COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 30.11.2022 COM(2022) 687 final COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU privind măsurile de remediere notificate de Ungaria în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 pentru protecția bugetului Uniunii





(1)Prezenta comunicare urmează propunerii Comisiei Europene de Decizie de punere în aplicare a Consiliului privind măsurile de protecție a bugetului Uniunii împotriva încălcărilor principiilor statului de drept în Ungaria („propunerea de decizie de punere în aplicare a Consiliului”) din 18 septembrie 2022. Prin aceasta se furnizează Consiliului informațiile necesare pentru a adopta o decizie în temeiul articolului 6 alineatul (10) din Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii („Regulamentul privind condiționalitatea”) înainte de 19 decembrie 2022. (2)Procedura în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea a fost inițiată printr-o notificare scrisă transmisă Ungariei la 27 aprilie 2022 („notificarea”). La 18 septembrie 2022, Comisia Europeană („Comisia”) a adoptat propunerea de decizie de punere în aplicare a Consiliului în conformitate cu articolul 6 alineatul (9) din Regulamentul privind condiționalitatea. (3)În propunerea de decizie de punere în aplicare a Consiliului, Comisia și-a prezentat evaluarea privind măsurile de remediere propuse, astfel cum au fost prezentate de guvernul maghiar pentru a răspunde constatărilor Comisiei. În special, considerentul 28 din propunerea de decizie de punere în aplicare a Consiliului prevede că „întrucât problemele identificate în Ungaria se referă atât la cadrul juridic, cât și, în mare măsură, la practicile administrative, evaluarea caracterului adecvat al măsurilor de remediere propuse de Ungaria pentru a atinge obiectivul de a pune capăt încălcărilor și/sau riscurilor la adresa intereselor financiare ale Uniunii va depinde de analiza detaliată a măsurilor și de implementarea corectă, deplină și efectivă a tuturor etapelor-cheie de punere în aplicare, astfel cum se specifică în calendarele relevante prezentate de Ungaria la 22 august. În acest sens, Ungaria nu a inițiat încă etapele-cheie aferente multora dintre măsurile de remediere propuse”. Etapele-cheie de punere în aplicare sunt reproduse, de asemenea, în anexa la expunerea de motive a propunerii de decizie de punere în aplicare a Consiliului („etapele-cheie de punere în aplicare”). (4)În considerentele 11 și 12, propunerea de decizie de punere în aplicare a Consiliului rezumă constatările Comisiei din notificare cu privire la situațiile care constituie încălcări ale principiilor statului de drept și la situațiile sau cazurile vizate de astfel de încălcări în Ungaria, care sunt în detrimentul bunei gestiuni financiare a bugetului Uniunii sau al intereselor financiare ale Uniunii sau pot crea riscuri pentru acestea. Constatările se referă la grave nereguli, deficiențe și puncte slabe cu caracter sistemic în procedurile de achiziții publice, care conduc la concentrarea atribuirii contractelor, deficiențe grave în atribuirea acordurilor-cadru, neaplicarea normelor privind achizițiile publice și conflictele de interese în cazul „fiduciilor de interes public” și al entităților administrate de acestea, precum și cu privire la lipsa de transparență în ceea ce privește gestionarea fondurilor de către aceste fiducii. În plus, constatările s-au referit și la limitările referitoare la eficacitatea cercetării și a urmăririi penale a presupuselor activități infracționale, la probleme privind organizarea parchetelor și absența unui cadru anticorupție funcțional și eficace. Comisia a considerat că problemele respective și recurența lor în timp demonstrează o incapacitate, un eșec sau o lipsă de voință cu caracter sistemic din partea autorităților maghiare de a preveni luarea unor decizii care încalcă legislația aplicabilă în ceea ce privește achizițiile publice și conflictele de interese și, prin urmare, de a aborda în mod adecvat riscurile de corupție. Aceste probleme constituie încălcări ale principiului statului de drept, în special ale principiilor securității juridice și interzicerii exercitării arbitrare a competențelor executive, și ridică semne de întrebare cu privire la separarea