce finanțarea din partea sectorului agricol 
la acțiunile în domeniul climatic cu până la aproximativ 33 de miliarde de 
euro, ceea ce reprezintă în jur de 15 % din obiectivul global.
– Programul Orizont 2020 a rămas în urmă față de nivelul său țintă de 35 % și 
trebuie să recupereze acest decalaj (punctele 60-64).32 A se vedea graficul din 
Raportul anual de activitate 
pe 2015 al Direcției Generale 
Politici Climatice, p. 12.
33 Este vorba, în principal, de 
programele de cercetare (cu 
excepția programului 
Orizont 2020) și de programele 
de cheltuieli ce țin de rubricile 
bugetare care se ocupă de 
securitate și cetățenie și de 
relațiile externe ale UE.
34 Dacă se ia în considerare rata 
de 11,4 % preconizată a se 
obține pentru perioada 2014-
2016, Curtea estimează că ar 
trebui să se atingă o rată 
medie de 23,2 % pentru restul 
perioadei, și anume 
anii 2017-2020, dacă se 
intenționează îndeplinirea 
obiectivului global de 20 %.
30 Observații 
Ipotezele referitoare la contribuția din partea plăților 
agricole directe la îndeplinirea obiectivului privind acțiunile 
în domeniul climatic nu au la bază o justificare temeinică
52 
Plățile agricole directe cuprind o componentă de „înverzire”, căreia îi corespunde 
o pondere de 30 %, precum și o componentă care nu este de înverzire, reprezen -
tând restul de 70 %. Conform estimărilor Comisiei, contribuția din partea plăților 
agricole directe la acțiunile în domeniul climatic va fi de aproximativ 20 % pe an 
în perioada 2016-202035. Finanțarea pentru acțiunile în domeniul climatic se cal -
culează prin însumarea ponderii corespunzătoare contribuției din partea compo -
nentei de înverzire, și anume 14,0 %, și a ponderii aferente contribuției din partea 
componentei care nu este de înverzire, de 5,6 % (a se vedea figura 7 ).35 Cu toate acestea, pentru 
întreaga perioadă 2014-2020, 
contribuția medie este 
estimată la 16,3 %, deoarece 
plățile pentru practicile 
agricole benefice pentru climă 
și mediu, cunoscute sub 
numele de „plăți pentru 
înverzire”, nu au fost incluse în 
calcul decât începând cu 2016.Figura 7Prezentare schematică a metodei concepute de Comisie pentru calcularea finanțării 
furnizate de plățile agricole directe pentru acțiunile în domeniul climatic
Contribuţia la acţiunile
în domeniul climatic Pondere din plăţile directeCoeﬁcient UE pentruobiectivele climaticeContribuţia din partea plăţilor
directe la acţiunile în domeniulclimatic
Înverzire
(30 %)
Plăţi directe
altele decât
cele de înverzire
(70 %)Diversiﬁcarea culturilor
(33 %)
Zonele de interesecologic(33 %)
Pajiști permanente  
(33 %)
20 %0 %
40 %
100 %
40 %0,00 %
3,96 %
9,90 %
5,60 %
19,46 %
8 %x
xx
xx
Sursa:  Explicația cu privire la metodologia de aplicare la plățile directe a sistemului de urmărire a cheltuielilor legate de climă furnizată de Comi -
sia Europeană.
31 Observații 
36 Cele trei practici agricole la 
care se face referire sunt: 
diversificarea culturilor, 
prezența unei zone de interes 
ecologic pe suprafața agricolă 
și menținerea pajiștilor 
permanente existente.53 
Metoda și coeficienții UE pentru obiectivele climatice aplicați pentru calcularea 
contribuției din partea componentei de înverzire la îndeplinirea obiectivului 
climatic reflectă în mod corect relevanța pentru combaterea schimbărilor climati -
ce a celor trei practici agricole36 cărora li se aplică plata de înverzire. În schimb, în 
ceea ce privește plățile directe din cadrul componentei care nu este de înverzire, 
Curtea a constatat că nu există elemente cuantificabile care să justifice ponderea 
de 20 % atribuită acestor plăți (a se vedea caseta 3 ). În opinia Comisiei, contribu -
ția finală de 8 % (20 % x 40 %) la îndeplinirea obiectivului climatic este o estimare 
prudentă. Caseta 3Inexistența unei justificări adecvate pentru estimarea contribuției din partea 
plăților directe ce nu țin de componenta de înverzire la îndeplinirea obiectivului 
climatic
Comisia consideră că unele dintre plățile agricole directe care nu țin de componenta de înverzire oferă anu -
mite beneficii pentru climă, în mare parte grație aplicării normelor în materie de ecocondiționalitate. Comisia 
a recunoscut că demersul de cuantificare a acestei contribuții ar fi unul foarte dificil și costisitor și a decis să 
califice ca prezentând relevanță pentru acțiunile în domeniul climatic o proporție de 20 % din bugetul desti -
nat plăților directe din cadrul componentei care nu este de înverzire.
Comisia a fost de părere că utilizarea sistemului de sancțiuni în cazul nerespectării normelor în materie de 
ecocondiționalitate justifică această cotă de 20 %. Totuși, Curtea a constatat că nu existau motive clare care să 
justifice această alegere.
54 
Pentru a reflecta contribuția ecocondiționalității la obiectivul climatic, Comisia 
a avut în vedere o abordare mai prudentă, conform căreia proporția care trebu -
ie luată în considerare din plățile directe aferente componentei care nu este de 
înverzire ar trebui să fie de 10 % în loc de 20 %. Aceasta ar fi antrenat calcularea 
unei contribuții mai reduse din partea plăților agricole directe la îndeplinirea 
obiectivului climatic. După cum reiese din figura 8 , contribuția ar fi diminuată 
cu nouă miliarde de euro, coborând de la 47,1 miliarde la 38 de miliarde de euro. 
Dacă ar fi fost aplicat principiul prudenței elaborat de Banca Mondială (a se vedea 
punctul 35), Comisia ar fi trebuit să ia în considerare valoarea mai mică a contri -
buției la acțiunile în domeniul climatic.
32 Observații Figura 8Comparație între abordarea aleasă de Comisie și o abordare mai prudentă (în 
miliarde de euro)
Sursa:  Datele Comisiei și estimările Curții de Conturi Europene pe baza datelor furnizate de Comisie.
– 9 miliarde de 
euro
38,047,1
29,09,018,1
29,0
Estimare a contribuţiei 
din partea plăţilor directe 
în cazul utilizării unei 
abordări mai prudenteContribuţia din 
partea plăţilor 
directeÎnverzire 10 % din alte
plăţi directe
decât cele de 
înverzire, cu un 
marker de 40 %Plăţi directe 
altele decât cele 
de înverzireÎnverzireAbordare mai prudentă Calculul Comisiei
Dacă Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală 
i s-ar aplica un set diferit de coeficienți de urmărire, bazați pe 
metodologii recunoscute la nivel internațional, s-ar obține 
o scădere cu 40 % a finanțării disponibile pentru acțiunile în 
domeniul climatic
55 
Regulamentul (UE) nr. 215/201437 stabilește o metodologie de urmărire a cheltu -
ielilor legate de politicile climatice efectuate din fiecare dintre cele cinci fonduri 
structurale și de investiții europene. În ceea ce privește Fondul european agricol 
pentru dezvoltare rurală, această metodologie presupune aplicarea coeficienți -
lor UE pentru obiectivele climatice la prioritățile și domeniile de intervenție din 
cadrul domeniului de dezvoltare rurală, indiferent de măsurile și de submăsurile 
utilizate pentru a atinge aceste obiective de politică.37 Regulamentul de punere în 
aplicare (UE) nr. 215/2014 al 
Comisiei din 7 martie 2014 de 
stabilire a normelor de 
aplicare a Regulamentului (UE) 
nr. 1303/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului de 
stabilire a unor dispoziții 
comune privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională, Fondul social 
european, Fondul de 
coeziune, Fondul european 
agricol pentru dezvoltare 
rurală și Fondul european 
pentru pescuit și afaceri 
maritime, precum și de 
stabilire a unor dispoziții 
generale privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională, Fondul social 
european, Fondul de coeziune 
și Fondul european pentru 
pescuit și afaceri maritime, în 
ceea ce privește metodologiile 
privind sprijinul pentru 
obiectivele legate de 
schimbările climatice, 
stabilirea obiectivelor de 
etapă și a țintelor în cadrul de 
performanță și nomenclatura 
categoriilor de intervenție 
pentru fondurile structurale și 
de investiții europene (JO L 69, 
8.3.2014, p. 65).
33 Observații 
56 
Comisia a considerat ca fiind inadecvată metodologia bazată pe „markerii Rio” 
a OCDE în domeniul FEADR, deoarece măsurile implementate în cadrul acestui 
fond au efecte benefice secundare multiple și sistematice de natură ecologică, 
economică sau socială. Abordarea Comisiei atribuie, în mod justificat, un coefici -
ent climatic de 100 % priorității 5 a Uniunii, cu relevanță pentru climă, și anume 
„Promovarea utilizării eficiente a resurselor și sprijinirea tranziției către o econo -
mie cu emisii reduse de carbon și rezilientă la schimbările climatice în sectoarele 
agricol, alimentar și silvic”. Comisia a aplicat însă același coeficient climatic de 
100 % tuturor domeniilor de intervenție incluse în cadrul priorității 4 a Uniunii, 
legată de mediu, și anume „Refacerea, conservarea și consolidarea ecosisteme -
lor legate de agricultură și silvicultură”, în pofida faptului că obiectivele vizate 
de aceste două priorități sunt diferite. Comisia a decis că un coeficient de 40 % 
era prea scăzut având în vedere caracteristicile măsurilor de dezvoltare rurală. 
Ca urmare a abordării Comisiei, coeficientul climatic de 40 % a fost aplicat doar 
pentru 10 % din finanțarea planificată pentru acțiuni în domeniul climatic în ca -
drul FEADR; restul de 90 % din finanțarea planificată pentru acțiuni în domeniul 
climatic a primit un coeficient de 100 %.
57 
În cazul FEADR, spre deosebire de alte fonduri structurale și de investiții europe -
ne, Curtea a constatat că ar fi fost necesar să se aplice pentru fiecare măsură în 
parte câte un coeficient climatic distinct al UE. Abordarea urmată pentru FEADR 
nu face distincție în suficientă măsură între contribuțiile aduse de diferitele 
activități la îndeplinirea obiectivului climatic, ceea ce a antrenat o supraestima -
re a acestor contribuții. De exemplu, plățile pentru „zone care se confruntă cu 
constrângeri naturale”, care urmăresc să prevină abandonarea terenurilor, au fost 
ponderate cu 100 %. Chiar dacă este posibil ca astfel de activități să atenueze 
schimbările climatice în funcție de destinația efectivă a terenurilor, acest efect nu 
este garantat, astfel încât aceste activități nu pot fi comparate cu activități pre -
cum silvicultura, care primesc, de asemenea, un coeficient de 100 % (a se vedea 
caseta 4 ).Caseta 4Exemplu de diferență la nivelul raționamentului din spatele măsurilor
Plățile pentru „zone care se confruntă cu constrângeri naturale”  compensează fermierii pentru dezavanta -
jele care decurg din constrângeri naturale sau de alt tip. Obiectivul acestor plăți este de a se evita abandona -
rea terenurilor agricole. Curtea a constatat că, deși astfel de plăți ar putea contribui la prevenirea schimbărilor 
climatice, nu acesta era obiectivul lor principal, astfel încât un coeficient climatic de 40 % ar fi fost mai pru -
dent. Doar această corecție poate reduce deja contribuția FEADR la finanțarea acțiunilor în domeniul climatic 
cu 16 %, respectiv cu 9,2 miliarde de euro, pentru perioada 2014-2020.
Activitățile forestiere  precum împădurirea joacă un rol important, contribuind la realizarea unora dintre 
obiectivele ecologice principale ale politicii UE de dezvoltare rurală. Împădurirea și crearea de suprafețe împă -
durite răspund necesității de consolidare a ecosistemelor și a sechestrării carbonului și de realizare a tranziției 
către o economie cu emisii reduse de carbon. Împădurirea contribuie, în egală măsură, la prevenirea riscurilor 
naturale și a incendiilor și la adaptarea la schimbările climatice. În opinia Curții, această argumentare justifică 
atribuirea unui coeficient climatic de 100 %.
34 Observații 
58 
Evaluând programele de dezvoltare rurală ale statelor membre, Curtea a consta -
tat că abordarea Comisiei a condus la calificarea unui volum mai mare de cheltu -
ieli ca fiind cheltuieli pentru acțiuni în domeniul climatic față de situația în care 
fiecare măsură ar fi fost examinată separat și calificată în conformitate cu stan -
dardele internaționale. Curtea a revizuit coeficienții pentru obiectivele climatice 
din prisma acestei constatări (a se vedea anexa ) și a estimat, pentru UE în ansam -
blu, o valoare revizuită a finanțării din partea FEADR pentru acțiunile în domeniul 
climatic pentru perioada 2014-2020. Estimările Curții sugerează că sumele din 
partea FEADR pentru acțiunile în domeniul climatic ar trebui să fie reduse cu 
42 %, respectiv cu 23,9 miliarde de euro (a se vedea figura 9 ).Figura 9Diferențele în estimarea sumelor din partea FEADR pentru acțiunile în domeniul 
climatic (în miliarde de euro)
Sursa:  Estimare a Curții de Conturi Europene, pe baza datelor extrase din sistemul SFC2014, prin intermediul Infoview, la 30 mai 2016 – cheltuielile 
FEADR planificate pentru fiecare domeniu de intervenție și pentru fiecare măsură din programele de dezvoltare rurală aprobate.33,357,2
23,9
Estimările Curţii Regulamentul (UE) 
nr. 2015/2014- 42 %
35 Observații 
59 
În ceea ce privește FEDR și Fondul de coeziune, Comisia s-a confruntat cu pro -
bleme similare în calificarea cheltuielilor, dar a reușit să aplice o abordare mai 
detaliată. Curtea a identificat unele bune practici în același domeniu bugetar din 
care face parte și dezvoltarea rurală: practicile de urmărire a cheltuielilor din par -
tea programului LIFE pentru acțiuni în domeniul climatic sunt mai prudente decât 
cele aplicate pentru FEADR. S-au utilizat coeficienți de urmărire distincți pentru 
subprogramul pentru mediu și pentru cel pentru politici climatice din cadrul 
programului LIFE (cel dintâi este similar priorității de dezvoltare rurală 4, iar cel de 
al doilea este similar priorității 5) (a se vedea caseta 5 ).Caseta 5Metodele de urmărire a cheltuielilor din partea programului LIFE pentru acțiunile 
în domeniul climatic
Posturile de cheltuieli din cadrul programului LIFE au fost clasificate în funcție de următoarele trei categorii, în 
conformitate cu metodologia OCDE: cu relevanță primordială pentru climat (100 %), cu relevanță semnificativă 
pentru climat (40 %) și fără relevanță pentru climat (0 %).
Majorității sumelor planificate a fi cheltuite în cadrul subprogramului pentru mediu li se atribuie coeficientul 
de 40 %38, în timp ce sumelor din cadrul subprogramului pentru politici climatice li se acordă un coeficient de 
100 %39.
Programul LIFE oferă un exemplu clar de situație în care anumite cheltuieli pentru mediu (cărora li s-a atribuit 
maximum coeficientul de 40 %) nu sunt pe deplin asimilate cheltuielilor pentru climă, spre deosebire de prac -
tica care este aplicată în domeniul dezvoltării rurale. Drept rezultat, nu se poate întotdeauna realiza o compa -
rație între diversele domenii ca surse de finanțare pentru acțiunile în domeniul climatic.
38 Un exemplu de proiect tipic în cadrul subprogramului pentru mediu ar fi construirea unor stații de epurare a apelor uzate, cu scopul de a se 
reduce la minimum poluarea corpurilor de apă receptoare. Obiectivul principal este unul de mediu, și anume reducerea poluării, dar o parte 
dintr-un astfel de proiect ar putea acoperi și rețelele de canalizare urbană, contribuind astfel la adaptarea la schimbările climatice, prin 
gestionarea inundațiilor.
39 Un exemplu de proiect tipic în cadrul subprogramului pentru politici climatice ar fi renovarea parcului imobiliar existent, cu scopul de a se 
economisi energie și de a se reduce emisiile de gaze cu efect de seră.
36 Observații 
Este necesar să se ia măsuri rapide, deoarece contribuția 
care trebuie să vină din partea fondurilor pentru cercetare 
a rămas mult în urmă
60 
Rezultatele exercițiului de urmărire a cheltuielilor legate de climă din partea 
programului Orizont 2020 realizat pentru anul 2014 indică faptul că acțiunilor în 
domeniul climatic li s-a consacrat 24 % din buget40. Această rată se situează cu 
mult sub obiectivul de 35 % (a se vedea figura 4 ). Cerința reglementară41 de a se 
specifica în programul multianual de activitate o sumă indicativă a cheltuielilor 
legate de climă nu a fost respectată nici pentru exercițiul 2014-2015, nici pentru 
exercițiul 2016-2017. Prin urmare, nu s-au specificat niveluri-țintă cuantificate 
pentru diferitele programe de activitate individuale cu ajutorul cărora să se iden -
tifice contribuția acestora din urmă la obiectivul de a se cheltui cel puțin 35 % din 
bugetul global al programului Orizont 2020 pentru acțiuni în domeniul climatic.
61 
Programul Orizont 2020 face distincția între acțiuni programabile și acțiuni ascen -
dente ( bottom-up ) și le stabilește proporțiile respective care le revin din buget42. 
În cazul acțiunilor programabile, cheltuielile legate de climă pot fi estimate grație 
aplicării unor coeficienți ai UE pentru obiectivele climatice diverselor categorii de 
cheltuieli relevante. În schimb, în opinia Comisiei, rezultatele pentru domeniile 
ascendente sunt, prin natura lor, imprevizibile43. În 2014, acțiunile ascendente 
reprezentau 35 % din bugetul total al programului Orizont 2020 și, dintre acestea, 
8,5 % erau considerate ca fiind acțiuni legate de climă.
62 
Bazându-se pe contribuția previzionată, pentru perioada 2014-2017, a intervenții -
lor programabile la acțiunile în domeniul climatic, Curtea a calculat44 că proporția 
medie a cheltuielilor legate de climă în cadrul programului Orizont 2020 ar trebui 
să ajungă, în perioada 2018-2020, la 47 % pentru a se putea atinge obiectivul de 
35 % pentru întregul cadru financiar multianual 2014-2020. Aceasta reprezintă 
o creștere semnificativă în comparație cu rata de 24 % realizată până în momen -
tul de față. În figura 10 , se oferă un exemplu de cum ar trebui să evolueze alocă -
rile pentru acțiunile în domeniul climatic din cadrul programului Orizont 2020, 
dacă se intenționează realizarea obiectivului de 35 %.40 Potrivit Comisiei, datele 
privind cheltuielile legate de 
climă nu iau încă în 
considerare unele dintre 
instrumentele financiare care 
sunt urmărite la nivel de 
proiect, și anume, într-o 
abordare de la bază spre vârf 
(InnovFin SMEG și InnovFin 
SME VC), din cauza naturii 
bienale a raportării realizate 
de Fondul European de 
Investiții.
41 Decizia 2013/743/UE 
a Consiliului din 
3 decembrie 2013 de instituire 
a programului specific de 
punere în aplicare 
a programului Orizont 2020 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 965) 
prevede că programele de 
activitate multianuale aferente 
acestuia trebuie să ofere 
o indicație privind cuantumul 
cheltuielilor legate de climă, 
dacă este cazul.
42 Acțiunile programabile sunt 
cele care au un obiectiv 
tematic clar care corespunde 
unuia dintre subiectele 
definite în programul de 
activitate al Comisiei. Acțiunile 
ascendente sunt cele care nu 
au un obiectiv tematic 
predeterminat, acesta putând 
varia în funcție de proiect.
43 Proporția din acțiunile 
ascendente care poate fi 
considerată ca având 
o legătură cu clima depinde 
de propunerile cercetătorilor, 
care sunt evaluate din 
perspectiva excelenței lor 
științifice.
44 Sursa datelor este proiectul de 
buget pentru anul 2017, 
rubrica 1a: Competitivitate 
pentru creștere economică și 
ocuparea forței de muncă, 
secțiunea 3.2.2 – Contribuția la 
integrarea acțiunilor în 
domeniul climatic. Calculul se 
bazează pe faptul că, în 
perioada 2015-2017 (ca și în 
2014), acțiunile ascendente au 
reprezentat 35 % din bugetul 
total și că, în aceeași perioadă 
(ca și în 2014), o proporție de 
8,5 % din bugetul pentru 
acțiunile ascendente avea 
relevanță pentru climă.
37 Observații Figura 10Exemplu de evoluție pentru alocările pentru climă dacă se intenționează realizarea 
obiectivului de 35 % pentru programul Orizont 2020 (în miliarde de euro)
63 
În luna noiembrie 2015, Comisia a elaborat un plan de acțiune45 în vederea re -
medierii lipsei de progrese semnificative din cadrul programului Orizont 2020 în 
direcția atingerii obiectivului său de 35 %. Curtea a analizat dacă acest plan de 
acțiune conținea dispoziții adecvate pentru a permite recuperarea care se impu -
nea a decalajului înregistrat în domeniul cercetării. Planul de acțiune introduce 
unele măsuri începând cu programul de activitate pentru perioada 2016-2017 și 
recunoaște necesitatea intensificării eforturilor în programul de activitate pentru 
perioada 2018-2020. De exemplu, Comisia intenționează să introducă o serie de 
verificări obligatorii legate de climă care să fie efectuate la nivelul de ansamblu al 
programului de activitate înainte de aprobare. În plus, modelele-tip de propuneri 
de proiect și criteriile de atribuire vor trebui să includă considerente cu relevanță 
pentru climă. O altă modalitate, recomandată în planul de acțiune, prin care se 
poate contribui la atingerea obiectivului general de 35 % constă în alocarea unor 
resurse bugetare suficiente pentru acele măsuri care contribuie într-o măsură 
semnificativă la obiectivele legate de schimbările climatice.
02468101214
22 %53 %
47 %53 %
47 %53 %
47 %
23 %77 % 75 %
25 % 25 %75 %78 %9,59,013,2
12,2
11,0
10,09,4
Estimări2017 2014 2020 2019 2015 2016 2018Acţiuni fără 
relevanţă pentru domeniul climatic
Acţiuni în 
domeniul climatic
Sursa:  Datele Comisiei pentru perioada 2014-2017 (proiectul de buget pentru 2017) și estimările Curții de Conturi Europene cu privire la acțiunile 
în domeniul climatic pentru perioada 2018-2020.
45 Grupul directorilor generali 
responsabili de cercetarea și 
inovarea strategică a aprobat, 
la 12 noiembrie 2015, măsurile 
incluse în planul de acțiune 
destinate să intensifice 
integrarea acțiunilor în 
domeniul climatic în 
programul Orizont 2020 și să 
sporească cheltuielile 
efectuate în favoarea climei.
38 Observații 
64 
Deși planul de acțiune conține propuneri utile, el nu prezintă totuși niveluri-țintă 
sau modele cuantificabile care să arate modul în care ar putea fi atins obiectivul 
de 35 %. De exemplu, acest plan de acțiune nu includea calculele aferente și nici 
nu prezenta o foaie de parcurs pentru modul în care s-ar putea compensa, în 
perioada 2018-2020, faptul că, în perioada 2014-2017, cheltuielile legate de climă 
au avut o cotă relativ scăzută din totalul cheltuielilor.
O finanțare mai importantă și mai bine direcționată 
către acțiunile în domeniul climatic în cadrul unora 
dintre fondurile structurale și de investiții europene, 
dar, în cadrul altora, menținerea, în mare măsură, 
a situației de status-quo
65 
Obiectivul care impune alocarea unui procent de 20 % din bugetul UE pentru 
acțiunile în domeniul climatic poate fi integrat în diverse domenii de politică 
existente pe mai multe căi: creșterea cheltuielilor efectuate în cadrul programelor 
deja existente destinate combaterii schimbărilor climatice, crearea unor progra -
me noi sau dezvoltarea unor caracteristici care să permită direcționarea într-o 
mai mare măsură a cheltuielilor către obiectivele cu relevanță pentru domeniul 
climatic. Un indiciu al unei „mai bune direcționări a cheltuielilor” ar putea fi faptul 
că unele fonduri sau programe stabilesc cerințe care sunt orientate într-o mai 
mare măsură către îndeplinirea unor obiective în domeniul climatic decât cele 
care fuseseră stabilite în perioada 2007-2013. Per ansamblu, Curtea nu a fost în 
măsură să determine dacă și în ce măsură obiectivul de 20 % reprezintă o creș -
tere a cheltuielilor în favoarea acțiunilor în domeniul climatic față de perioada 
2007-2013 (a se vedea punctul 27).
66 
Curtea a examinat fondurile structurale și de investiții europene și plățile agricole 
directe, deoarece aceste domenii care fac obiectul gestiunii partajate reprezintă 
aproximativ trei sferturi din finanțarea planificată pentru acțiuni în domeniul 
climatic (a se vedea punctul 19). Scopul Curții a fost să determine dacă, în cazul 
acestor fonduri, obiectivul de 20 % a adus, în comparație cu perioada 2007-2013, 
o valoare adăugată în lupta împotriva schimbărilor climatice, prin:
– alocarea unui cuantum mai mare de fonduri europene acțiunilor în domeniul 
climatic – deci o ameliorare cantitativă – și/sau
– o mai bună direcționare a finanțării acordate de UE pentru acțiunile în dome -
niul climatic – o ameliorare de natură calitativă.
39 Observații 
46 Proiectul selectat este menit să 
ilustreze cheltuielile efectuate 
pentru acțiuni în domeniul 
climatic în cadrul FEDR și al 
Fondului de coeziune. Curtea 
nu a auditat nici performanța, 
nici raportul cost-eficacitate al 
acestui proiect. A se vedea 
Raportul special nr. 21/2012: 
„Raportul cost-eficacitate al 
investițiilor în eficiența 
energetică efectuate în cadrul 
politicii de coeziune” 
(http://eca.europa.eu ).67 
Întrucât efectuarea cheltuielilor abia a demarat pentru perioada 2014-2020, 
Curtea a analizat ameliorarea calitativă și cea cantitativă examinând modul în 
care au fost concepute măsurile în cadrul programelor de cheltuieli, precum și 
modul în care au fost planificate cheltuielile, și nu modul în care s-au efectuat 
cheltuielile reale la nivelul proiectelor. Exemplele menționate în cadrul acestei 
secțiuni servesc astfel, în principal, pe post de studii de caz pentru a ilustra punc -
tele forte, punctele slabe și bunele practici pe care le-a remarcat Curtea.
Alocarea unui volum mai mare de fonduri, în cadrul FEDR 
și al Fondului de coeziune, acțiunilor în domeniul climatic 
demonstrează că se poate reuși o direcționare mai bună 
a fondurilor către aspectele ce țin de climă
68 
Curtea a evaluat dacă includerea unor acțiuni în domeniul climatic în programele 
operaționale aferente FEDR și Fondului de coeziune pentru perioada 2014-2020 
a antrenat alocarea unui volum mai mare de fonduri investițiilor în domeniul 
climatic comparativ cu perioada 2007-2013. Având în vedere că cheltuielile legate 
de climă nu au făcut obiectul unei monitorizări specifice în programele aferente 
perioadei 2007-2013, Curtea a procedat mai întâi, pentru a-și putea efectua eva -
luarea, la identificarea acelor categorii de investiții, cunoscute sub denumirea de 
„domenii de intervenție”, care erau comparabile cu categoriile relevante pentru 
climă din perioada 2014-2020. Într-o a doua etapă, cheltuielilor UE din categoriile 
de investiții relevante aferente perioadei 2007-2013 li s-au aplicat coeficienții UE 
pentru obiectivele climatice aferenți perioadei 2014-2020.
Integrarea acțiunilor în domeniul climatic în cadrul FEDR și al 
Fondului de coeziune a antrenat alocări mai ridicate pentru climă…
69 
În comparație cu perioada 2007-2013, cheltuielile legate de climă în perioa -
da 2014-2020 în cadrul tuturor programelor aferente FEDR și Fondului de coezi -
une, inclusiv în cadrul de cooperare teritorială europeană, sunt preconizate să 
crească cu aproximativ 69 %, de la 32,4 miliarde de euro la 54,7 miliarde de euro. 
Din punctul de vedere al proporției pe care o reprezintă din totalul finanțării în 
cadrul FEDR și al Fondului de coeziune, cheltuielile legate de climă sunt preconi -
zate să crească de la 12 % în perioada 2007-2013 la 21 % în perioada 2014-2020.
70 
După cum se arată în figura 11 , natura cheltuielilor legate de climă s-a schimbat 
între cele două perioade de finanțare. Dacă, în perioada 2007-2013, cea mai 
mare contribuție la acțiunile în domeniul climatic venea din partea transportului 
feroviar și a celui multimodal, această categorie reprezentând 32 % din total, în 
perioada 2014-2020 investițiile în eficiența energetică sunt cele care se situează 
pe primul loc, reprezentând 34 % din bugetul total estimat pentru acțiunile în 
domeniul climatic (a se vedea exemplul prezentat în caseta 6 )46.
40 Observații Figura 11Comparație între perioadele 2007-2013  și 2014-2020 a contribuției estimate din 
partea FEDR și a Fondului de coeziune la acțiunile în domeniul climatic, pe sectoare 
(în miliarde de euro)
Sursa:  Estimările Curții de Conturi Europene, pe baza datelor furnizate de Comisie.CFM 2014-2020Estimarea Curţii pentru CFM 2007-2013 Eﬁcienţa energetică (100 %)
Transportul feroviar și cel multimodal (40 %)
Adaptarea la schimbările climatice (100 %)
Energia din surse regenerabile (100 %)
Transport urban și sisteme de transport
inteligente (40 %)
Altele (100 %)
Biodiversitate, calitatea aerului și
gospodărirea apelor (40 %)
Porturi și căi navigabile interne (40 %)
Altele (40 %)
Total60 50 40 30 20 10 0
6,1
10,2
0,4
4,5
3,5
0,7
4,6
1,6
0,8
32,418,4
8,4
6,4
5,9
5,8
4,4
3,3
1,1
1,0
54,7
41 Observații Caseta 6Exemplu de investiție în eficiența energetică cofinanțată de UE în cadrul FEDR 
în România
Se preconizează că proiectele de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor publice și private47 vor repre -
zenta aproximativ 6 % din cofinanțarea totală acordată de UE României  în perioada 2014-2020, în comparație 
cu aproximativ 1 % în perioada 2007-2013. Cheltuielilor efectuate pentru astfel de proiecte li se atribuie un 
coeficient de 100 % pentru îndeplinirea obiectivelor climatice.
Un astfel de proiect menit să sporească eficiența energetică a unei clădiri de locuințe  a fost finanțat în 
sectorul 3 din București. Cofinanțarea din partea FEDR în cadrul programului operațional regional aferent 
perioadei 2007-2013 s-a cifrat la aproximativ 162 500 de euro. Proiectul a fost finalizat în 2015. Izolarea termică 
a blocului de locuințe și renovarea sistemului de încălzire a condus la o reducere a consumului anual de ener -
gie de la 331 kWh/m² la 143 kWh/m², ceea ce înseamnă o reducere cu 57 %. Reducerile de emisii de CO2 sunt 
estimate la 238 de tone/an.  
Bloc de locuințe înainte de investiție  
(lângă amplasamentul proiectului)Lucrări în curs  
(lângă amplasamentul proiectului)Bloc de locuințe după realizarea investiției  
(pe amplasamentul proiectului)
47 Inclusiv proiectele privind cogenerarea cu eficiență ridicată și termoficarea.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
42 Observații Tabelul 3Finanțarea pentru acțiunile în domeniul climatic din partea FEDR și a Fondului de 
coeziune în perioada 2007-2013 și în perioada 2014-2020
Stat membruCota estimată a finanțării 
pentru acțiuni în domeniul 
climatic în perioada  
2007-2013Cuantumul estimat al 
finanțării pentru acțiuni 
în domeniul climatic în 
perioada 2007-2013
(în miliarde de euro)Cota finanțării 
pentru acțiuni în domeniul 
climatic în perioada  
 2014-2020Cuantumul finanțării 
pentru acțiuni în domeniul 
climatic în perioada  
2014-2020  
(în miliarde de euro)
Germania 7, 0 % 1,20 27, 0  % 2,90
Polonia 8,0 % 5,60 15,0  % 11,60
România 9,0 % 2,20 19,0  % 4,30
Sursa:  Estimările Curții de Conturi Europene, pe baza documentelor de programare și a raportărilor naționale.71 
Tendința generală observată la nivelul UE în domeniul politicii de coeziune se 
regăsește, de asemenea, în toate cele trei state membre vizitate în scopul audi -
tului. Și în aceste state, cheltuielile legate de climă din cadrul tuturor programe -
lor operaționale care țin de FEDR și de Fondul de coeziune sunt preconizate să 
crească în perioada 2014-2020. Cu toate acestea, Curtea a remarcat, de asemenea, 
diferențe semnificative între statele membre în ceea ce privește angajamentele 
lor financiare din bugetul UE pentru acțiunile în domeniul climatic (a se vedea 
tabelul 3 ).
… și există cazuri în care acțiunile în domeniul climatic au fost mai 
bine vizate
72 
Pe lângă evaluarea financiară efectuată, Curtea a urmărit să determine, de ase -
menea, dacă integrarea obiectivelor legate de schimbările climatice în progra -
mele operaționale care țin de FEDR și de Fondul de coeziune aferente perioadei 
2014-2020 a antrenat o mai bună direcționare a activităților de investiții către 
acțiuni în domeniul climatic. În anumite domenii, Curtea a identificat o serie de 
îmbunătățiri calitative. În primul rând, s-a constatat că procedurile de gestiona -
re țineau seama într-o mai mare măsură de aspectele climatice. În Germania, în 
Polonia și în România, s-au observat îmbunătățiri calitative în ceea ce privește 
modul în care cererile de finanțare luau în considerare aspectele climatice, de 
exemplu, cerințele de a se descrie impactul asupra climei și riscurile din punctul 
de vedere al schimbărilor climatice sau de a se preciza contribuția pe care o va 
avea proiectul la combaterea schimbărilor climatice. În al doilea rând, Curtea 
a identificat cazuri în care s-a procedat la realizarea anumitor schimbări astfel 
încât să se pună accentul pe acțiunea în domeniul climatic (a se vedea caseta 7 ).
43 Observații Caseta 7Exemple de accent mai puternic pus pe schimbările climatice în cadrul programelor 
auditate din cadrul FEDR și al Fondului de coeziune
În Germania , Ministerul Federal al Mediului, Conservării Naturii, Construcțiilor și Siguranței Nucleare a instituit 
un proiect finanțat exclusiv la nivel național al cărui obiectiv era de a încuraja participarea activă a parteneri -
lor de mediu la procesul de programare aferent FEDR și de a susține integrarea aspectelor legate de mediu și 
de climă. Printre altele, proiectul s-a concretizat prin elaborarea a două manuale de programare, care cuprin -
deau exemple de bune practici în materie de integrare a obiectivelor legate de schimbările climatice în proiec -
te din diverse domenii. Coeficienții UE pentru obiectivele climatice au fost considerați a reprezenta un prim 
pas în direcția corectă, dar se sublinia, în același timp, că este necesar ca sustenabilitatea din punct de vedere 
ecologic să fie integrată în toate măsurile.
Conform criteriilor de selecție prevăzute în programul operațional al landului Saxonia  din Germania , clădirile 
de birouri trebuie să fie renovate astfel încât să respecte standarde de eficiență energetică ce depășesc cerin -
țele legale cu 10 %. În plus, în cazurile de renovare în scopul îmbunătățirii eficienței energetice, finanțarea este 
direcționată doar către acele părți ale unui proiect care aduc un plus de valoare din perspectiva acțiunii în 
domeniul climatic, în timp ce, anterior, sprijinul se acorda pentru întregul proiect.
România  acordă punctaje mai ridicate acelor proiecte din cadrul Programului operațional „Infrastructură 
mare” care permit realizarea unor economii mai mari în consumul de energie. Curtea a remarcat, de aseme -
nea, că autoritățile naționale din România  și din Polonia  stabiliseră condiții de eligibilitate care erau concepu -
te de așa manieră încât să se obțină sinergii mai mari cu strategiile relevante mai ample, cum ar fi planurile de 
acțiune privind energia durabilă sau planurile de mobilitate urbană durabilă.