puterilor. (5)În considerentul 38 din propunerea de decizie de punere în aplicare a Consiliului, Comisia a considerat că „[m]ăsurile de remediere propuse, luate împreună, ar fi, în principiu, capabile să abordeze problemele legate de neregulile, deficiențele și punctele slabe sistemice din domeniul achizițiilor publice, riscurile de conflicte de interese și preocupările legate de «fiduciile de interes public», precum și motivele suplimentare privind cercetarea, urmărirea penală și cadrul anticorupție, cu condiția ca toate măsurile să fie puse în aplicare în mod corect și eficace”. (6)Prin considerentul 39 s-a adăugat faptul că normele de punere în aplicare detaliate referitoare la măsurile de remediere propuse nu au fost încă stabilite, în special modul în care vor fi transpuse elementele-cheie ale măsurilor în textele juridice efective care urmează să fie adoptate pentru punerea în aplicare a măsurilor de remediere. Prin considerentul 39 s-a reamintit, de asemenea, că, având în vedere că mai multe dintre problemele identificate în Ungaria nu se referă numai la modificări ale cadrului juridic, ci, mai important, la transpunerea concretă în practică a modificărilor, aceasta din urmă necesitând un interval temporal mai lung pentru a produce rezultate tangibile, în așteptarea punerii în aplicare cel puțin a elementelor-cheie ale unora dintre măsurile de remediere la momentul propunerii de decizie de punere în aplicare a Consiliului, astfel cum se specifică în calendarele aferente măsurilor de remediere propuse de Ungaria la 22 august, persistă un risc pentru bugetul Uniunii. În așteptarea intrării în vigoare a principalelor texte legislative care ar urma să pună în aplicare multe dintre măsurile de remediere propuse și ținând seama de evaluarea cuprinsă în expunerea de motive, precum și de posibilitatea ca măsurile să nu fie puse în aplicare în mod corect sau ca eficacitatea lor să fie diminuată prin detaliile măsurilor, Comisia a estimat riscul aferent pentru bugetul Uniunii și a propus Consiliului adoptarea de măsuri în temeiul articolului 6 alineatul (9) din Regulamentul privind condiționalitatea. (7)Pe această bază, Comisia a propus suspendarea a 65 % din angajamentele asumate în cadrul a trei programe ale politicii de coeziune în temeiul cadrului financiar multianual 2021-2027, și anume (i) Programul operațional pentru eficiență de mediu și energetică Plus, (ii) Programul operațional integrat de transport Plus și (iii) Programul operațional de dezvoltare teritorială și a așezărilor Plus. În cazul în care programele respective nu ar fi aprobate până la data la care Consiliul adoptă decizia, Comisia a propus suspendarea aprobării unuia sau mai multora dintre acestea. În plus, Comisia a propus interdicția de a încheia noi angajamente juridice cu orice fiducie de interes public și cu orice entitate administrată de acestea în cadrul oricărui program al Uniunii care face obiectul gestiunii directe și indirecte. (8)Propunerea de decizie de punere în aplicare a Consiliului reflectă angajamentul Ungariei de a raporta Comisiei, până la 19 noiembrie 2022, cu privire la punerea în aplicare a măsurilor de remediere prezentate de Ungaria. În propunerea de decizie de punere în aplicare a Consiliului, Comisia a afirmat, de asemenea, că va informa Consiliul cu privire la orice element relevant care ar putea avea un efect asupra evaluării sale. (9)În urma discuțiilor dintre autoritățile maghiare și serviciile Comisiei, Comisia a primit informații din partea Ungariei la 19 noiembrie 2022 cu privire la acțiunile întreprinse pentru punerea în aplicare a angajamentelor asumate de guvernul maghiar. (10)Analizând în prezent măsurile de remediere în lumina punerii lor în aplicare mai detaliate de către Ungaria, prezenta comunicare oferă Consiliului informațiile necesare pentru a lua o decizie cu privire la propunerea de decizie de punere în aplicare a Consiliului. Evaluarea din prezenta comunicare se bazează pe documentele primite de la autoritățile maghiare până la 19 noiembrie 2022, care este data-limită pentru evaluare. Evaluarea caracterului adecvat și a progreselor înregistrate în ceea ce privește măsurile de remediere prezentate de Ungaria (11)În urma adoptării propunerii de decizie de punere în aplicare a