73 
În perioada 2014-2020, se preconizează că un procent de până la 64 % din chel -
tuielile legate de climă din cadrul programelor operaționale care țin de FEDR 
și de Fondul de coeziune va proveni din partea categoriilor de investiții pentru 
care este aplicat coeficientul UE pentru obiective climatice de 100 %, ceea ce 
înseamnă că aceste categorii vor avea o contribuție semnificativă la îndeplinirea 
obiectivelor legate de schimbările climatice (a se vedea tabelul 2 ). Aceasta con -
stituie o creștere în comparație cu perioada 2007-2013, în care cea mai mare parte 
a cheltuielilor legate de climă au provenit din partea unor activități cu o contri -
buție doar moderată la îndeplinirea obiectivelor legate de schimbările climatice 
(a se vedea figura 12 ).
44 Observații 
74 
Deși în fiecare dintre cele trei state membre vizitate se urmărește creșterea, în 
perioada de programare 2014-2020, a finanțării măsurilor considerate a fi orien -
tate în principal către acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, amploarea 
acestei creșteri variază în mod semnificativ. În Polonia și în România, un coefici -
ent de 100 % se atribuie doar pentru aproximativ jumătate din finanțarea legată 
de climă acordată prin ansamblul programelor operaționale, în principal din 
cauza faptului că se acordă în continuare sprijin pentru transportul feroviar și cel 
urban48, în timp ce, în cazul programelor operaționale din Germania, se acordă 
un coeficient de 100 % pentru aproape toate cheltuielile legate de climă, datorită 
contribuției lor semnificative la acțiunile în domeniul climatic.
75 
Rolul acțiunilor climatice în domeniul cercetării și inovării și în cel al întreprin -
derilor mici și mijlocii s-a dovedit a fi însă unul minor. În cazul programelor 
auditate din Germania și din România, Curtea a constatat că Comisia nu a pledat 
mai intens, în timpul negocierilor privind programarea, în favoarea unei creșteri 
semnificative a cuantumului alocat acțiunilor în domeniul climatic întreprinse în 
domeniul cercetării și dezvoltării sau în cel al dezvoltării întreprinderilor în cazul 
acelor programe în care acest cuantum era fie foarte redus, fie inexistent. Statele 
membre au reușit să atingă nivelul-țintă de 20 % fără a fi nevoite să adapteze fi -
nanțarea în aceste domenii. Aceasta înseamnă că nu au fost valorificate pe deplin 
toate oportunitățile potențiale pentru finanțarea acțiunilor în domeniul climatic.48 Se consideră că proiectele din 
aceste sectoare sunt legate de 
climă în proporție de 
doar 40 %.Figura 12Ponderea și cuantumul total al cheltuielilor pentru acțiuni în domeniul climatic, în 
funcție de coeficienții UE pentru obiectivele climatice aplicați, în cele două perioade 
de programare
Sursa:  Estimările Curții de Conturi Europene, pe baza datelor furnizate de Comisie.21 de miliarde de euro
(64 %)12 miliarde de euro
(36 %)20 de miliarde de euro
(36 %)35 de miliarde de euro
(64 %)
coeﬁcient de 40 %coeﬁcient de 100 %
33 de miliarde de euro55 de miliarde de euro CFM 2014-2020
CFM 2007-2013100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
45 Observații 
Contribuția potențială a Fondului social european la acțiunile 
în domeniul climatic: s-ar putea obține rezultate mai bune
76 
Comisia a recunoscut că cererea de locuri de muncă „verzi” este în creștere, pre -
conizându-se că, până în 2020, sectorul eficienței energetice va oferi 2 milioane 
de locuri de muncă, iar cel al energiei din surse regenerabile 3 milioane de locuri 
de muncă49. Corelarea ofertei și a cererii crescute de lucrători „verzi” se va dove -
di crucială pentru instituirea unei economii verzi. O penurie de specialiști și de 
lucrători calificați în sectorul locurilor de muncă verzi ar atrage costuri mai mari și 
întârzieri50 în punerea în aplicare a acțiunilor în domeniul climatic.
77 
În același timp, tranziția la o economie cu emisii reduse de carbon va duce, pe 
de altă parte, la reducerea numărului de locuri de muncă în sectoarele bazate 
pe combustibilii fosili, lucrătorii din aceste sectoare văzându-se nevoiți ulterior 
să dobândească noi competențe51. În comparație cu celelalte fonduri din cadrul 
politicii de coeziune, programele operaționale care țin de FSE nu au alocat în 
mod explicit decât o proporție foarte scăzută din fonduri acțiunilor în domeniul 
climatic, și anume, un procent de 1,4 % dintr-un total de 83 de miliarde de euro.
78 
În opinia Comisiei, este posibil ca proporția din FSE alocată cheltuielilor lega -
te de climă, astfel cum este determinată pe baza informațiilor comunicate de 
statele membre în programele operaționale aferente FSE, să subestimeze con -
tribuția preconizată din partea FSE la acțiunile în domeniul climatic în perioada 
2014-2020. Amploarea efectivă a acestei contribuții va fi cunoscută abia după 
punerea în aplicare a programelor. Întrucât nu s-au stabilit cerințele adecvate 
pentru ca FSE să ia în considerare acțiunile legate de schimbările climatice, s-a 
ratat șansa ca acest domeniu să contribuie în măsură mai mare la tranziția către 
o economie cu emisii reduse de carbon și la acțiunile în domeniul climatic în 
general.
79 
La momentul aprobării programelor operaționale aferente perioadei 2014-2020, 
nu exista obligația ca statele membre să furnizeze Comisiei o justificare pentru 
alocările planificate din FSE pentru obiectivele legate de schimbările climatice. 
Prin urmare, programele nu au fost verificate sistematic pentru a se determina 
dacă ele erau orientate pentru a răspunde cererii de locuri de muncă verzi sau 
dacă sprijineau tranziția către o economie cu emisii reduse de carbon.49 A se vedea documentul de 
lucru al serviciilor Comisiei 
intitulat Exploiting the 
employment potential of green 
growth  (Exploatarea 
potențialului de ocupare 
a forței de muncă ca urmare 
a creșterii economiei verzi) din 
18 aprilie 2012.
50 Raportul Comitetului pentru 
auditul de mediu din cadrul 
Camerei Comunelor din 
Regatul Unit, intitulat Green 
jobs and skills , concluzionează 
că „a lăsa exclusiv în seama 
pieței sarcina de a remedia 
lacunele în materie de 
competențe întârzie înverzirea 
economiei” ( http://www.
publications.parliament.uk/
pa/cm200910/cmselect/
cmenvaud/159/159i.pdf ).
51 A se vedea, de exemplu, 
punctele 324 și 325 din 
raportul OCDE intitulat 
Aligning Policies for the 
Transition to a Low-Carbon 
Economy  (http://www.oecd.
org/env/Aligning-policies-for-
the-transition-to-a-low-
carbon-economy-
CMIN2015 -11.p df ).
46 Observații 
52 Raportul special nr. 26/2016: 
„Creșterea eficacității și 
simplificarea mecanismului de 
ecocondiționalitate prezintă în 
continuare unele provocări” 
(http://eca.europa.eu ).
53 Documentul de lucru al 
serviciilor Comisiei din 
22.6.2016: Review of greening 
after one year  (Examinarea 
componentei de înverzire 
după trecerea unui an), 
SWD(2016) 218 final; a se 
vedea p. 14 din partea 3/6 din 
anexa 2.
54 Această sumă a fost estimată 
prin însumarea cifrelor 
indicative privind plățile de 
ajutoare directe efectuate 
către producători în 
conformitate cu Regulamentul 
(CE) nr. 1782/2003 al Consiliului 
(JO L 270, 21.10.2003, p. 1) și cu 
Regulamentul (CE) nr. 73/2009 
al Consiliului (JO L 30, 
31.1.2009, p. 16), cifre care au 
fost furnizate în rapoartele 
privind distribuirea ajutoarelor 
directe către fermieri pentru 
exercițiile financiare 2007-2013 
(http://ec.europa.eu/
agriculture/cap-funding/
beneficiaries/direct-aid/
index_en.htm ).Nicio schimbare semnificativă la nivelul cheltuielilor din 
cadrul politicii agricole comune, însă există bune practici în 
domeniul dezvoltării rurale
80 
În cadrul acestei secțiuni, se evaluează dacă integrarea obiectivelor legate de 
schimbările climatice în plățile agricole directe și în programele de dezvoltare 
rurală examinate a determinat o evoluție pozitivă în ceea ce privește atât canti -
tatea cheltuielilor angajate în favoarea acțiunilor în domeniul climatic – evoluție 
măsurată prin creșterea volumului de fonduri destinate cheltuielilor legate de 
climă –, cât și calitatea acestora – evoluție măsurată în funcție de accentul mai 
puternic pus pe intervențiile cu relevanță pentru climă. Curtea a examinat pro -
bele disponibile cu privire la sistemul de ecocondiționalitate și la plățile agricole 
directe, precum și programele de dezvoltare rurală aferente perioadei 2014-2020 
pentru Andaluzia, Polonia și regiunea Ron-Alpi, comparându-le cu programele 
pentru perioada 2007-2013.
Introducerea unei plăți de „înverzire” nu garantează o schimbare 
semnificativă a contribuției plăților directe la combaterea 
schimbărilor climatice
81 
Într-un raport recent52, Curtea a concluzionat că modificările aduse politicii 
agricole comune pentru perioada 2014-2020 au redus numărul normelor de eco -
condiționalitate, prin eliminarea cerințelor care nu erau suficient de pertinente 
pentru activitatea agricolă.
82 
Componenta de înverzire a fost introdusă ca o caracteristică nouă a politicii 
agricole comune pentru perioada 2014-2020. Deși include cerințe relevante 
pentru climă (a se vedea punctul 53), această componentă se bazează într-o mare 
măsură pe bunele condiții agricole și de mediu existente anterior, care acopereau 
practici agricole similare, cum ar fi protejarea pajiștilor permanente sau păstrarea 
elementelor de peisaj. Informațiile disponibile arată că 64 % din beneficiarii plăți -
lor directe sunt scutiți de cerințele legate de înverzire53. Prin urmare, reorientarea 
plăților directe către acțiunile în domeniul climatic riscă să fie limitată. Comisia 
intenționează să evalueze, în 2017 și la sfârșitul anului 2018, realizările în dome -
niul mediului care decurg din plata de înverzire.
83 
Contribuția din partea cadrului financiar multianual aferent perioadei 2014-2020 
la plățile agricole directe este preconizată a se ridica la 288 de miliarde de euro. 
Această sumă este comparabilă cu suma de 276 de miliarde de euro la care s-au 
cifrat ajutoarele directe plătite producătorilor în exercițiile financiare 2007-201354.
47 Observații 
Finanțarea în favoarea climei în domeniul dezvoltării rurale: 
nu s-a înregistrat nicio intensificare a accentului pus pe acțiunile 
în domeniul climatic
84 
Date fiind caracteristicile specifice ale domeniului dezvoltării rurale, nu a fost 
posibilă o comparație între toate programele de dezvoltare rurală, deoarece 
măsurile din cadrul programelor sunt puse în aplicare prin intermediul a diferite 
tipuri de operațiuni ce variază de la un program la altul. Pe baza a trei programe 
de dezvoltare rurală, Curtea a estimat ponderea pe care a avut-o finanțarea în 
favoarea climei în perioada 2007-2013 și a comparat-o cu ceea ce era planificat 
pentru perioada 2014-2020. Curtea nu a remarcat, în ceea ce privește aceste pro -
grame, nicio evoluție descendentă sau ascendentă efectivă la nivelul investițiilor 
realizate (a se vedea tabelul 4 ).Tabelul 4Finanțarea pentru acțiunile în domeniul climatic în perioada 2007-2013 
și în perioada 2014-2020
Programele 
de dezvoltare rurală 
examinateCota estimată a finanțării 
pentru acțiuni în dome -
niul climatic în perioada  
2007-2013Cuantumul estimat al 
finanțării pentru acțiuni 
în domeniul climatic în 
perioada 2007-2013  
(în miliarde de euro)Cota finanțării pentru ac -
țiuni în domeniul climatic 
în perioada  
2014-2020Cuantumul finanțării 
pentru acțiuni în dome -
niul climatic în perioada  
2014-2020  
(în miliarde de euro)
Andaluzia (Spania) 66,2  % 1,38 55,0  % 1,05
Polonia (un singur program 
de dezvoltare rurală pentru 
întreaga țară)37, 0  % 0,50 39,4  % 0,34
Ron-Alpi (Franța) 78,0  % 0,51 75,0  % 0,80
Sursa:  Estimările Curții de Conturi Europene, pe baza documentelor de programare.
48 Observații 
Există unele bune practici în programele de dezvoltare rurală, dar, 
în general, primează menținerea situației de status-quo
85 
După examinarea programelor în scopul identificării eventualelor îmbunătățiri 
calitative, Curtea nu a constatat până acum nicio schimbare semnificativă în ceea 
ce privește caracteristicile esențiale ale procesului de gestionare, de exemplu la 
nivelul cerințelor sau la cel al criteriilor de eligibilitate și de selecție. Acest lucru 
era valabil, în special, în cazul măsurilor cu o importantă pondere financiară, cum 
ar fi măsurile destinate zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale sau 
agricultura ecologică.
86 
În schimb, în cazul unora dintre măsurile mai puțin importante din punct de 
vedere financiar, concepția lor a fost modificată pentru a le face mai pertinente 
pentru combaterea schimbărilor climatice. Curtea a estimat că un procent de 
aproximativ 10 % în regiunea Ron-Alpi, un procent de 22 % în Polonia și un pro -
cent de 36 % în Andaluzia din finanțarea pentru acțiuni în domeniul climatic din 
partea FEADR erau legate de măsuri care își îmbunătățiseră accentul pe acțiunile 
în domeniul climatic în comparație cu perioada 2007-2013. Curtea a constatat că 
au apărut mai multe exemple de bune practici care permit o contribuție directă la 
combaterea schimbărilor climatice (a se vedea caseta 8 ).
Exemple de o mai bună orientare către problema schimbărilor climatice în cadrul 
programelor auditate din cadrul FEADR
Curtea a identificat, în Polonia  și în regiunile Ron-Alpi  și Andaluzia , cazuri în care concepția anumitor mă-
suri forestiere  fusese îmbunătățită pentru a sprijini stocarea dioxidului de carbon sau pentru a spori rezisten -
ța pădurilor la schimbările climatice. Programul regiunii Ron-Alpi conținea, de asemenea, o măsură destinată 
să contribuie la producerea la nivel local de energie din surse regenerabile, prin sprijinirea investițiilor efectu -
ate de mici întreprinderi forestiere în combustibil lemnos.
Curtea a evidențiat, de asemenea, în cele trei programe, o serie de îmbunătățiri la nivelul concepției măsurilor 
de agromediu și climă  cu un impact benefic asupra acesteia din urmă. Polonia a procedat la realizarea de 
analize chimice ale conținutului de carbon organic din sol și a început să impulsioneze culturile intercalate cu 
scopul de a obține un echilibru benefic al materiei organice pe o parcelă agricolă dată. În Andaluzia, au fost 
introduse cerințe noi cu scopul de a se rezolva problema eroziunii solului, care constituie un adevărat flagel 
pentru producția de măsline.Caseta 8
49 Observații 
87 
Curtea a identificat o serie de exemple de bune practici și în cadrul măsurilor 
instituite pentru perioada 2007-2013 și care sunt încă în curs de implementare în 
perioada 2014-2020 (a se vedea caseta 9 ).
Exemplu de continuare a finanțării în favoarea acțiunilor în domeniul climatic în 
cadrul programului regional Ron-Alpi din Franța
Programul pentru perioada 2014-2020 continuă să acorde sprijin pentru proiecte de investiții care contribuie 
în mod direct la atenuarea schimbărilor climatice, de exemplu prin dezvoltarea unor metode de producere 
a metanului pentru agricultură . Obiectivul este de a se facilita utilizarea și aprovizionarea cu energie din 
surse regenerabile. Acestor proiecte li se atribuie, pe bună dreptate, un coeficient de 100 % pentru îndeplini -
rea obiectivelor climatice.
Un exemplu de un astfel de proiect este cel ilustrat în fotografia prezentată în continuare. Proiectul a primit 
finanțare în 2012 și a fost finalizat în 2015, scopul său fiind producerea de energie din deșeuri. Jumătate din 
deșeurile utilizate în producție în instalația respectivă sunt de origine agricolă, în timp ce cealaltă jumătate 
provine din deșeuri vegetale provenite din surse locale și puse la dispoziție de o societate locală. Produsele 
acestei instalații contribuie la îmbunătățirea autonomiei alimentare a fermei și răspund, de asemenea, ne -
voilor de încălzire ale unei școli și ale altor clădiri locale. Totalul costurilor eligibile în cadrul FEADR aferente 
instalației de producere a metanului a fost de 881 000 de euro. Proiectul a fost finanțat cu sprijin public în 
proporție de 37,36 %, acest sprijin constând într-o finanțare nerambursabilă din partea FEADR în valoare de 
105 000 de euro și din cofinanțare națională în valoare de 224 415 euro.Caseta 9
Exemplu de proiect agricol cu relevanță pentru climă.
Sursa:  Conseil régional Auvergne Rhône-Alpes.
50 Observații 
În cazul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime 
(FEPAM), intensificarea accentului pe acțiunile în domeniul 
climatic s-a produs într-o măsură foarte limitată
88 
Dat fiind că, în perioada 2007-2013, nu a avut loc o integrare a obiectivelor 
legate de schimbările climatice în Fondul european pentru pescuit (FEP), Direc -
ția Generală Afaceri Maritime și Pescuit nu a calculat contribuția acestui fond la 
acțiunile în domeniul climatic în perioada respectivă. Curtea a estimat55 contri -
buția din partea FEP la acțiunile în domeniul climatic a fi de aproximativ 1 miliard 
de euro în perioada 2007-2013, respectiv o pondere de 26 % din fond. Pentru 
perioada 2014-2020, estimările agregate ale contribuțiilor la acțiunile în domeniul 
climatic (a se vedea punctul 43) furnizate de statele membre prin toate progra -
mele operaționale aferente FEPAM se ridică tot la aproximativ 1 miliard de euro, 
respectiv o pondere de circa 18 % din FEPAM.
89 
Una dintre principalele cauze ale acestei stabilități în termeni absoluți este 
limitarea sprijinului pe care FEPAM îl alocă pentru măsurile de gestionare a flotei. 
S-a constatat o scădere în ceea ce privește sprijinul acordat pentru înlocuirea sau 
modernizarea motoarelor și pentru încetarea permanentă sau temporară a acti -
vităților de pescuit, măsuri cărora li se atribuie coeficienții de 100 %, de 100 % și, 
respectiv, de 40 %.
90 
Curtea a comparat cadrul juridic actual cu cel aplicabil perioadei 2007-2013 pen -
tru a stabili dacă actualul fond pentru pescuit și afaceri maritime a evoluat către 
o mai bună integrare a obiectivelor legate de schimbările climatice în conținutul 
măsurilor sale. Acest exercițiu a fost realizat pentru măsurile care puteau fi regăsi -
te și în perioada 2007-2013. Trimiterile directe și clare la obiectivele în materie de 
schimbări climatice, atât cel de atenuare a acestora, cât și cel de adaptare la ele, 
continuă să fie rare, ceea ce înseamnă că fondul pentru pescuit nu și-a mărit sfera 
contribuției sale la acțiunile în domeniul climatic (a se vedea caseta 10 ).55 Estimarea Curții s-a bazat în 
principal pe metodologia 
utilizată de Direcția Generală 
Afaceri Maritime și Pescuit în 
documentele bugetare pentru 
exercițiile 2014-2016, însă au 
fost luate în calcul și măsurile 
de încetare permanentă și 
temporară a activităților din 
cadrul FEP, aplicându-li-se un 
coeficient de 100 % și, 
respectiv, de 40 %. Această 
adăugire constituie singura 
abatere de la metodologia 
utilizată de Direcția Generală 
Afaceri Maritime și Pescuit și 
ea reflectă, la valoarea 
nominală, coeficientul atribuit 
măsurilor de ajustare a flotei în 
Regulamentul de punere în 
aplicare (UE) nr. 1232/2014 al 
Comisiei din 18 noiembrie 
2014 de modificare a 
Regulamentului de punere în 
aplicare (UE) nr. 215/2014 al 
Comisiei, în scopul de a adapta 
trimiterile din acesta la 
Regulamentul (UE) 
nr. 508/2014 al Parlamentului 
European și al Consiliului, 
precum și de rectificare 
a Regulamentului de punere 
în aplicare (UE) nr. 215/2014 
(JO L 332, 19.11.2014, p. 5).
51 Observații 
Exemple de o mai bună orientare către problema schimbărilor climatice în cadrul 
Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime auditat
Curtea a identificat un număr limitat de îmbunătățiri, față de perioada precedentă, în ceea ce privește FEPAM. 
Dintre cele 50 de măsuri sprijinite de FEPAM, trei măsuri care existau și în perioada anterioară56 au fost îmbu -
nătățite astfel încât să încorporeze acțiuni în favoarea climei, iar două măsuri care aveau obiective legate de 
schimbările climatice au fost nou create57. În plus, FEPAM conține acum o măsură de sine stătătoare pentru 
îmbunătățirea eficienței energetice și atenuarea efectelor schimbărilor climatice, deși operațiuni similare au 
fost eligibile pentru finanțare și în perioada anterioară. Această măsură orientată în mod clar către preocupă -
rile legate de climă și căreia i se atribuie un coeficient de 100 % ar trebui să vină în sprijinul a 3 738 de proiecte 
din întreaga UE, marea majoritate a acestora urmând să vizeze înlocuirea și modernizarea motoarelor.
56 Aceste măsuri erau cele privind „Pescuitul în apele interioare și fauna și flora acvatică din apele interioare”, „Investiții productive în acvacultură” și 
„Prelucrarea produselor pescărești și de acvacultură”. S-a făcut în principal trimitere la îmbunătățirea eficienței energetice.
57 Aceste două noi măsuri erau cele privind „Fonduri mutuale pentru fenomene climatice nefavorabile și incidente de mediu” și „Asigurarea 
stocurilor din acvacultură”.Caseta 10
52
 Concluzii și recomandări
91 
Instituțiile UE și-au asumat un angajament politic pentru cadrul financiar multi -
anual 2014-2020 de a integra acțiunile în domeniul climatic în toate cheltuielile 
efectuate din bugetul UE și de a se asigura că cel puțin un euro din cinci din bu -
getul UE este cheltuit pentru activități legate de climă. Scopul principal al acestui 
angajament este de a răspunde provocării reprezentate de schimbările climatice 
și nevoilor investiționale substanțiale care există în legătură cu acțiunile în dome -
niul climatic. Obiectivul Curții a fost de a verifica dacă obiectivul de a cheltui cel 
puțin 20 % din bugetul UE pentru acțiuni în domeniul climatic poate fi îndeplinit, 
precum și dacă abordarea adoptată este de natură să aducă o valoare adăugată, 
contribuind deci la o finanțare mai semnificativă și mai bine direcționată către 
acțiunile în domeniul climatic.
92 
Constatarea Curții a fost că există activități ambițioase în curs de desfășurare în 
acest sens și că, per ansamblu, fuseseră înregistrate progrese în direcția realiză -
rii obiectivului. Cu toate acestea, există un risc serios de a nu se reuși atingerea 
nivelului-țintă de 20 % dacă nu se depun mai multe eforturi pentru combaterea 
schimbărilor climatice. Implementarea obiectivului a condus la o finanțare mai 
importantă și mai bine direcționată către acțiunile în domeniul climatic în cadrul 
unora dintre fondurile structurale și de investiții europene, și anume Fondul euro -
pean de dezvoltare regională și Fondul de coeziune. În alte domenii însă, cum ar 
fi Fondul social european, agricultura, dezvoltarea rurală și pescuitul, s-a men -
ținut, în mare măsură, situația de status-quo, cu alte cuvinte nu a avut loc nicio 
reorientare semnificativă a acestor fonduri către acțiunile în domeniul climatic.
S-au realizat progrese per ansamblu, însă există un risc serios 
ca obiectivul de 20 % să nu fie atins
93 
Obiectivul de a cheltui „cel puțin 20 %” din bugetul UE pentru acțiuni în dome -
niul climatic este în concordanță cu poziția de lider asumată de UE în materie 
de acțiuni în domeniul climatic și reprezintă un angajament ferm în favoarea 
combaterii schimbărilor climatice. Conform cifrelor Comisiei, ponderea finanțării 
destinate acțiunilor în domeniul climatic a reprezentat, în medie, 17,6 % între 
2014 și 2016 (a se vedea punctele 26 și 40-41).
94 
Până în prezent, nu există niciun instrument disponibil care să poată oferi o ima -
gine la zi consolidată și pe mai mulți ani a progreselor înregistrate de întregul 
buget al UE în direcția atingerii acestui obiectiv. Comisia a actualizat recent date -
le pentru întreaga perioadă 2014-2020 privind cheltuielile ce prezintă relevanță 
pentru obiectivele climatice, în contextul evaluării de la jumătatea perioadei 
a cadrului financiar multianual. Comisia estimează că, per ansamblu, acestor 
acțiuni li se va consacra un procent de 18,9 %, nereușindu-se, așadar, atingerea 
nivelului-țintă de 20 % (a se vedea punctul 44).
53 Concluzii și recomandări 
95 
Deficiențele care afectează metoda utilizată de Comisie și de statele membre 
pentru urmărirea obiectivului sunt legate de raportare și de exhaustivitate. Meto -
da de urmărire nu reflectă totalitatea efectelor financiare generate de cheltuielile 
UE care sunt efectuate în favoarea acțiunilor în domeniul climatic prin interme -
diul instrumentelor financiare sau al elementelor extrabilanțiere, în pofida utiliză -
rii lor tot mai intense (punctele 37 și 38). De asemenea, metoda nu face distincție 
între măsurile de atenuare și cele de adaptare, făcând astfel dificilă evaluarea 
nivelului de finanțare cu care contribuie aceste abordări diferite la combaterea 
schimbărilor climatice (punctul 36).
Recomandarea 1 – Realizarea unui exercițiu fiabil de 
consolidare multianuală
Comisia  ar trebui să procedeze, în fiecare an, la un exercițiu fiabil de consolidare 
multianuală, pentru a determina dacă cheltuielile în favoarea acțiunilor în dome -
niul climatic se află pe drumul cel bun în ceea ce privește îndeplinirea obiectivu -
lui de 20 %.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: decembrie 2017.
Recomandarea 2 – Cadru de raportare exhaustivă
(a) Comisia  ar trebui să prezinte anual, în raportul său privind gestionarea și per -
formanța bugetului UE, informații consolidate cu privire la progresele înregis -
trate în direcția atingerii obiectivului global de 20 %, precum și să comunice 
informații ample cu privire la aceasta în fiecare raport anual de activitate. 
Aceste informații ar trebui să includă raportarea progreselor înregistrate cu 
privire la planurile de acțiune, în cazul în care acestea există. În plus, ar trebui 
să fie prezentate informații privind contribuția instrumentelor financiare la 
acțiunile în domeniul climatic.
(b) Statele membre  ar trebui să raporteze, în rapoartele lor anuale de imple -
mentare adresate Comisiei, cu privire la domeniile din cadrul gestiunii parta -
jate în care există oportunități potențiale de acțiune în favoarea combaterii 
schimbărilor climatice, descriind, de asemenea, modul în care intenționează 
să intensifice acțiunile în domeniul climatic în aceste domenii.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: anual, începând cu 
rapoartele anuale pentru 2016.
(c) Comisia  și statele membre  ar trebui să ia măsuri astfel încât colectarea date -
lor să facă distincția între atenuare și adaptare.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: dezvoltarea unui 
astfel de sistem pentru următorul cadru financiar multianual.
54 Concluzii și recomandări 
96 
Curtea a estimat că, pentru a se putea atinge obiectivul global de 20 % până la 
sfârșitul anului 2020, rata aferentă finanțării acțiunilor în domeniul climatic trebu -
ie să crească până la o medie de 22 % în anii rămași din actualul cadru financiar 
multianual, cu alte cuvinte între 2017  și 2020 (punctul 46). Principalele domenii 
care contribuie la atingerea acestui obiectiv sunt agricultura și dezvoltarea rurală 
și politica de coeziune, urmate de programul de cercetare Orizont 2020 (punc -
tul 33). Până acum nu a fost elaborat niciun plan global care să evidențieze care 
instrumente de finanțare ar putea contribui la acțiunile în domeniul climatic și 
în ce măsură ar putea face aceasta (punctul 26). Există riscul ca aceasta să nu se 
dovedească a fi maniera optimă de a se determina contribuția pe care diverse 
programe de cheltuieli, diferite ca natură, ar trebui să o aducă la acțiunile în do -
meniul climatic.
Recomandarea 3 – Evaluarea nevoilor determinate de 
schimbările climatice
Atunci când planifică contribuția potențială a diferite linii bugetare sau a instru -
mentelor financiare la acțiunile în domeniul climatic, Comisia  ar trebui să se 
asigure că această planificare se bazează pe o evaluare realistă și solidă a nevoilor 
determinate de schimbările climatice și pe potențialul fiecărui domeniu de a con -
tribui la obiectivul global.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: dezvoltarea unui 
astfel de sistem pentru următorul cadru financiar multianual.
97 
Principalele domenii examinate în cadrul acestui audit sunt preconizate să repre -
zinte 84,5 % din contribuțiile anticipate în favoarea obiectivului țintit pentru ac -
țiunile în domeniul climatic. Pentru unele dintre aceste domenii, au fost stabilite 
niveluri-țintă legate de climă (este cazul programului Orizont 2020, al Fondului 
european agricol pentru dezvoltare rurală, al programului LIFE și al Fondului 
european de dezvoltare regională), lucru care vine în sprijinul realizării contribu -
ției din partea lor (punctele 28 și 29). Cu toate acestea, există riscuri grave care ar 
putea afecta contribuția anticipată din partea agriculturii, a dezvoltării rurale și 
a cercetării (punctele 49-51).
98 
Abordarea Comisiei în materie de planificare și de măsurare a progreselor înregis -
trate în direcția atingerii obiectivului de 20 % în ansamblul bugetului UE s-a bazat 
pe o metodologie recunoscută la nivel internațional. În opinia Comisiei și a state -
lor membre auditate, aceasta constituia o abordare pragmatică pentru urmărirea 
cheltuielilor legate de schimbările climatice. Cu toate acestea, coeficienții UE 
pentru obiectivele climatice care sunt aplicați în anumite domenii nu au respec -
tat în mod sistematic principiul prudenței, cu scopul de a se evita supraestimarea 
finanțării puse la dispoziție pentru acțiuni în domeniul climatic (punctul 35).
55 Concluzii și recomandări 
99 
Ipotezele referitoare la contribuția din partea plăților agricole directe la înde -
plinirea obiectivului privind acțiunile în domeniul climatic nu sunt justificate în 
mod suficient. Dacă s-ar aplica principiul prudenței, s-ar obține o diminuare cu 
9 miliarde de euro a contribuțiilor în favoarea climei (punctele 53 și 54). Aplicarea 
coeficienților UE pentru obiectivele privind schimbările climatice a condus la 
o supraestimare a contribuției domeniului dezvoltării rurale la acțiunile în do -
meniul climatic. Abordarea urmată pentru FEADR nu face distincție în suficientă 
măsură între contribuțiile aduse de diferitele activități la îndeplinirea obiectivului 
climatic, ceea ce a antrenat o supraestimare a acestor contribuții. Estimările Curții 
sugerează că sumele din partea FEADR pentru acțiunile în domeniul climatic ar 
trebui să fie reduse cu 23,9 miliarde de euro (punctul 58).
100  
Conform estimărilor Curții, toate aceste ajustări luate în ansamblu ar reduce con -
tribuția financiară din partea sectorului agricol și a dezvoltării rurale la acțiunile 
în domeniul climatic cu până la aproximativ 33 de miliarde de euro, ceea ce repre -
zintă în jur de 15 % din obiectivul global (punctele 51, 54 și 58).
Recomandarea 4 – Corectarea supraestimărilor
Comisia  și statele membre  ar trebui să aplice principiul prudenței și să proce -
deze la corectarea supraestimărilor de la nivelul FEADR, prin revizuirea setului de 
coeficienți ai UE pentru obiectivele climatice.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până în 
decembrie 2017.
101  
Programul de cercetare Orizont 2020 a rămas în urmă față de nivelul său țintă de 
35 % și trebuie să recupereze distanța pierdută. Deși este încurajator faptul că 
Comisia a pus în aplicare un plan de acțiune, acesta nu prevede în mod sufici -
ent de detaliat modul în care se preconizează asigurarea recuperării decalajului 
(punctele 60-64).
102  
În afară de contracararea acestor riscuri care afectează furnizarea contribuției la 
acțiunile în domeniul climatic din partea domeniilor principale, va fi necesară 
și dublarea eforturilor din partea altor domenii, care contribuie în măsură mai 
puțin semnificativă la atingerea obiectivului de 20 %. Curtea nu a putut identifica 
probe, cum ar fi un plan de acțiune, care să indice că Comisia depune eforturi 
mai intense în aceste domenii sau modul în care s-ar putea face posibilă dublarea 
acestor eforturi (punctul 47).
56 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 5 – Elaborarea unor planuri de acțiune
În cazul în care exercițiul anual de consolidare evidențiază existența unui risc ca 
contribuțiile din partea unui anumit domeniu să nu poată atinge nivelul preconi -
zat, Comisia  ar trebui să elaboreze un plan de acțiune pentru domeniul respectiv, 
în care să stabilească în detaliu modul în care preconizează că va asigura recupe -
rarea necesară a decalajului.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până în martie 2017, 
în ceea ce privește elaborarea unor planuri de acțiune.
103  
Abordarea Comisiei în ceea ce privește evaluarea nivelurilor de finanțare a acțiu -
nilor în domeniul climatic pune accentul pe identificarea cheltuielilor planificate. 
Această abordare comportă totuși un risc intrinsec, deoarece cheltuielile plani -
ficate nu se vor concretiza neapărat în cheltuieli reale. Prin urmare, ceea ce ar 
trebui să se evalueze este implementarea efectivă a contribuțiilor financiare care 
sunt planificate pentru acțiunile în domeniul climatic, evitându-se totodată cos -
turi administrative disproporționate. Comisia nu a elaborat încă o procedură în 
acest scop (punctul 46). Monitorizarea implementării concrete pe plan financiar 
a obiectivului de 20 % nu ar fi în măsură totuși să furnizeze niciun fel de informa -
ții cu privire la rezultatele obținute cu ajutorul cheltuielilor în favoarea acțiunilor 
în domeniul climatic. Curtea a constatat că informații cu privire la rezultatele pe 
care fondurile intenționează să le obțină sau pe care le-au obținut deja, cum ar 
fi reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, sunt disponibile numai pentru 
anumite părți din buget și nu sunt comparabile (punctul 47).
Recomandarea 6 – Elaborarea unor indicatori de monitorizare 
a cheltuielilor efective realizate în favoarea acțiunilor în 
domeniul climatic și a rezultatelor obținute cu ajutorul 
acestor cheltuieli
Comisia  ar trebui:
(a) să dezvolte, în cooperare cu statele membre , în domeniul gestiunii partaja -
te, un sistem armonizat și proporțional pentru monitorizarea implementării 
efective a acțiunilor în domeniul climatic;
(b) în conformitate cu inițiativa sa „buget pentru rezultate”, să stabilească indica -
tori de rezultat cu relevanță pentru climă în toate domeniile care contribuie la 
realizarea obiectivului, în special pentru a evalua emisiile de gaze cu efect de 
seră și reducerea acestora indusă de măsurile finanțate de UE;
(c) să faciliteze schimbul de bune practici între statele membre în materie de 
indicatori de rezultat cu relevanță pentru climă.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până în 
decembrie 2018.
57 Concluzii și recomandări 
O finanțare mai importantă și mai bine direcționată către 
acțiunile în domeniul climatic în cadrul unora dintre 
fondurile structurale și de investiții europene, dar, în cadrul 
altora, menținerea, în mare măsură, a situației de status-quo
104  
În comparație cu perioada 2007-2013, cheltuielile legate de climă în perioa -
da 2014-2020 în cadrul tuturor programelor aferente FEDR și Fondului de coezi -
une, inclusiv în cadrul de cooperare teritorială europeană, sunt preconizate să 
crească de la 32,4 miliarde de euro la 54,7 miliarde de euro. În afară de această 
majorare pe plan financiar, Curtea a identificat, de asemenea, creșterea accentu -
lui pus pe acțiunile în domeniul climatic, precum și un număr de bune practici în 
anumite domenii, cum ar fi la nivelul procesului de gestionare a programelor sau 
la nivelul tipului de investiții finanțate (punctele 69 și 70).
105  
Cu toate acestea, în cazul programelor auditate din Germania și din România, 
Curtea a constatat că Comisia nu a pledat mai intens, în timpul negocierilor 
privind programarea, în favoarea unei creșteri semnificative a cuantumului alocat 
acțiunilor în domeniul climatic întreprinse în domeniul cercetării și dezvoltării sau 
în cel al dezvoltării întreprinderilor. Aceasta înseamnă că nu au fost valorificate 
pe deplin toate oportunitățile potențiale pentru finanțarea acțiunilor în domeniul 
climatic (punctul 75).