Consiliului, Comisia a analizat, în special, detaliile actelor juridice relevante prezentate de Ungaria și îndeplinirea etapelor-cheie de punere în aplicare. Pe această bază, Comisia a evaluat caracterul adecvat al celor 17 măsuri de remediere prezentate de Ungaria în scrisoarea din 22 august 2022 pentru a răspunde constatărilor Comisiei din notificare, astfel cum au fost completate de angajamentele suplimentare asumate în scrisoarea din 13 septembrie 2022 („scrisoarea din septembrie”), ținând seama de progresele înregistrate în ceea ce privește punerea lor în aplicare până la 19 noiembrie 2022. De asemenea, Comisia a luat în considerare scrisoarea privind punerea în aplicare a măsurilor de remediere, trimisă de ministrul justiției din Ungaria, dna Varga, comisarului Hahn la 19 noiembrie 2022 („scrisoarea din noiembrie”). (12)Măsurile de remediere sunt următoarele: I.consolidarea prevenirii, a detectării și a corectării nelegalităților și neregulilor legate de execuția fondurilor Uniunii prin intermediul unei Autorități de Integritate nou-înființate; II.grupul operativ anticorupție; III.consolidarea cadrului anticorupție; IV.asigurarea transparenței modului în care este utilizat sprijinul Uniunii de către fundațiile de gestionare a activelor de interes public; V.introducerea unei proceduri specifice în cazul infracțiunilor speciale legate de exercitarea autorității publice sau de gestionarea bunurilor publice; VI.consolidarea mecanismelor de audit și control pentru a garanta utilizarea judicioasă a sprijinului UE;

VII.reducerea ponderii procedurilor de atribuire a contractelor cu ofertant unic finanțate din fonduri ale Uniunii; VIII.reducerea ponderii procedurilor de atribuire a contractelor cu ofertant unic finanțate din bugetul național; IX.dezvoltarea unui instrument de raportare a ofertelor unice pentru a monitoriza și a raporta cu privire la achizițiile publice închise cu oferte unice; X.dezvoltarea sistemului electronic de achiziții publice (SEAP) pentru a spori transparența; XI.elaborarea unui cadru de măsurare a performanței care să evalueze eficiența și rentabilitatea achizițiilor publice; XII.adoptarea unui plan de acțiune pentru creșterea nivelului de concurență în domeniul achizițiilor publice; XIII.formarea care urmează să fie oferită microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii cu privire la practicile în materie de achiziții publice; XIV.instituirea unei scheme de sprijin pentru compensarea costurilor asociate participării la achizițiile publice ale microîntreprinderilor și ale întreprinderilor mici și mijlocii; XV.aplicarea ARACHNE; XVI.consolidarea cooperării cu OLAF și XVII.adoptarea unui act legislativ care să asigure o mai mare transparență a cheltuielilor publice. (13)Treisprezece dintre măsurile de remediere au stabilit etape-cheie de punere în aplicare care trebuie îndeplinite până la 19 noiembrie 2022. Pentru patru măsuri de remediere, și anume măsurile de remediere (viii) și (xii)-(xiv), Comisia a indicat că nu există etape-cheie de punere în aplicare imediate, deoarece acestea necesită o perioadă mai lungă de punere în aplicare. (14)Pentru a respecta termenele stabilite în etapele-cheie de punere în aplicare, Ungaria a adoptat mai multe acte legislative între sfârșitul lunii septembrie și începutul lunii octombrie 2022. Cu toate acestea, au fost necesare discuții intense între autoritățile maghiare și serviciile Comisiei pentru a încerca să se asigure că aceste acte vor fi pe deplin aliniate la măsurile de remediere și că vor fi eficace. În cazul în care s-ar fi aderat mai devreme la litera și spiritul măsurilor de remediere, asigurând eficacitatea acestora, acest lucru ar fi permis un proces mai fluid și prezentarea mai devreme a acestei evaluări actualizate. La 15 noiembrie 2022, guvernul maghiar a prezentat Adunării Naționale un așa-numit „pachet de servicii”, cu o serie de propuneri de modificare a textelor juridice care au fost adoptate la sfârșitul lunii septembrie și începutul lunii octombrie 2022. Pachetul de servicii este alcătuit din două proiecte de lege, unul (T/2033) urmând a fi adoptat în conformitate cu procedura ordinară, pentru care votul final a avut loc la 22 noiembrie 2022, iar celălalt proiect de lege (T/2032) urmând a fi adoptat în