106  
În mod similar, contribuția potențială a Fondului social european la acțiunile în 
domeniul climatic ar putea fi crescută, dată fiind cererea tot mai mare în econo -
mie de locuri de muncă „verzi”. Curtea a constatat că programele operaționale 
care țin de FSE au alocat o proporție foarte scăzută din fonduri acțiunilor în 
domeniul climatic, și anume, un procent de 1,4 % dintr-un total de 83 de miliar -
de de euro. Comisia nu a verificat în mod sistematic dacă programele urmăreau 
să răspundă cererii de locuri de muncă verzi sau dacă sprijineau tranziția către 
o economie cu emisii reduse de carbon (punctele 76-79).
107  
Deși au apărut mai multe exemple de bune practici, nu a avut loc nicio reorienta -
re semnificativă către acțiunile în domeniul climatic în politicile de agricultură, de 
dezvoltare rurală și de pescuit.
58 Concluzii și recomandări 
108  
Introducerea unei plăți de „înverzire” nu garantează o schimbare semnificativă 
a contribuției plăților directe la combaterea schimbărilor climatice. Cu toate că 
are un anumit impact asupra acțiunilor în domeniul climatic, în practică, această 
nouă schemă de plată se bazează, în mare parte, pe unele practici agricole deja 
existente (punctele 81 și 83). În ceea ce privește cele trei programe de dezvoltare 
rurală examinate, Curtea nu a remarcat nicio evoluție descendentă sau ascen -
dentă efectivă la nivelul investițiilor realizate. În ceea ce privește orientarea mai 
puternică către acțiunile în domeniul climatic, Curtea nu a constatat nicio schim -
bare semnificativă în ceea ce privește caracteristicile esențiale ale procesului de 
gestionare, de exemplu la nivelul cerințelor sau la cel al criteriilor de eligibilitate 
și de selecție. În schimb, în cazul unora dintre măsurile mai puțin importante din 
punct de vedere financiar, concepția lor a fost modificată pentru a le face mai 
pertinente pentru combaterea schimbărilor climatice. Nu în ultimul rând, Curtea 
a constatat că au apărut mai multe exemple de bune practici care permit o contri -
buție directă la combaterea schimbărilor climatice (a se vedea punctele 84-87).
109  
În cazul fondului pentru pescuit și afaceri maritime, intensificarea accentului pe 
acțiunile în domeniul climatic s-a produs într-o măsură foarte limitată. Trimiterile 
directe și clare la obiectivele în materie de schimbări climatice, atât cel de ate -
nuare a acestora, cât și cel de adaptare la ele, continuă să fie rare. Drept rezultat, 
acest fond nu și-a mărit sfera contribuției sale la acțiunile în domeniul climatic 
(punctele 88-90).
Recomandarea 7 – Valorificarea tuturor oportunităților 
potențiale și asigurarea unei reorientări efective în direcția 
acțiunilor în domeniul climatic
Comisia  ar trebui:
(a) să identifice domeniile al căror potențial nu este valorificat pe deplin pentru 
acțiunile în domeniul climatic, cum ar fi Fondul social european, și să ela -
boreze planuri de acțiune în vederea sporirii contribuției acestor domenii la 
acțiunile în domeniul climatic;
(b) Comisia  și statele membre  ar trebui să mărească nivelul de integrare a acți -
unilor în domeniul climatic în agricultură, în dezvoltarea rurală și în pescuit, 
de exemplu prin elaborarea unor măsuri noi de combatere a schimbărilor 
climatice sau prin reorientarea unor măsuri existente către această direcție.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până în 
decembrie 2017.
59 Concluzii și recomandări 
Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de domnul Phil 
WYNN OWEN, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 
26 octombrie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Klaus-Heiner LEHNE
 Președinte
60
 Anexă
Matricea coeficienților utilizați de Curtea de Conturi Europeană în domeniul politicii 
de dezvoltare rurală
Matricea propusă, elaborată pe baza vizitelor de audit efectuate în statele membre și adaptată, de ase -
menea, dintr-un studiu pregătitor comandat de Comisie, remediază insuficiența diferențierii coeficienți -
lor UE pentru obiective climatice în funcție de măsuri.
Pe baza studiilor de caz examinate în statele membre, a unei analize a literaturii de specialitate1, a unei analize 
a notelor interne ale Comisiei și a aplicării standardelor internaționale2, Curtea a dezvoltat, într-o primă etapă, 
o matrice la zi a coeficienților privind obiectivele climatice, care ține seama de măsuri și de obiectivele lor de 
politică reprezentate de domeniile de intervenție (a se vedea în continuare). Într-o a doua etapă, Curtea a deter -
minat sumele din partea FEADR pe măsuri și pe domenii de intervenție. Pentru acest calcul, datele au fost puse 
la dispoziție de către Comisie. Singurul caz în care a fost necesar să se recurgă la formularea unei ipoteze a fost 
prioritatea 4 a Uniunii3. La final, în matricea prezentată în continuare, Curtea a aplicat coeficienții privind obiec -
tivele climatice sumelor corespunzătoare venind din partea FEADR.Anexă
1 Matricea a fost elaborată în special pe baza studiului pregătitor comandat de Comisie intitulat Tracking system for climate expenditure in the post-2013 
EU budget  (Sistemul de urmărire a cheltuielilor legate de climă ale bugetului UE după 2013), secțiunea privind evaluarea detaliată a PAC, tabelul 5.4 
(pp. 25-30).
2 Markerii Rio stabiliți de OCDE și principiile de urmărire a cheltuielilor elaborate de băncile multilaterale de dezvoltare precum Banca Mondială.
3 Prioritatea 4 a Uniunii este programată în „bloc” conform orientărilor Comisiei privind programarea strategică; cu alte cuvinte, nu există o alocare 
a fondurilor FEADR pentru fiecare domeniu de intervenție în parte. Prin urmare, Curtea a împărțit la trei cheltuielile planificate din partea FEADR 
pentru această prioritate și a alocat același cuantum de fonduri FEADR fiecăruia dintre cele trei domenii de intervenție din cadrul acestei priorități, 
respectiv 4a (refacerea, conservarea și dezvoltarea biodiversității), 4b (ameliorarea gestionării apelor, inclusiv gestionarea îngrășămintelor și 
a pesticidelor) și 4c (prevenirea eroziunii solului și ameliorarea gestionării solului).
61 Anexă 
Matricea propusă
Priorități și domenii de 
intervențiePrioritatea 2 Prioritatea 3 Prioritatea 4 Prioritatea 5 Prioritatea 6
Creșterea viabilității 
exploatațiilor și 
a competitivității 
tuturor tipurilor de 
agricultură în toate re -
giunile și promovarea 
tehnologiilor agricole 
inovatoarePromovarea organizării lanțului 
alimentar, a  bunăstării anima -
lelor și a gestionării riscurilor în 
agriculturăRefacerea, conservarea și consolidarea eco -
sistemelor care sunt legate de agricultură 
și silviculturăPromovarea utilizării 
eficiente a  resurselor 
și sprijinirea tranziției 
către o economie cu 
emisii reduse de 
carbon și rezistentă la 
schimbările climatice 
în sectoarele agricol, 
alimentar și silvicPromovarea 
incluziunii 
sociale, a  re-
ducerii sărăciei 
și a dezvoltării 
economice în 
zonele ruraleCodul măsuriiDenumirea măsuriiPentru toate domeniile 
de intervențieÎmbunătățirea 
competitivității 
producăto -
rilor primari 
printr-o mai bună 
integrare a aces -
tora în lanțul 
agroalimentarSprijinirea 
gestionării și 
a prevenirii 
riscurilor 
la nivelul 
exploatațiilorRefacerea, 
conser -
varea și 
dezvoltarea 
biodiversi -
tățiiAmeliorarea 
gestionării 
apelor, 
inclusiv 
gestionarea 
îngrășă -
mintelor și 
a pesticidelorPrevenirea 
eroziunii 
solului și 
ameliorarea 
gestionării 
soluluiPentru toate domeniile 
de intervențiePentru toate 
domeniile de 
intervenție
1Transfer de cunoștințe și acțiuni de 
informare0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
2Servicii de consiliere, servicii de 
gestionare a exploatației și servicii 
de înlocuire în cadrul exploatației0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
3Scheme de calitate pentru produse 
agricole și alimentare0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
4 Investiții în active fizice 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
5Refacerea potențialului de pro -
ducție agricolă afectat de dezastre 
naturale și de evenimente catas -
trofale și instituirea unor măsuri 
de prevenire corespunzătoare0 % 0 % 100 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
6Dezvoltarea exploatațiilor și 
a întreprinderilor0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
7Servicii de bază și reînnoirea 
satelor în zonele rurale0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
8Investiții în dezvoltarea zonelor 
forestiere și ameliorarea viabilității 
pădurilor0 % 0 % 40 % 100 % 100 % 100 % 100 % 0 %
9Înființarea grupurilor de 
producători0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
10 Agromediu și climă 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
11 Agricultura ecologică 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
12Plăți Natura 2000 și plăți legate de 
Directiva-cadru privind apa0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
13Plăți pentru zone care se confruntă 
cu constrângeri naturale sau cu 
alte constrângeri specifice0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 0 %
14 Bunăstarea animalelor 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
15Servicii de silvomediu, servicii 
climatice și conservarea pădurilor0 % 0 % 40 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
16 Cooperare 0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
17 Gestionarea riscurilor 0 % 0 % 40 % 0 % 0 % 0 % 100 % 0 %
18Finanțarea plăților directe 
naționale complementare pentru 
Croația0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %
19LEADER: sprijin pentru consolida -
rea de jos în sus a capacităților, 
ceea ce ar putea conduce la 
abordări inovatoare pentru a face 
față provocărilor determinate de 
schimbările climatice0 % 0 % 0 % 40 % 40 % 100 % 100 % 0 %
20 Asistență tehnică 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 %Anexă
62 Răspunsul  
Comisiei
Sinteză
I
Comisia se dedică pe deplin combaterii schimbărilor climatice. Abordarea UE față de tranziția spre o economie cu 
emisii scăzute de dioxid de carbon și rezistentă la schimbările climatice se bazează pe măsuri de politică ce vizează, 
de asemenea, reorientarea modelelor de investiții. Cheltuielile publice din bugetul UE și bugetele naționale ale sta -
telor membre completează și urmăresc să accelereze această tranziție.
Cu propunerea integrării acțiunilor în domeniul climatic în bugetul UE1 și a creșterii cheltuielilor legate de climă la 
20 % din buget, Comisia a vizat transformarea bugetului UE într-un exemplu în ceea ce privește promovarea inte -
grării. Consiliul European și Parlamentul European au susținut abordarea privind integrarea2 și au confirmat faptul că 
procentul de 20 % reprezintă un nivel adecvat de sprijin.
II
Consiliul European a confirmat în mod explicit abordarea Comisiei privind integrarea acțiunilor în domeniul climatic 
în cadrul bugetului ca obiectiv principal, susținut de obiectivul politic privind asigurarea relevanței din punct de 
vedere climatic a unui procent de cel puțin 20 % din cheltuielile UE din actualul CFM.
Pe lângă integrare, cadrul financiar multianual  (CFM) stabilește, de asemenea, un program special pentru abordarea 
acțiunilor în domeniul climatic.
IV
Comisia salută recunoașterea de către Curte a muncii ambițioase întreprinse și a necesității de a depune în conti -
nuare eforturi în vederea îmbunătățirii constante a integrării. În același timp, Comisia consideră că s-au înregistrat 
progrese semnificative atât în ceea ce privește includerea considerentelor privind schimbările climatice în elabo -
rarea programelor, cât și dezvoltarea abordării unice privind integrarea cuantificată, care oferă, în prezent, o bază 
transparentă.
Comisia constată, cu toate acestea, că potențiala contribuție individuală a fiecăruia dintre aceste fonduri variază în 
funcție de misiunile principale ale acestora și, prin urmare, este inevitabil ca sistemele utilizate pentru programarea 
și monitorizarea contribuției să difere de la un fond la altul. De asemenea, reforma politicii agricole comune (PAC) 
a condus la o creștere semnificativă a finanțării acțiunilor în domeniul climatic, comparativ cu perioada 2007-2013. 
Comisia consideră că există o reorientare semnificativă către acțiuni mai numeroase în domeniul climatic.
V
Comisia a evaluat progresele realizate în direcția atingerii obiectivului de 20 % în cadrul evaluării la jumătatea peri -
oadei a CFM, publicată la 14 septembrie 2016. Cele mai recente date, prezentate în documentul de lucru al serviciilor 
Comisiei (2016) 299 care însoțește evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual [COM(2016) 603], 
arată că, în perioada 2014 -2020, cheltuielile legate de climă se vor situa, în total, la puțin peste 200 de miliarde EUR. 
Această sumă corespunde unui procent de aproximativ 18,9 % pentru întreaga perioadă de programare financiară.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 28.
1 A se vedea COM(2011) 500, Partea I, secțiunea 6.1.4 ( http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d0e5c248-4e35-450f-8e30-3472afbc7a7e.0012.02/
DOC_3&format=PDF ).
2 A se vedea concluziile Consiliului European din 7.2.2013 și Rezoluția Parlamentului European din 13.3.2013 referitoare la noul CFM 
[P7_TA(2013)0078].
Răspunsul Comisiei 63
VI
Comisia ia notă de simulările Curții de Conturi. Cu toate acestea, Comisia a stabilit o metodologie inovatoare și deta -
liată de urmărire, bazată pe markerii Rio, elaborați de OCDE.
Cu toate acestea, Comisia recunoaște necesitatea de a depune în continuare eforturi în vederea sporirii relevanței 
acțiunii climatice în cadrul programelor UE, inclusiv în cele menționate de Curte.
Metoda utilizată de Comisie a fost elaborată în mod transparent și coordonat. Abordarea UE privind evaluarea nive -
lurilor de finanțare a acțiunilor în domeniul climatic în sectorul agricol și al dezvoltării rurale este solidă. De aseme -
nea, pentru plățile de ecologizare, calculul reflectă în mod echitabil legătura celor trei practici agricole cu acțiunile 
în domeniul climatic. Totodată, pentru plățile directe care nu țin de componenta de înverzire, impactul climatic de 
8 % al acestor plăți nu este supraestimat, dacă se iau în considerare beneficiile pentru climă ale ecocondiționalității 
și ale plăților directe.
VII
Comisia recunoaște că abordarea inovatoare privind urmărirea cheltuielilor legate de climă și punerea în aplicare 
a acesteia în bugetul UE ar putea fi îmbunătățite în continuare, inclusiv în ceea ce privește granularitatea din ce în 
ce mai mare a datelor referitoare la atenuare și la adaptare. În același timp, dat fiind că nu se cunoaște cu certitudine 
impactul administrativ și că evitarea dublei contabilizări, reflectând totodată beneficiile conexe asociate frecvente, 
este un demers complex, Comisia nu prevede în prezent o dezagregare suplimentară a sistemului său de urmărire.
VIII
Comisia ia act de faptul că unele dintre recomandările Curții au fost deja sau vor fi abordate [în special, recomandă -
rile 1, 6(b) și 6(c)], unele sunt parțial acceptabile [recomandările 2(a), 3, 4, 5 și 7(a)], iar unele nu sunt adecvate și nici 
fezabile [recomandările 2(c), 6(a) și 7(b)]. În ansamblu, Comisia consideră că abordarea privind integrarea a majorat 
contribuția din bugetul UE la acțiunile în domeniul climatic.
Introducere
01
Comisia își asumă pe deplin angajamentul de a combate schimbările climatice. Abordarea UE față de tranziția spre 
o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și rezistentă la schimbările climatice se bazează pe măsuri de 
politică ce vizează, de asemenea, modificarea modelelor de investiții, astfel cum s-a arătat din nou în pachetul de 
măsuri3 adoptat recent de Comisie. Cheltuielile publice din bugetul UE și din bugetele naționale ale statelor mem -
bre completează și urmăresc să accelereze această tranziție.
02
Comisia consideră că adaptarea la schimbările climatice inevitabile și atenuarea acestora constituie răspunsuri poli -
tice complementare și urmărește să le abordeze simultan, după caz.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_ro.htm
Răspunsul Comisiei 64
05
Măsurile de adaptare urmăresc să reducă riscurile legate de climă la un nivel acceptabil, pe baza previziunilor pri -
vind schimbările climatice.
07
Există mulți factori determinanți ai reducerii nivelurilor emisiilor de gaze cu efect de seră (GES); în principal, inten -
sitatea energetică redusă (un consum mai redus de energie pe unitate de PIB) și utilizarea surselor regenerabile 
de energie. Creșterea economică (PIB pe cap de locuitor) a fost un vector pozitiv pentru emisii (cu alte cuvinte, nu 
a fost un factor care contribuie la atenuare) în perioada 2005-2013, deși acest efect a fost mai redus începând cu 
2007 -20084. În acest context, nu se justifică scoaterea în evidență a impactului crizei economice asupra emisiilor.
08
Comisia subliniază că obiectivul de 20 % a fost anunțat ca un element al abordării privind integrarea în bugetul 
UE, care, la rândul său, reprezintă un element al abordării adoptate de UE pentru a răspunde nevoilor de investiții 
asociate schimbărilor climatice.
La fel ca în cazul tuturor acțiunilor UE vizând combaterea schimbărilor climatice, abordarea privind integrarea în 
bugetul UE demonstrează angajamentul UE față de combaterea schimbărilor climatice și poziția sa de lider în acest 
domeniu.
09
Comisia consideră că procentul de 20 % a fost anunțat ca un obiectiv politic și ambițios, menit să încurajeze realiza -
rea unei relevanțe climatice sporite a operațiunilor finanțate prin bugetul UE. Această abordare a fost susținută de 
către Consiliul European și Parlamentul European, și a stat la baza etapelor ulterioare de punere în aplicare. Comisia 
subliniază că, în spiritul celor de mai sus, atât Comisia, cât și autoritatea bugetară au decis să nu includă acest obiec -
tiv într-un text juridic.
Pe lângă integrare, cadrul financiar multianual (CFM) stabilește, de asemenea, un program specific pentru aborda -
rea, printre altele, a acțiunilor în domeniul climatic (în cadrul programului LIFE).
12
Direcția Generală Buget coordonează alocarea resurselor din buget în sprijinul priorităților politice, inclusiv în ceea 
ce privește acțiunile în domeniul climatic, colectează și consolidează, în situația estimărilor din proiectul de buget, 
datele care justifică sumele propuse de Comisie autorității bugetare în cadrul procedurii bugetare anuale.
4 A se vedea Analiza de descompunere a AEM: Secțiunea 2.4 din Trends &Projections in Europe 2015  („Tendințe și prognoze în Europa în 2015”): 
Raportul AEM nr. 4/2015.
Răspunsul Comisiei 65
Casetă – Contextul integrării acțiunilor în domeniul climatic pe scurt  
Al patrulea simbol marcator
Politica climatică a UE acoperă o gamă largă de măsuri, iar obiectivele ambițioase transformă UE într-un lider 
mondial în acest domeniu. Integrarea schimbărilor climatice în politicile și programele UE reprezintă un element de 
sprijin pentru tranziția către o societate cu emisii scăzute de dioxid de carbon și rezilientă la schimbările climatice.
Abordarea UE privind integrarea aspectelor legate de climă în instrumentele și în bugetul UE este conceptualizată la 
patru niveluri, astfel cum s-a explicat în răspunsul Comisiei la punctul 24.
Observații
24
Comisia consideră că bugetul UE a înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește integrarea aspectelor legate 
de climă. Abordarea UE privind integrarea aspectelor legate de climă în instrumentele și în bugetul UE este concep -
tualizată la patru niveluri:
– deciziile politice adoptate de instituțiile UE (în contextul adoptării CFM 2014-2020) de a integra acțiunile în do -
meniul climatic5 și de a anunța un obiectiv care constă în consacrarea a cel puțin 20 % din cheltuielile UE pentru 
combaterea schimbărilor climatice;
– înscrierea obiectivelor climatice în cadrul juridic/de orientare (temeiul juridic pentru noul set de programe de 
cheltuieli, orientări);
– punerea în aplicare a normelor și a orientărilor legate de climă (calitatea punerii în aplicare);
– ca parte a abordării, o metodă comună de urmărire a cheltuielilor legate de climă în toate instrumentele UE.
Comisia recunoaște că auditul se axează, în principal, pe obiectivul financiar.
A doua liniuță
Comisia nu este de acord cu alegerea Curții de a considera un set de principii convenite în 2015 de anumite organi -
zații care pun în aplicare asistența internațională pentru dezvoltare drept un criteriu de referință pentru evaluarea 
„caracterului adecvat” al abordării inovatoare și detaliate a UE privind integrarea, convenită la nivelul UE.
25
Comisia recunoaște decizia Curții de a considera obiectivul de 20 % drept un obiectiv bugetar, însă reiterează faptul 
că acest obiectiv a fost anunțat de Comisie drept un obiectiv politic, menit să sprijine integrarea aspectelor legate 
de climă în diverse programe. Dată fiind natura obiectivului, Comisia consideră că o interpretare exclusiv bugetară 
nu reflectă abordarea UE privind integrarea.
5 http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d0e5c248-4e35-450f-8e30-3472afbc7a7e.0012.02/DOC_3&format=PDF
Răspunsul Comisiei 66
26
Comisia subliniază că obiectivul politic de 20 % a fost anunțat pentru a contribui la integrarea acțiunilor în domeniul 
climatic în programele UE (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 25). Din acest motiv, Comisia nu a cuantificat 
cota necesarului de investiții care ar trebui acoperite din bugetul UE, însă a luat în considerare estimările, astfel cum 
se prevede în propunerea Comisiei privind CFM6.
27
Comisia consideră că au existat creșteri semnificative ale cheltuielilor legate de climă. Comisia confirmă, în același 
timp, că nu există date cuprinzătoare și comparabile privind cheltuielile legate de climă în CFM anterior, ceea ce ar 
fi reprezentat o condiție indispensabilă pentru elaborarea unor obiective mai detaliate. Dezvoltarea unui sistem de 
urmărire fiabil și transparent a fost unul dintre elementele abordării UE privind integrarea.
28
Comisia a evaluat progresele realizate în direcția atingerii obiectivului de 20 % în cadrul evaluării la jumătatea 
perioadei a CFM, publicată la 14 septembrie 2016. Conform datelor prezentate în documentul de lucru al servi -
ciilor Comisiei (2016) 299 (SWD) care însoțește evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 
[COM(2016) 603], în perioada 2014-2020, cheltuielile legate de climă se vor situa, în total, la puțin peste 200 de 
miliarde EUR. Această sumă corespunde unui procent de aproximativ 18,9 % pentru întreaga perioadă de progra -
mare financiară. Datele publicate în anexa 2 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei detaliază sumele totale 
în funcție de estimările programului privind urmărirea obiectivului de 20 % pentru întreaga perioadă de programare 
2014-2020.
Climate Mainstreaming 2014-2020  – totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) 2014-2017 2018-2020 estimates
Programme 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020Total 
2014-2020
For reference: Total EU Budget  
(Section  III – Commission, Financial programming)118 054,4 158 606,8 151 241,6 153 757, 8 156 782,8 159 966,3 164 145,4 1 062 554,9
Total Climate Change finance in the EU Budget 16 097,7 27 475,7 31 634,4 29 726,8 30 777,7 31 883,6 32 307,7 200 986,9
Share of Climate Change relevant spending in EU 
Budget13,6  % 17, 3  % 20,9  % 19,3  % 19,6  % 19,9  % 19,7 % 18,9  %
Răspuns comun al Comisiei la punctele 31 și 32
Comisia reiterează faptul că obiectivul politic de 20 % a fost anunțat pentru a promova integrarea (a se vedea, de 
asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 25). Comisia consideră că această stabilire flexibilă a obiectivului de 20 % 
este adecvată pentru elaborarea unei abordări inovatoare privind integrarea și pentru urmărirea cheltuielilor legate 
de climă. Abordarea UE privind integrarea vizează includerea aspectelor climatice în bugetul UE.
Comisia confirmă faptul că colegiuitorii nu au estimat că este necesar să fixeze obiective specifice pentru promova -
rea integrării aspectelor legate de climă în toate programele. După cum s-a subliniat în răspunsul Comisiei la punc -
tul 24, integrarea este urmărită în cadrul mai multor procese, dintre care unul cu obiective specifice.
Datele publicate în evaluarea la jumătatea perioadei a CFM arată că multe programe finanțate din bugetul UE contri -
buie la acțiunile întreprinse în domeniul climatic. În același timp, Comisia este de acord că obiectivele specifice pot 
fi utile pentru realizarea de progrese cu privire la integrarea aspectelor legate de climă.
Cheltuielile legate de climă sunt urmărite în cadrul bugetului; în cazul fondurilor structurale și de investiții europene 
(fondurile ESI), această cerință de urmărire a fost stabilită de către colegiuitori.
6 http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d0e5c248-4e35-450f-8e30-3472afbc7a7e.0012.02/DOC_4&format=PDF
Răspunsul Comisiei 67
34
Comisia recunoaște că metoda inovatoare de urmărire aplicată de UE, unică în ceea ce privește sfera sa de acope -
rire și gradul său de precizie și convenită în cadrul procesului legislativ al UE, poate fi îmbunătățită în continuare. În 
același timp, nu există metode convenite la nivel internațional pentru urmărirea cuantificată a cheltuielilor legate de 
climă.
35
S-a dovedit că metoda UE care constă în alocarea de coeficienți cheltuielilor UE oferă un echilibru adecvat între 
fiabilitatea datelor și efortul administrativ necesar atât din partea Comisiei, cât și din partea statelor membre.
Prima liniuță
Comisia recunoaște că este posibil ca relevanța anumitor cheltuieli din punctul de vedere al acțiunilor în domeniul 
climatic să fie supraestimată și subestimată dacă se aplică metodologia actuală și, de asemenea, ca o consecință 
directă a aplicării unui sistem bazat pe ratele medii ale celor trei „markeri Rio”. În același timp, Comisia este de 
părere că metodologia sa este suficient de prudentă și nu consideră că un set de principii elaborate de un grup de 
organizații internaționale de ajutor umanitar în 2015 pentru urmărirea efectului de atenuare al operațiunilor aces -
tora este un punct de referință relevant pentru abordarea utilizată de Comisie. Comisia subliniază că unele calcule 
ale Curții, folosite în raport, s-au bazat pe coeficienți diferiți față de cei utilizați de Comisie.
A doua liniuță
Comisia consideră că abordarea privind urmărirea convenită de colegiuitorii UE este fiabilă și adecvată pentru 
scopurile sale specifice. Deși sunt utile pentru clarificarea abordării UE, categoriile și metodele OCDE nu au fost 
concepute pentru a sprijini integrarea și urmărirea cuantificată a cheltuielilor aferente în bugetul UE și, prin urmare, 
acestea au fost ajustate de colegiuitori pentru a corespunde nevoilor specifice fiecărui program în funcție de teme -
iurile juridice respective.
Comisia subliniază că obiectivul principal al diferitelor programe ale UE este stabilit în respectivul temei juridic, iar 
integrarea constă, prin însăși natura sa, în asigurarea compatibilității punerii în aplicare a obiectivului principal cu 
politica climatică a UE, și nu în înlocuirea obiectivului principal.
36
Sistemul UE de urmărire a cheltuielilor legate de climă include elemente specifice, care îl fac să se distingă de siste -
mele utilizate de organizațiile internaționale de ajutor umanitar și, prin urmare, comparația cu sistemele de urmărire 
a asistenței internaționale nu este relevantă.
Comisia recunoaște că abordarea inovatoare privind urmărirea cheltuielilor legate de climă și punerea în aplicare 
a acesteia în bugetul UE ar putea fi îmbunătățită în continuare, inclusiv în ceea ce privește granularitatea sporită 
a datelor cu privire la atenuare și adaptare. În același timp, dat fiind că nu se cunoaște cu certitudine impactul admi -
nistrativ și că evitarea dublei contabilizări, reflectând totodată beneficiile conexe asociate frecvente, este un demers 
complex, Comisia nu prevede în prezent o dezagregare suplimentară a sistemului său de urmărire.
37
Comisia recunoaște importanța instrumentelor financiare și contribuția acestora la politica climatică a UE și a inclus 
contribuția bugetară la acestea în cadrul procesului său de urmărire a cheltuielilor legate de climă.
Răspunsul Comisiei 68
39
Comisia consideră că s-au realizat progrese adecvate cu privire la integrarea aspectelor legate de climă în majorita -
tea privințelor și că sistemul de urmărire a cheltuielilor bugetare este fiabil și transparent, astfel cum se subliniază în 
răspunsurile sale, în special la punctele 12 și 28. Comisia recunoaște necesitatea de a dezvolta în continuare aborda -
rea sa privind urmărirea și raportarea rezultatelor legate de acțiunile în domeniul climatic.
40
A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele V și 28.
41
Comisia confirmă că, înainte de evaluarea la jumătatea perioadei a CFM, astfel cum se precizează în răspunsul 
Comisiei la punctul 28, aceasta nu a fost în măsură să evalueze cu certitudine dacă este pe cale să atingă obiectivul 
de 20 %, întrucât nu dispunea încă de informații privind cheltuielile programate din fondurile ESI pentru perioada 
acoperită de CFM și că, prin urmare, nu au fost disponibile date fiabile la momentul respectiv. Comisia a evaluat 
progresele realizate în direcția atingerii obiectivului de 20 % în evaluarea la jumătatea perioadei a CFM, evidențiind 
faptul că, în perioada 2014-2020, cheltuielile legate de climă se vor situa, în total, la puțin peste 200 de miliarde EUR. 
Această sumă corespunde unui procent de aproximativ 18,9 % pentru întreaga perioadă de programare financiară.
43
Măsurile prevăzute pentru combaterea schimbărilor climatice sunt enumerate, cu coeficienții corespunzători, în 
programele operaționale (PO) aferente Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM). Alocarea 
indicativă aferentă FEPAM pentru fiecare măsură este inclusă în rapoartele anuale de punere în aplicare ale statelor 
membre (începând cu luna mai 2016). Tabelul financiar care figurează în aceste rapoarte și caracteristicile-cheie ale 
operațiunilor sprijinite care vor apărea în rapoartele anuale ale statelor membre referitoare la operațiuni [în temeiul 
articolului 97 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul FEPAM] vor permite Comisiei să monitorizeze în permanență 
nivelul cheltuielilor, precum și orice modificare adusă contribuției indicative la combaterea schimbărilor climatice 
declarate în programul operațional.
44
Procesele de programare fiind finalizate integral, Comisia este acum în măsură să consolideze date fiabile pentru 
a stabili estimări actualizate ale acestor programe în ceea ce privește cheltuielile legate de climă și a publicat stadiul 
lucrărilor în contextul evaluării la jumătatea perioadei a CFM. Acest exercițiu s-ar fi bazat pe date inexacte și, prin 
urmare, ar fi putut conduce la calcule și interpretări eronate, în cazul în care s-ar fi realizat pe baza datelor provizorii 
pentru perioada 2014 -2016.
45
Comisia consideră că abordarea cea mai judicioasă este focalizarea procesului de urmărire a acțiunilor legate de 
climă asupra creditelor de angajament/cheltuielilor programate și adoptate, având în vedere faptul că datele privind 
cheltuielile nu ar furniza informații utile pentru îmbunătățirea integrării, din cauza decalajului temporal dintre etapa 
de programare și cea legată de cheltuieli. Comisia consideră, de asemenea, că urmărirea contribuțiilor financiare 
provenind din bugetul UE nu poate fi inclusă, în mod semnificativ, într-o relație de cauzalitate cu atingerea obiecti -
velor UE privind clima și energia sau cu orice nivel estimat al nevoilor de investiții.
Introducerea unei abordări bazate pe urmărire la nivelul cheltuielilor programate a fost primul pas firesc și esențial în 
direcția unei mai bune integrări a considerentelor privind schimbările climatice în toate programele UE. Riscul inerent 
identificat de Curte este prezent în toate planurile bugetare. Comisia este de acord cu opinia Curții potrivit căreia 
cheltuielile planificate nu se traduc întotdeauna prin plăți, dar subliniază că, în medie, 97 % din totalul angajamente -
lor bugetare ale UE din 2015 au fost executate, ceea ce face ca sistemul existent de urmărire ex ante  a angajamentelor 
să fie un indicator eficient și pentru cheltuieli. De asemenea, Comisia atrage atenția asupra faptului că metodologiile 
utilizate la calcularea procentelor de 34 % și 49,3 % sunt diferite în ceea ce privește abordarea și domeniul de aplicare.
Răspunsul Comisiei 69
46
Comisia revizuiește periodic datele și reflectă modificările aduse programării în contextul procedurii bugetare 
anuale și al execuției bugetului anual. De asemenea, Comisia s-a angajat, în cadrul evaluării la jumătatea perioa -
dei a CFM, să evalueze progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivului de 20 % în evaluările la jumătatea 
perioadei ale programelor aferente CFM. Comisia este de părere că sistemele existente de urmărire și raportare sunt 
adecvate și nu consideră necesară introducerea unor cerințe de raportare suplimentare în această etapă.
47
Comisia confirmă că obiectivul de 20 % vizează în mod expres cheltuielile din bugetul UE și consideră că nu ar fi 
oportun să se amestece elemente nefinanciare în urmărirea unui obiectiv financiar.
În același timp, recunoaștem că legătura dintre cheltuieli, acțiunile mobilizate și rezultatele obținute ar trebui 
îmbunătățită. În contextul diferitelor programe de cheltuieli și în funcție de importanța pe care acestea o acordă 
investițiilor în favoarea acțiunilor în domeniul climatic, au fost fixați indicatori de realizare și de rezultat, care, în 
cazul anumitor indicatori comuni, pot fi agregați la nivelul UE. Acești indicatori comuni au fost elaborați pe baza 
învățămintelor desprinse de pe urma politicilor adoptate în cadrul programului specific vizat [și anume, un indicator 
de măsurare a emisiilor de gaze cu efect de seră provenite din agricultură este inclus în cadrul de monitorizare și 
evaluare al politicii agricole comune (PAC). Un indicator de realizare specific FEDR care măsoară reducerea emisiilor 
de gaze cu efect de seră este definit pentru investițiile în infrastructură finanțate].
Acestea fiind spuse, în prezent nu este posibil ca, din punct de vedere tehnic, să se elaboreze date consolidate pri -
vind, de exemplu, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră datorată activităților finanțate din bugetul UE.
48
Indicatorii comuni aferenți FEDR au definiții comune recomandate în orientările Comisiei7, care au fost discutate cu 
experți ai statelor membre înainte de a fi finalizate. Deși a fost posibil să se propună o metodologie de măsurare 
a reducerilor de GES în legătură cu economiile de energie și cu energia din surse regenerabile, nu s-a ajuns la un 
consens și au existat mai multe metode disponibile pentru alte astfel de calcule în alte domenii. Toate datele colec -
tate pe baza indicatorilor comuni sau specifici vor fi disponibile pentru evaluare și pot veni în completarea învăță -
mintelor desprinse din politicile în acest domeniu.
49
Comisia consideră că au fost înregistrate progrese cu privire la integrarea aspectelor legate de climă în majoritatea 
privințelor și că atingerea obiectivului fixat este fezabilă. Comisia face referire la recenta analiză prevăzută în evalua -
rea la jumătatea perioadei a CFM, publicată la 14 septembrie (astfel cum se menționează, printre altele, în răspunsul 
său la punctul 28) și își confirmă intenția de a continua să depună eforturi pentru integrarea aspectelor legate de 
climă în programele UE.
7 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf
Răspunsul Comisiei 70
50
Astfel cum a anunțat în evaluarea la jumătatea perioadei a CFM, Comisia precizează că intenționează să analizeze 
progresele înregistrate în ceea ce privește obiectivul de 20 % în evaluările la jumătatea perioadei ale programelor 
individuale, ceea ce oferă posibilitatea integrării sporite a aspectelor legate de climă în programele de cheltuieli 
ale UE.
51
Comisia reiterează faptul că nu consideră că metodologia convenită pentru abordarea UE privind urmărirea cheltu -
ielilor legate de climă prezintă un risc pentru integrarea acțiunilor în domeniul climatic, dar ia act de simulările Curții 
care utilizează coeficienți diferiți pentru cheltuielile UE în sectorul agricol.
Prima liniuță
Comisia consideră că metoda pe care o utilizează a fost elaborată în mod transparent și coordonat; aceasta a fost 
comunicată Parlamentului European și Consiliului și nu antrenează o supraestimare.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 53.
A doua liniuță
De asemenea, coeficienții privind clima pentru dezvoltarea rurală au fost stabiliți în mod transparent, în conformi -
tate cu obiectivul politic de 20 %.