conformitate cu procedura aplicabilă actelor cardinale (care necesită o majoritate de două treimi), votul final fiind programat în 6 decembrie 2022. Prin urmare, modificările care vizează punerea în aplicare a unei singure măsuri de remediere pot fi împărțite în aceste două proiecte de lege, cu date diferite de adoptare. Serviciile Comisiei au primit versiunea de lucru în limba engleză a acestui pachet de servicii abia la 18 noiembrie 2022. (15)În conformitate cu Regulamentul privind condiționalitatea și în lumina articolelor 4 și 6 din acesta, pentru evaluarea caracterului adecvat al măsurilor de remediere, trebuie să se stabilească dacă măsurile respective, astfel cum au fost adoptate și având în vedere detaliile lor, sunt în măsură să pună capăt încălcărilor relevante ale principiilor statului de drept și/sau impactului sau riscurilor pentru buna gestiune financiară a bugetului Uniunii și pentru interesele financiare ale Uniunii și, prin urmare, să se ajungă la concluzia că nu mai sunt îndeplinite condițiile de aplicare a regulamentului. (16)Evaluarea actuală nu aduce atingere niciunei eventuale acțiuni viitoare a Comisiei în cazul modificării actelor juridice relevante sau a normelor de punere în aplicare a acestora sau în cazul în care măsurile de remediere nu sunt sau încetează să mai fie puse în aplicare în mod eficace sau nu produc rezultatele preconizate. Pe această bază, Comisia își rezervă dreptul de a-și reexamina poziția cu privire la fiecare dintre aspecte și, în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile prevăzute de Regulamentul privind condiționalitatea, de a iniția o nouă procedură. (17)Prin scrisoarea din noiembrie, guvernul maghiar s-a angajat să raporteze Comisiei cu privire la punerea în aplicare a tuturor măsurilor de remediere, trimestrial și necondiționat, până la 31 decembrie 2028, și anume până la sfârșitul anului în care urmează să expire primul mandat de șase ani al consiliului de administrație al Autorității de Integritate. Fără a aduce atingere măsurilor propuse pentru protecția bugetului Uniunii, Comisia va monitoriza în continuare punerea în aplicare corectă, deplină și eficace a tuturor măsurilor de remediere, inclusiv a tuturor etapelor asumate de Ungaria în cadrul măsurilor de remediere, inclusiv a celor care necesită o perioadă de punere în aplicare mai lungă (și anume după 19 noiembrie 2022), precum și a oricăror angajamente suplimentare asumate de Ungaria în contextul măsurilor de remediere. I.Consolidarea prevenirii, a detectării și a corectării nelegalităților și neregulilor legate de execuția fondurilor Uniunii prin intermediul unei Autorități de Integritate nou-înființate (18)Guvernul Ungariei s-a angajat să înființeze o autoritate de integritate cu scopul de a consolida prevenirea, detectarea și corectarea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției, precum și a altor ilegalități și nereguli în punerea în aplicare a oricărui sprijin financiar din partea Uniunii. În acest scop, Ungaria s-a angajat să confere competențe extinse Autorității de Integritate. De asemenea, s-a angajat să instituie norme specifice privind numirea consiliului de administrație al Autorității de Integritate și privind implicarea unui comitet de eligibilitate („comitetul de eligibilitate”) menit să garanteze independența deplină a Autorității de Integritate și a membrilor acesteia. (19)Înființarea Autorității de Integritate, un organism nou în contextul Ungariei, este o măsură orizontală care vizează remedierea încălcărilor sistemice ale statului de drept în ceea ce privește achizițiile publice care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii. Aceasta este una dintre măsurile centrale de remediere propuse de Ungaria. (20)Etapele-cheie de punere în aplicare a acestei măsuri au fost: (i) adoptarea unei hotărâri de guvern prin care să se prevadă sarcinile și calendarul pentru înființarea Autorității de Integritate până la 5 septembrie 2022, (ii) înaintarea către Adunarea Națională a unui proiect de lege privind instituirea Autorității de Integritate până la 30 septembrie 2022, (iii) numirea consiliului de administrație până la 4 noiembrie 2022 și (iv) începerea activităților efective ale Autorității de Integritate de la 19 noiembrie 2022.