A treia liniuță
Comisia consideră că estimările sale referitoare la contribuția globală a celor două fonduri PAC la acțiunile în dome -
niul climatic se bazează pe o metodologie convenită la nivelul UE, în funcție de care sunt furnizate anual detalii 
complete în fișele de program care însoțesc proiectul de buget al Comisiei.
După cum a subliniat în răspunsul său la punctul 35, Comisia nu consideră că un set de principii elaborate de un 
grup de organizații internaționale de ajutor umanitar în 2015 pentru urmărirea efectului de atenuare al operațiunilor 
acestora este un punct de referință relevant pentru abordarea convenită la nivelul UE. Comisia subliniază faptul că, 
în raportul Curții, sunt utilizate calcule ce diferă de cele convenite la nivelul UE, care sunt suficient de prudente.
A patra liniuță
Orizont 2020 reprezintă o amplificare considerabilă a cercetării din acest domeniu în ceea ce privește PC7. Se 
estimează că secțiunea „Cooperare” din cadrul PC7 a contribuit cu 2,4 miliarde EUR la acțiunile în domeniul clima -
tic (2007-2013), în timp ce, numai pentru primii doi ani (2014-2015) ai programului Orizont 2020, cifra se ridică la 
3,2 miliarde  EUR.
Cu toate acestea, un plan de acțiune pentru un nou impuls în acest sens este deja pus în aplicare (a se vedea răs -
punsul Comisiei la punctul 60), în vederea atingerii nivelului de cheltuieli preconizat (obiectiv orientativ) prevăzut în 
Regulamentul privind Orizont 2020.
Răspunsul Comisiei 71
53
Comisia ia act de simulările Curții care utilizează metodologii diferite și principii generale convenite de unele orga -
nizații internaționale de ajutor, dar își reiterează angajamentul față de abordarea UE. Metoda utilizată de Comisie 
este solidă și a fost elaborată în mod transparent și coordonat; aceasta se bazează pe markerii Rio și a fost transmisă 
Parlamentului European și Consiliului.
Beneficiul ecocondiționalității pentru acțiunile în domeniul climatic poate fi evaluat prin aplicarea unui marker Rio 
de 40 % la o cotă de 20 % din plățile directe care nu țin de componenta de înverzire. La fel ca în cazul oricărui alt 
calcul, acesta este un indicator, bazat pe sistemul de sancțiuni al ecocondiționalității. Totuși, Comisia consideră că 
un impact climatic de 8 % al plăților directe care nu țin de componenta de înverzire nu este supraestimat, având în 
vedere beneficiile pentru climă ale ecocondiționalității și ale plăților directe.
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 51.
Caseta 3 – Inexistența unei justificări adecvate pentru estimarea contribuției din 
partea plăților directe ce nu țin de componenta de înverzire la îndeplinirea obiectivului 
climatic
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 51.
54
Comisia consideră că elementele aplicate sunt suficient de prudente.
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 51 prima liniuță.
55
Urmărirea cheltuielilor legate de climă aferente Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) 
urmează principiul care constă în aplicarea unui marker pentru obiectivele de politică, astfel cum s-a menționat în 
prioritățile și ariile de intervenție ale Uniunii în sectorul dezvoltării rurale. Întrucât statele membre pot programa 
măsuri în mod flexibil, în funcție de contribuția lor preconizată la aceste obiective diferite, urmărirea trebuie 
efectuată la nivelul acestor priorități ale FEADR, mai degrabă decât la nivelul măsurilor aplicate.
Având în vedere această logică de intervenție și principiul gestiunii partajate, statele membre sunt cele care stabi -
lesc prioritatea sau aria de intervenție la care o măsură contribuie în cel mai înalt grad.
De exemplu, măsura 13 aferentă programului privind zonele care se confruntă cu constrângeri naturale (ANC) se 
încadrează în 4 priorități/arii de intervenție diferite. Statele membre care au programat măsura 13 în cadrul priorită -
ții 4 o consideră mai relevantă pentru îndeplinirea obiectivelor acestei priorități.
Răspuns comun al Comisiei la punctele 56, 57, 58 și la caseta 4
Comisia ia act de reflecțiile Curții cu privire la deficiențele metodologiei de urmărire în ceea ce privește FEADR și de 
simulările bazate pe abordări diferite.
Actuala metodologie de urmărire utilizată pentru FEADR încearcă să găsească un echilibru între necesitatea de a fur -
niza o estimare suficient de fiabilă a cheltuielilor legate de climă și aceea de a reduce la minimum sarcinile adminis -
trative și costurile.
Răspunsul Comisiei 72
Abordarea propusă de Curte cu privire la aplicarea diferiților coeficienți climatici la diferite măsuri/operațiuni în 
zone de intervenție și pentru priorități specifice ale Uniunii ar spori gradul de exactitate, dar ar conduce, de aseme -
nea, la o creștere a sarcinii administrative pentru administrațiile naționale și regionale.
Priorității 4 ar trebui să i se atribuie un marker de 100 %, deoarece aceasta cuprinde măsuri care contribuie la protec -
ția mediului și la consolidarea rezilienței ecosistemelor în vederea adaptării la schimbările climatice. Luând în consi -
derare varietatea, diversitatea și complexitatea operațiunilor aferente priorității 4 a Uniunii (de exemplu, măsurile de 
agromediu și cele din domeniul climatic), o diferențiere în funcție de măsură/operațiune ar îngreuna și ar împovăra 
exercițiul de urmărire pentru statele membre.
Măsura în favoarea ANC (zone care se confruntă cu constrângeri naturale) din cadrul FEADR este importantă pentru 
prevenirea abandonării terenurilor și pentru menținerea valorii economice și ecologice a agriculturii în zonele care 
se confruntă cu constrângeri naturale. Aceasta contribuie la conservarea ecosistemelor agricole care ar putea să dis -
pară fără sprijin, fapt important în contextul atenuării schimbărilor climatice și al adaptării la acestea (de exemplu, 
pășunile). Datorită noii abordări privind desemnarea acestor zone bazată pe criterii biofizice convenite de comun 
acord, care urmează să fie stabilite în cursul actualei perioade de programare, se va pune și mai mult accentul pe 
păstrarea în exploatare a celor mai vulnerabile terenuri agricole, sporindu-se, astfel, importanța măsurii care vizează 
atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea.
59
Comisia consideră că metodologiile specifice de urmărire menționate în fișa de program aferentă FEADR și în pro -
gramul LIFE, vizate la acest punct, au fost convenite în cadrul metodologiei de urmărire a UE, care a fost elaborată 
pentru a fi utilizată în cadrul actualei perioade de programare.
60
Orizont 2020 reprezintă o amplificare considerabilă a cercetării în acest domeniu față de PC7. Deși nu sunt posibile 
comparații directe ale întregului program, se estimează că secțiunea „Cooperare” din cadrul PC7 a contribuit cu 
2,4 miliarde EUR la combaterea schimbărilor climatice pe parcursul celor șapte ani ai programului (2007-2013), în 
timp ce ultimele cifre validate doar pentru primii doi ani (2014-2015) ale secțiunilor comparabile și „programabile” 
aferente programului Orizont 2020 se ridică la 3,2 miliarde EUR. Prin urmare, deși cifrele actuale sunt inferioare nive -
lului cheltuielilor prevăzut inițial, acestea reprezintă totuși un semnal pozitiv al angajamentului Comisiei.
Părțile introductive ale „principalelor” programe de lucru pentru 2014-2015 și 2016-2017 au oferit indicații clare 
privind cheltuielile legate de climă prin trimiteri relevante la cereri/teme pertinente, după caz. În acest context, ser -
viciile Comisiei asigură o monitorizare riguroasă și continuă a tuturor temelor programului de lucru al Orizont 2020 
în ceea ce privește cheltuielile legate de climă, pentru a măsura progresele înregistrate în direcția atingerii nivelului 
de cheltuieli preconizat în cadrul Orizont 2020.
Planul de acțiune lansat anul trecut oferă un nou impuls în acest sens. În plus, procesul de programare strategică 
aflat în desfășurare pentru perioada 2018-2020 recunoaște importanța integrării acțiunilor în domeniul climatic și 
a creșterii cheltuielilor aferente. După finalizarea procesului de programare strategică, vor putea fi abordate mai 
multe aspecte cantitative pentru perioada 2018 -2020.
Răspunsul Comisiei 73
61
Contribuția inițiativelor ascendente la acțiunile în domeniul climatic nu poate fi stabilită înainte ca diferitele pro -
iecte individuale să fi fost selecționate în vederea unei finanțări și poate varia considerabil de la un an la altul.
62
Comisia monitorizează îndeaproape progresele înregistrate de acest indicator și dispune în continuare de o anu -
mită marjă de manevră. Până la data aprobării următoarelor programe de lucru (probabil în toamna anului 2017), 
Comisia va dispune de cifre actualizate pentru a stabili cu mai multă precizie stadiul lucrărilor și bugetul necesar 
pentru perioada 2018-2020. Evaluarea la jumătatea perioadei a CFM (astfel cum se precizează în răspunsul Comisiei 
la punctul 28) subliniază, de asemenea, în mod explicit elementele care ar trebui să susțină în continuare integrarea 
aspectelor legate de climă în cadrul programului Orizont 2020.
63
Procesul de programare strategică pentru perioada 2018-2020 este în curs și identifică acțiunile în domeniul climatic 
ca fiind o prioritate majoră. După finalizarea procesului de programare strategică, vor putea fi abordate mai multe 
aspecte cantitative pentru perioada 2018-2020, inclusiv bugetul alocat pentru acțiunile în domeniul climatic.
64
Planul de acțiune al Comisiei ar trebui completat cu „ținte cuantificabile”. Cu toate acestea, elaborarea programe -
lor de lucru pentru perioada 2018-2020, care nu a fost încă finalizată, reprezintă momentul cel mai potrivit pentru 
stabilirea acestor ținte.
65
Comisia confirmă faptul că nu există date comparabile în ceea ce privește cheltuielile legate de climă în cadrul CFM 
anterior. În același timp, Comisia consideră că majorarea importantă a cheltuielilor legate de climă în estimările 
Curții privind unele programe (în special, cele menționate la punctul 69) confirmă, în linii mari, amploarea estimări -
lor Comisiei la nivel operațional de la începutul CFM.
67
Comisia consideră că principalul beneficiu al urmăririi cheltuielilor legate de climă în bugetul UE constă în sprijini -
rea elaborării ecologice de măsuri pe partea de cheltuieli în cadrul tuturor programelor UE. Comisia recunoaște că 
exemplele evidențiate în această secțiune nu oferă temeiuri pentru a trage concluzii mai ample și nu pot fi utilizate 
decât în scopuri ilustrative.
70
Comisia subliniază că obiectivul abordării sale privind integrarea este includerea considerentelor privind clima în 
instrumentele bugetului UE și că modificarea componenței cheltuielilor relevante din punct de vedere climatic 
reflectă evoluția priorităților în materie de cheltuieli în cadrul programelor individuale și rolurile diferitelor surse de 
finanțare disponibile la nivel național.
Răspunsul Comisiei 74
71
Variațiile cheltuielilor relevante în domeniul climatic în diferitele programe naționale reflectă, în mare măsură, 
prioritățile sectoriale ale țării vizate și, prin urmare, nu ar trebui să fie considerate drept o dovadă a unui angajament 
mai amplu sau mai limitat față de acțiunea în domeniul climatic.
75
Orientarea activităților de cercetare și inovare (C-I) spre anumite sectoare sau grupuri (cum ar fi economia cu emisii 
scăzute de dioxid de carbon) nu a făcut, în mod expres, obiectul unor discuții aprofundate în cadrul procesului de 
programare. Negocierea obiectivelor C-I a făcut obiectul condiționalității ex ante  cu privire la specializarea inteli -
gentă. În cazul în care Comisia ar fi intervenit pentru a asigura o orientare mai pronunțată în ceea ce privește cerce -
tarea și inovarea asupra acțiunilor în domeniul climatic în PO german și român, acțiunile acesteia ar fi contravenit 
condiționalității ex ante  stabilite prin lege cu privire la strategiile de specializare inteligentă pentru care un proces 
ascendent este esențial. Serviciile Comisiei observă faptul că energia durabilă și clima figurează printre principalele 
priorități ale acestor strategii.
76
Comisia constată că programele Fondului social european (FSE) pot răspunde oricăror evoluții survenite în ceea ce 
privește cererea de competențe verzi pe măsură ce acestea apar.
Răspuns comun al Comisiei la punctele 77-79
Comisia observă că, deși contribuția tuturor fondurilor ESI la acțiunile în domeniul climatic depășește 25 %, contri -
buția individuală a fiecărui fond va varia în mod inevitabil în funcție de cât de strânsă este legătura misiunilor sale 
primare specifice cu acțiunile în domeniul climatic. Pentru FSE, o astfel de contribuție nu poate fi decât indirectă, în 
special prin intermediul unor investiții în competențe verzi, care sunt, la rândul lor, strâns legate de evoluția pieței 
muncii și, prin urmare, sunt axate pe cerere.
Comisia ia act de faptul că sistemul de monitorizare destinat urmăririi contribuției FSE la acțiunile în domeniul clima -
tic a fost consolidat în perioada financiară 2014-2020, în special prin includerea politicii climatice ca „temă secun -
dară” pentru urmărirea contribuției FSE.
Totuși, Comisia recunoaște că contribuția FSE la acțiunile în domeniul climatic poate fi mai bine valorizată și va exa -
mina, în viitor, opțiunile în acest sens.
81
Cu ultima reformă a PAC, sfera de aplicare a ecocondiționalității a făcut obiectul unei revizuiri considerabile, anali -
zându-se dacă cerințele au fost controlabile, dacă s-au adresat direct fermierilor și dacă au fost legate de activitățile 
agricole. Prin urmare, lista bunelor condiții agricole și de mediu (GAEC) a fost redusă cu peste 50 % (de la 15 la 7), iar 
cerințele legale în materie de gestionare (SMR) au fost reduse de la 18 la 13.
Răspunsul Comisiei 75
82
Comisia nu împărtășește opinia potrivit căreia ecologizarea plăților directe se bazează în mare parte pe GAEC anteri -
oare. Cerințele privind zonele de interes ecologic și diversificarea culturilor sunt noi, iar protejarea pășunilor perma -
nente a fost puternic consolidată, de exemplu prin adăugarea protecției depline a pășunilor permanente sensibile 
din punct de vedere ecologic și prin reducerea posibilității de a ara pășunile permanente.
Comisia consideră, de asemenea, că ecologizarea plăților directe are un impact semnificativ, mai degrabă decât un 
impact limitat. Acest impact reflectă în mod echitabil legătura celor trei practici agricole cu acțiunile în domeniul 
climatic. Deși, într-adevăr, cerințele în materie de ecologizare nu îi afectează pe toți fermierii, informațiile disponi -
bile arată, de asemenea, că 72 % din suprafața agricolă totală este vizată, ceea ce este cu atât mai relevant în ceea ce 
privește acțiunile în domeniul climatic.
84
Integrarea aspectelor legate de climă nu impune ca fiecare regiune/stat membru să își accelereze investițiile legate 
de atenuarea schimbărilor climatice sau de adaptarea la acestea. Acțiunile în domeniul climatic trebuie luate în con -
siderare în mod corespunzător în cadrul analizei SWOT și al identificării nevoilor și trebuie să fie evaluate în raport 
cu alte priorități. Baza de comparație s-a schimbat în cele două perioade de programare. În special, efectul crizei 
economice a antrenat, în multe domenii, o nevoie sporită de a consolida situația economică din sectorul agricol care 
a fost afectat de criză. În acest context, stabilizarea cheltuielilor legate de climă (chiar dacă acestea nu pot fi cuanti -
ficate cu precizie în lipsa unor metodologii adecvate) nu reprezintă un rezultat negativ.
85
Stabilirea criteriilor de selecție reprezintă o responsabilitate a statelor membre. Comisia a oferit orientări cu privire 
la „posibilitatea desfășurării unor acțiuni în domeniul climatic în cadrul FEADR”, care au inclus o recomandare pri -
vind elaborarea unor criterii de selecție.
89
Obiectivul care a constat în adaptarea capacității de pescuit la resursele disponibile prin asigurarea unui sprijin 
financiar acordat măsurilor de gestionare a flotei a fost parțial realizat în ultima perioadă de programare. Acest lucru 
explică sprijinul redus acordat din FEPAM pentru măsurile privind flota, comparativ cu sprijinul acordat în decursul 
perioadei precedente în temeiul FEP .
Concluzii și recomandări
91
Comisia subliniază faptul că angajamentul de a majora cheltuielile legate de climă până la cel puțin 20 % din buge -
tul UE a fost un angajament politic destinat integrării acțiunilor în domeniul climatic în programele UE.
Răspunsul Comisiei 76
92
Comisia consideră că, în general, au fost înregistrate progrese importante atât în ceea ce privește includerea consi -
derentelor legate de climă în elaborarea programelor, cât și dezvoltarea abordării unice privind integrarea cuantifi -
cată, care oferă, în prezent, o bază transparentă.
Cu toate acestea, Comisia observă că contribuția individuală potențială a fiecărui fond va varia în funcție de cât de 
strânsă este legătura misiunilor sale primare specifice cu acțiunile în domeniul climatic. Prin urmare, este inevitabil 
ca sistemele utilizate pentru programarea și monitorizarea contribuției să difere de la un fond la altul.
Totuși, Comisia consideră că, în linii mari, avansează în direcția atingerii obiectivului de 20 %, recunoscând, totodată, 
că sunt necesare eforturi suplimentare, astfel cum s-a subliniat în evaluarea la jumătatea perioadei a CFM.
93
Comisia subliniază că obiectivul de 20 % a fost anunțat ca un element al abordării privind integrarea acțiunilor în 
domeniul climatic în bugetul UE, care, la rândul său, reprezintă un element al abordării adoptate de UE pentru a răs -
punde nevoilor de investiții asociate schimbărilor climatice (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 24).
Întocmai ca în cazul tuturor acțiunilor UE de combatere a schimbărilor climatice, abordarea privind integrarea în 
bugetul UE demonstrează angajamentul UE față de acțiunile în domeniul climatic și poziția sa de lider în acest 
domeniu.
Comisia a evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește obiectivul de 20 % stabilit în evaluarea la jumătatea 
perioadei a CFM, astfel cum se explică în răspunsul său la punctul 28.