(21)Ungaria a luat următoarele măsuri pentru a aborda etapele-cheie de punere în aplicare. (22)La 5 septembrie 2022, Guvernul Ungariei a adoptat Hotărârea de Guvern nr. 1424/2022 privind sarcinile legate de înființarea unei autorități independente care să prevină, să depisteze și să corecteze ilegalitățile și neregulile legate de execuția fondurilor UE. Hotărârea de Guvern a intrat în vigoare la 6 septembrie 2022. (23)La 23 septembrie 2022, Guvernul Ungariei a înaintat Adunării Naționale proiectul de lege privind instituirea Autorității de Integritate. La 4 octombrie 2022, Adunarea Națională a adoptat Legea de instituire a Autorității de Integritate (Legea XXVII din 2022 privind controlul utilizării fondurilor din bugetul Uniunii Europene, „Legea privind Autoritatea de Integritate”), care a fost promulgată la 10 octombrie 2022 și a intrat în vigoare la 11 octombrie 2022. Autoritățile maghiare au discutat cu serviciile Comisiei mai multe modificări ale Legii privind Autoritatea de Integritate; majoritatea modificărilor au fost introduse în partea din pachetul de servicii votată de Adunarea Națională la 22 noiembrie 2022. Cu toate acestea, modificările referitoare la competențele Autorității de Integritate în ceea ce privește declarațiile de avere au fost introduse în partea din pachetul de servicii pentru care votul final este stabilit pentru 6 decembrie 2022. În urma înaintării pachetului de servicii către Adunarea Națională, autoritățile maghiare au transmis serviciilor Comisiei, la 16 noiembrie 2022, un proiect revizuit al textului juridic al Legii privind Autoritatea de Integritate. Actul de modificare privind majoritatea modificărilor a fost adoptat la 22 noiembrie 2022 și reflectă modificările incluse în textul juridic primit de Comisie la 16 noiembrie 2022. Comisia nu este în măsură să evalueze dacă modificările privind declarațiile de avere, pentru care votul în cadrul Adunării Naționale este programat la 6 decembrie 2022, vor intra în vigoare conform propunerii sau dacă vor fi depuse modificări suplimentare înainte de data adoptării. (24)În ceea ce privește elaborarea proiectului de lege privind Autoritatea de Integritate, guvernul maghiar s-a angajat să se consulte pe larg cu părțile interesate de la nivel național și internațional, să solicite consiliere în materie de politici din partea Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și să țină seama de recomandările aferente. Pe lângă consultarea Comisiei, guvernul maghiar a consultat efectiv OCDE, care a oferit sugestii de redactare la 27 septembrie 2022. La 4 noiembrie, guvernul maghiar a informat OCDE cu privire la modul în care a abordat avizele OCDE din Legea privind Autoritatea de Integritate, promulgată la 10 octombrie 2022. În plus, guvernul maghiar a consultat Consiliul Europei cu privire la proiectul de lege privind Autoritatea de Integritate la 15 septembrie 2022. Consiliul Europei a prezentat observații la 13 octombrie 2022, după promulgarea Legii privind Autoritatea de Integritate la 10 octombrie 2022. Guvernul maghiar a răspuns la 16 noiembrie 2022, după prezentarea modificărilor la Legea privind Autoritatea de Integritate în cadrul pachetului de servicii din 15 noiembrie 2022. Guvernul maghiar a ținut seama de anumite avize sau sugestii de redactare, inclusiv în urma recomandărilor Comisiei care au fost în concordanță cu pozițiile OCDE și ale Consiliului Europei. Autoritățile maghiare au explicat de ce anumite avize sau sugestii nu au putut fi luate în considerare. Pe această bază, Comisia consideră că guvernul maghiar și-a îndeplinit angajamentele relevante din cadrul măsurii de remediere în ceea ce privește procesul de consultare. Comisia observă că unele recomandări au fost acceptate și reflectate în textul juridic, iar altele nu. În măsura în care au fost reflectate anumite recomandări, Comisia consideră că atât consultarea OCDE, cât și a Consiliului Europei au contribuit la îmbunătățirea elaborării Legii privind Autoritatea de Integritate. (25)În ceea ce privește selectarea și numirea consiliului de administrație al Autorității de Integritate, autoritățile maghiare relevante au acționat în conformitate cu calendarul și cu cerințele de bază stabilite în măsura de remediere care viza garantarea independenței depline a Autorității de Integritate și a membrilor consiliului său de administrație. La 23 septembrie 2022, directorul general al Direcției Generale de Audit al Fondurilor Europene („EUTAF”) a lansat o cerere deschisă internațională de exprimare a interesului privind selectarea celor trei membri ai comitetului de eligibilitate, pe baza criteriilor stabilite prin măsura de remediere. La 11 octombrie 2022, directorul general al EUTAF i-a