94
Procesele de programare fiind finalizate, Comisia este acum în măsură să consolideze datele fiabile pentru a furniza 
estimări actualizate ale acestor programe în ceea ce privește cheltuielile legate de climă și a publicat stadiul lucră -
rilor în contextul evaluării la jumătatea perioadei a CFM. Acest exercițiu s-ar fi întemeiat pe date inexacte și, prin 
urmare, ar fi putut conduce la interpretări eronate, dacă ar fi fost efectuat pe baza datelor din perioada 2014 -2016.
În evaluarea la jumătatea perioadei a CFM se estimează că, în perioada 2014-2020, cheltuielile legate de climă se 
vor situa, în total, la puțin peste 200 de miliarde EUR. Această sumă corespunde unui procent de aproximativ 18,9 % 
pentru întreaga perioadă de programare financiară.
95
Comisia subliniază că metoda adoptată de UE pentru urmărirea cheltuielilor legate de climă se bazează, pentru 
prima dată, pe o abordare cuantificată în materie de monitorizare a cheltuielilor bugetare. Prin urmare, există posi -
bilități de îmbunătățire, chiar dacă, în general, metodologia este fiabilă și transparentă.
Recomandarea 1 – Realizarea unui exercițiu fiabil de consolidare multianuală
Comisia acceptă recomandarea cu privire la efectuarea unui exercițiu fiabil de consolidare multianuală, pentru 
a determina dacă cheltuielile programate în favoarea acțiunilor în domeniul climatic se află pe drumul cel bun în 
ceea ce privește îndeplinirea obiectivului de 20 %, și consideră că această consolidare a fost realizată în contextul 
evaluării la jumătatea perioadei a CFM. Comisia intenționează să monitorizeze în continuare, anual, progresele înre -
gistrate în contextul întocmirii proiectelor de buget anuale.
Răspunsul Comisiei 77
Recomandarea 2 – Cadru de raportare exhaustivă  
(a)
Comisia acceptă parțial această recomandare.
Comisia acceptă să indice aspectele relevante ale acțiunilor în domeniul climatic și progresele înregistrate în această 
privință, în rapoartele anuale de activitate relevante, după caz. Noul Raport anual de gestiune și performanță 
sintetizează (secțiunea 1) execuția bugetului UE pe baza celor mai recente date referitoare la rezultatele obținute 
cu ajutorul bugetului UE. Acest raport se bazează pe informații preluate din rapoartele anuale de activitate, fișele 
de program bugetar și alte surse, cum ar fi rapoartele de evaluare și de implementare referitoare la programele UE. 
Raportul oferă o sinteză, alte informații detaliate privind obiectivele programelor și progresele înregistrate în ceea 
ce privește indicatorii fiind disponibile în rapoartele anuale de activitate și în fișele de program.
Comisia nu acceptă recomandarea de a raporta cu privire la instrumentele financiare în contextul urmăririi efortului 
bugetar depus în vederea atingerii obiectivului de 20 %.
(b)
Comisia constată că această recomandare este adresată statelor membre.
(c)
Comisia nu acceptă recomandarea. Deși s-a angajat să îmbunătățească nivelul de granularitate a datelor, implica -
țiile acestei sarcini administrative suplimentare impuse atât Comisiei, cât și statelor membre sunt neclare. Comisia 
va analiza posibilitatea de a face distincția între atenuare și adaptare în cazul în care metodologia este revizuită în 
viitor și subliniază că cele două aspecte sunt strâns legate între ele.
96
Comisia este de acord cu faptul că sunt necesare eforturi suplimentare pentru integrarea acțiunilor în domeniul 
climatic în toate programele UE. Obiectivul politic de 20 % a fost stabilit pentru a promova integrarea (a se vedea, 
de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 25). Comisia consideră că o astfel de flexibilitate în legătură cu obiec -
tivul de 20 % este adecvată pentru elaborarea unei abordări inovatoare privind integrarea și urmărirea cheltuielilor 
legate de climă. Abordarea UE privind integrarea vizează să introducă aspectele climatice în toate politicile și utili -
zează obiectivul de 20 % pentru a favoriza această integrare.
Comisia a analizat progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivului de 20 % în evaluarea la jumăta -
tea perioadei a CFM, astfel cum s-a explicat în răspunsul său la punctul 28.
Recomandarea 3 – Evaluarea nevoilor determinate de schimbările climatice
Comisia acceptă parțial această recomandare.
Comisia acceptă să ia în considerare nevoile determinate de schimbările climatice și potențialul unor contribuții din 
partea diferitelor domenii atunci când propune un nou obiectiv politic global. Comisia nu acceptă să planifice con -
tribuții specifice pentru fiecare domeniu sau program în parte.
Răspunsul Comisiei 78
97
Comisia consideră că s-au înregistrat progrese semnificative în integrarea aspectelor legate de climă în bugetul UE și 
că metodologia UE este transparentă și adecvată scopului.
Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 29 în ceea ce privește natura cheltuielilor legate de climă în 
diferite instrumente. Aceasta subliniază că textele juridice diferă în ceea ce privește includerea obiectivului politic 
referitor la integrarea aspectelor legate de climă care, în mai multe cazuri, este introdus ca o ambiție politică în 
preambul, și nu ca un obiectiv obligatoriu din punct de vedere juridic. A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei 
la punctele 25 și 26.
Comisia și-a prezentat proiecția privind cheltuielile legate de climă până în 2020 în contextul evaluării la jumătatea 
perioadei a CFM.
98
Abordarea UE privind integrarea aspectelor legate de climă s-a bazat pe practici internaționale și a permis elabo -
rarea unei metodologii de urmărire cuantificată care asigură un echilibru între sarcina administrativă și fiabilitatea 
datelor.
Comisia ia act de calculele Curții bazate pe alte metode de urmărire a cheltuielilor legate de climă, dar nu consideră 
că acestea ar trebui să fie preferate în raport cu abordarea inovatoare și detaliată privind integrarea, care a fost 
convenită la nivelul UE.
99
Comisia recunoaște că există posibilitatea ca relevanța anumitor elemente ale cheltuielilor legate de climă să fi 
făcut obiectul unei supraestimări sau al unei subestimări în cadrul metodologiei actuale. În același timp, Comisia nu 
consideră că un set de principii elaborate de un grup de organizații internaționale de ajutor umanitar în 2015 pentru 
urmărirea efectului de atenuare a operațiunilor acestora este un punct de referință relevant pentru abordarea 
convenită la nivelul UE. Metoda utilizată de Comisie este solidă, a fost elaborată în mod transparent și coordonat și 
a fost transmisă Parlamentului European și Consiliului.
Comisia estimează contribuția globală a celor două fonduri PAC la combaterea schimbărilor climatice pe baza unei 
metodologii solide, despre care sunt furnizate informații complete în fișele de program care însoțesc proiectul de 
buget al Comisiei.
Comisia consideră că, pentru plățile de ecologizare, impactul reflectă în mod echitabil legătura celor trei practici 
agricole cu acțiunile în domeniul climatic. În cazul plăților directe care nu țin de componenta de înverzire, beneficiul 
acestora pentru acțiunile în domeniul climatic, în asociere cu ecocondiționalitatea, poate fi evaluat prin aplicarea 
unui marker Rio de 40 % la o cotă de 20 % din plățile directe care nu țin de componenta de înverzire. La fel ca în 
cazul oricărui alt calcul, acesta este un indicator, bazat pe sistemul de sancțiuni al ecocondiționalității. Cu toate aces -
tea, Comisia consideră că un impact climatic de 8 % al plăților directe care nu țin de componenta de înverzire nu 
este supraestimat, dacă sunt avute în vedere beneficiile pentru climă ale ecocondiționalității și ale plăților directe. 
Acest calcul reflectă pe deplin principiul prudenței.
100
Comisia estimează contribuția globală a celor două fonduri PAC la combaterea schimbărilor climatice pe baza unei 
metodologii solide, despre care sunt furnizate informații complete în fișele de program care însoțesc proiectul de 
buget al Comisiei.
Răspunsul Comisiei 79
Recomandarea 4 – Corectarea supraestimărilor
Comisia acceptă parțial această recomandare. Metodologia de urmărire trebuie să rămână stabilă pe parcursul CFM 
actual, din motive legate de previzibilitate, coerență și transparență. Cu toate acestea, Comisia va avea în vedere 
modalități de perfecționare a metodologiei de urmărire pentru FEADR pentru perioada de programare post-2020, 
fără a spori sarcina administrativă.
101
Planul de acțiune al Comisiei va fi completat cu ținte cuantificabile mai detaliate. Cu toate acestea, elaborarea 
programelor de lucru pentru perioada 2018-2020, care nu a fost încă finalizată, reprezintă momentul cel mai potrivit 
pentru stabilirea acestor ținte.
102
Comisia recunoaște că sunt necesare eforturi suplimentare în cadrul mai multor programe pentru îmbunătățirea 
integrării, dar nu consideră că planurile de acțiune specifice destinate majorării cheltuielilor legate de climă vor avea 
o valoare adăugată.
Recomandarea 5 – Elaborarea unor planuri de acțiune
Comisia acceptă parțial această recomandare.
Comisia va evalua oportunitățile de creștere a relevanței acțiunilor în domeniul climatic în contextul evaluărilor la 
jumătatea perioadei ale diferitelor programe și politici, astfel cum se prevede în evaluarea la jumătatea perioadei 
a CFM. În așteptarea rezultatului acestor evaluări, Comisia va evalua posibilitatea adoptării unor măsuri corective. 
Instituirea unor planuri de acțiune individuale nu ar fi adecvată, întrucât diferitele programe prevăd deja procese 
pentru stabilirea priorităților în funcție de modul de gestiune.
103
Comisia consideră că urmărirea creditelor de angajament a fost un prim pas necesar pentru o mai bună integrare 
a acțiunilor în domeniul climatic în bugetul UE, oferind un indicator rezonabil, care echilibrează sarcina adminis -
trativă pe care o presupune un strat suplimentar de monitorizare. Estimările actuale sunt, într-adevăr, efectuate pe 
baza cheltuielilor programate (proiectul de buget). Acestea sunt totuși actualizate în funcție de bugetul votat efec -
tiv și de scrisorile rectificative. Comisia va evalua raportul cost-eficacitate în ceea ce privește furnizarea de estimări 
ex post  întemeiate pe angajamente reale. Cu toate acestea, calculele bazate pe plățile efective ar crea sarcini admi -
nistrative suplimentare, întrucât plățile pot fi efectuate pe durata mai multor ani și pot face obiectul unor corecții 
financiare. Comisia poate totuși să ofere o estimare, deoarece aproximativ 97 % din creditele de angajament devin 
credite de plată.
Comisia convine asupra necesității de a pune și mai mult accentul pe rezultatele obținute de cheltuielile UE. Cu 
toate acestea, cadrul actual de performanță stabilit de legiuitor prevede indicatori legați de climă numai pentru 
o parte din cheltuieli, iar acești indicatori nu pot fi agregați la nivelul bugetului UE. Experiența dobândită va fi luată 
în considerare cu ocazia instituirii următorului cadru de performanță a CFM.
Răspunsul Comisiei 80
Recomandarea 6 – Elaborarea unor indicatori de monitorizare a cheltuielilor efective 
realizate în favoarea acțiunilor în domeniul climatic și a rezultatelor obținute cu 
ajutorul acestor cheltuieli  
(a)
Comisia nu acceptă recomandarea de a elabora un nou sistem de monitorizare în acest stadiu. Aceasta ar conduce 
la o creștere a nivelului sarcinii administrative impuse statelor membre, care nu a fost prevăzută în reglementă -
rile aflate în vigoare în prezent și nici nu a fost inclusă în acordurile de parteneriat și în programele operaționale. 
Comisia va continua să folosească sistemele de monitorizare în vigoare, care furnizează, de asemenea, date privind 
cheltuielile.
(b)
Comisia acceptă recomandarea și o va pune în aplicare după cum se explică mai jos.
Comisia va consolida și va îmbunătăți comparabilitatea indicatorilor de rezultat cu relevanță pentru climă în toate 
domeniile bugetului UE și va analiza, în contextul următorului CFM, opțiunile care permit stabilirea unor indicatori 
de rezultat cu relevanță pentru climă în vederea evaluării contribuției bugetului UE la acțiunile în domeniul climatic, 
în special pentru a evalua emisiile de gaze cu efect de seră și reducerea acestora indusă de măsurile finanțate de UE.
(c)
Comisia acceptă această recomandare, pe care o consideră ca fiind pusă în aplicare, după cum se explică mai jos.
Comisia va continua să promoveze în mod activ schimbul de bune practici și în domeniul specific al indicatorilor de 
rezultat cu relevanță pentru climă. De exemplu, Grupul de experți pentru monitorizarea și evaluarea PAC prevede 
deja un forum pentru schimbul de bune practici privind evaluarea PAC, inclusiv în legătură cu astfel de indicatori.
105
Orientarea activităților de cercetare și inovare spre anumite sectoare sau grupuri (cum ar fi economia cu emisii 
scăzute de dioxid de carbon) nu a făcut, în mod expres, obiectul unor discuții detaliate în cadrul procesului de pro -
gramare. Negocierea obiectivelor C-I a făcut obiectul condiționalității ex ante  cu privire la specializarea inteligentă. 
În cazul în care Comisia ar fi intervenit pentru a asigura o orientare mai pronunțată în ceea ce privește cercetarea 
și inovarea asupra acțiunilor în domeniul climatic în PO, acțiunile acesteia ar fi contravenit cerințelor normative, în 
special faptului că strategiile de specializare inteligentă reprezintă un proces ascendent. În acest context, tendințele 
indică faptul că este probabil ca investițiile în materie de C-I în domeniul energiei cu emisii scăzute de dioxid de 
carbon să fie semnificativ mai mari decât cele stabilite în programe și incluse inițial în metodologia de urmărire.
106
Comisia subliniază că, întrucât contribuția FSE la acțiunile în domeniul climatic nu poate fi decât indirectă, în special 
prin investiții în competențe verzi, care sunt, la rândul lor, strâns legate de evoluția pieței muncii și, prin urmare, 
axate pe cerere. Ponderea efectivă a sumelor aferente FSE alocate cheltuielilor legate de climă va fi cunoscută 
numai după punerea în aplicare a programelor.
Comisia consideră că ponderea din FSE alocată cheltuielilor legate de climă, stabilită pe baza informațiilor rapor -
tate de statele membre în programele operaționale ale FSE, poate astfel subestima contribuția preconizată a FSE la 
acțiunile în domeniul climatic în perioada 2014-2020.
Comisia face trimitere la răspunsul său comun la punctele 77-79.
Răspunsul Comisiei 81
107
Reforma PAC a condus la o creștere semnificativă a finanțării acțiunilor în domeniul climatic, în comparație cu peri -
oada 2007-2013.
108
Comisia nu împărtășește punctul de vedere potrivit căruia ecologizarea plăților directe se bazează, în practică, în 
cea mai mare parte, pe practici agricole existente. În schimb, Comisia consideră că introducerea ecologizării va 
contribui în mod semnificativ la desfășurarea unor acțiuni suplimentare în domeniul climatic. Cerințele privind 
zonele de interes ecologic și diversificarea culturilor sunt, într-adevăr, noi, iar protejarea pășunilor permanente a fost 
puternic consolidată, de exemplu prin adăugarea protecției depline a pășunilor permanente sensibile din punct de 
vedere ecologic și prin reducerea posibilității de a ara pășunile permanente.
Plata de ecologizare a majorat de facto  nivelul de referință dincolo de care practicile de mediu pot fi plătite în teme -
iul programelor de dezvoltare rurală. Plățile acordate pentru tipurile de operațiuni programate în cadrul măsurii de 
agromediu și climă pot fi efectuate numai pentru angajamentele și cerințele care depășesc obligațiile de ecologi -
zare. Aceasta presupune realizări mai importante din punctul de vedere al mediului și al climei.
109
În rapoartele anuale de punere în aplicare a FEPAM întocmite de statele membre se pune tot mai mult accentul 
pe monitorizarea cheltuielilor FEPAM destinate acțiunilor în domeniul climatic. A se vedea răspunsul Comisiei la 
punctul 43.
Recomandarea 7 – Valorificarea tuturor oportunităților potențiale și asigurarea unei 
reorientări efective în direcția acțiunilor în domeniul climatic  
(a)
Comisia acceptă parțial recomandarea în același sens ca și în cazul recomandării 5, și anume aceasta va identifica 
domeniile cu potențial subutilizat și va evalua oportunitățile și măsurile menite să sporească relevanța acțiunilor 
în domeniul climatic în programele de cheltuieli, în contextul evaluărilor individuale la jumătatea perioadei. Totuși, 
Comisia nu va elabora planuri de acțiune specifice privind cheltuielile legate de climă pentru diferitele programe 
individuale.
(b)
Comisia nu acceptă această recomandare. Modificarea, în acest stadiu, a programării financiare multianuale în 
programele aferente fondurilor ESI, supuse gestiunii partajate, cu structuri de finanțare care sunt determinate de 
pachete prealocate, nu este nici aplicabilă, nici fezabilă. În mod similar, în actuala perioadă de programare, nu este 
posibil să se elaboreze și să se adopte noi măsuri de combatere a schimbărilor climatice în cadrul legislativ (de 
exemplu, în cadrul FEPAM).
În același timp, Comisia va avea în vedere opțiuni menite să consolideze integrarea aspectelor legate de climă în 
contextul evaluărilor la jumătatea perioadei ale diferitelor programe.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapă Data
Adoptarea planului de audit/Demararea auditului 14.10.2015
Trimiterea oficială către Comisie (sau către o altă entitate auditată) a proiectului de 
raport2 2.7. 2016
Adoptarea raportului final după procedura contradictorie 26.10.2016
Primirea răspunsurilor Comisiei (sau ale altei entități auditate) în toate versiunile 
lingvistice14.11.2016
Pentru a putea face față schimbărilor climatice și 
a răspunde nevoilor considerabile aferente în materie de 
investiții, UE a convenit să consacre cel puțin 20 % din 
bugetul său pentru perioada 2014-2020 acțiunilor în 
domeniul climatic. Constatarea Curții a fost că există 
activități ambițioase în curs de desfășurare în acest sens și 
că, per ansamblu, s-au înregistrat progrese. Cu toate 
acestea, există un risc serios ca nivelul-țintă de 20 % să nu 
fie atins dacă nu se depun mai multe eforturi. 
Implementarea obiectivului a condus la o finanțare mai 
importantă și mai bine direcționată către acțiunile în 
domeniul climatic în cadrul Fondului european de 
dezvoltare regională și al Fondului de coeziune. În cadrul 
Fondului social european și în domeniile agriculturii, 
dezvoltării rurale și pescuitului, nu a  avut loc însă nicio 
reorientare semnificativă către acțiunile în domeniul 
climatic.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