numit pe cei trei membri ai comitetului de eligibilitate. La 14 octombrie 2022, comitetul de eligibilitate a publicat o cerere de candidaturi pentru consiliul de administrație al Autorității de Integritate, pe baza criteriilor stabilite prin măsura de remediere, termenul limită fiind 25 octombrie 2022. La 28 octombrie 2022, comitetul de eligibilitate a emis lista candidaților eligibili pentru funcția de președinte și vicepreședinte al consiliului de administrație al Autorității de Integritate. La aceeași dată, președintele Oficiului Național de Audit a publicat grila de evaluare care va fi utilizată pentru selectarea membrilor consiliului de administrație. La 3 noiembrie 2022, președintele Oficiului Național de Audit a desemnat membrii selectați, care au fost numiți de președintele Republicii la 4 noiembrie 2022. (26)Procesul de selecție a membrilor consiliului de administrație al Autorității de Integritate a respectat în mod oficial angajamentele asumate în cadrul măsurii de remediere. Cu toate acestea, Comisia observă că, pe baza informațiilor publicate de Oficiul Național de Audit, a fost numit al doilea vicepreședinte al consiliului, deși alți candidați obținuseră un număr mai mare de puncte în procesul de selecție. Conform informațiilor furnizate de autoritățile maghiare serviciilor Comisiei, acest lucru a fost rezultatul unui proces prin care candidatul pentru funcția de președinte al consiliului de administrație a avut posibilitatea de a intervieva doi candidați pentru funcția de al doilea vicepreședinte. Acesta a fost ales apoi pe baza feedbackului din partea președintelui desemnat, ținând seama de nevoia de a selecta un candidat cu experiență în gestionarea organizațiilor mari. Deși, în principiu, acest lucru facilitează instituirea unui consiliu care ar putea coopera în mod eficace, această procedură nu este prevăzută ca atare în măsura de remediere, potrivit căreia consiliul va fi numit în urma unei verificări a eligibilității de către comitetul de eligibilitate și a unei selecții efectuate de către Oficiul Național de Audit. Prin urmare, procedura nu a fost pe deplin transparentă în ceea ce privește această alegere. De asemenea, se remarcă faptul că informațiile disponibile nu permit Comisiei să concluzioneze că respectivul candidat desemnat îndeplinește pe deplin criteriul unei experiențe internaționale suficiente în ceea ce privește combaterea corupției și achizițiile publice, chiar dacă îndeplinește toate celelalte criterii prevăzute în măsurile de remediere. Ceilalți doi membri ai consiliului îndeplinesc pe deplin toate criteriile stabilite în măsurile de remediere. (27)Președintele Autorității de Integritate a informat Comisia că are în vedere o organizație mai mare (cu cel puțin 120 de membri ai personalului) decât schema minimă de 50 de membri ai personalului prevăzută în măsura de remediere, cu un buget proporțional. Acesta are în vedere, de asemenea, pachete de remunerare pentru membrii personalului, ceea ce îi permite să atragă experți din sectorul privat, chiar dacă ar depăși nivelurile de remunerare ale membrilor consiliului de administrație al Autorității de Integritate. El a afirmat, de asemenea, că guvernul maghiar nu s-a opus acestei solicitări, chiar dacă discuțiile privind finalizarea bugetului sunt încă în curs. Recrutarea personalului este în curs, iar președintele a confirmat că el este singura autoritate împuternicită să facă numiri, fără implicarea guvernului în acest proces. Aceste planuri de personal și de resurse fac în continuare obiectul unor decizii bugetare care nu au fost încă adoptate. În cazul în care se confirmă acest lucru, Comisia consideră că aceste evoluții ar contribui la eficacitatea instituției. (28)La 18 noiembrie 2022, consiliul de administrație al Autorității de Integritate a organizat prima reuniune oficială, al cărei proces-verbal a fost transmis serviciilor Comisiei. (29)În ceea ce privește competențele Autorității de Integritate, secțiunile relevante din Legea privind Autoritatea de Integritate îi conferă majoritatea competențelor impuse de măsura de remediere, inclusiv: (i) acces deplin la informațiile privind procedurile de achiziții publice în curs și viitoare sau planificate, declarațiile privind conflictele de interese [secțiunea 5 alineatul (5) litera (a), secțiunea 8 alineatele (1) și (2); secțiunea 18 alineatul (8)]; (ii) însărcinarea altor autorități să efectueze acte administrative de anchetă în numele său [secțiunea 5 alineatul (2) litera (a) și capitolul III subtitlul 7]; (iii) însărcinarea autorităților relevante să inițieze proceduri de verificare a declarațiilor privind conflictele de interese în cazul plângerilor și al suspiciunilor legate de gestionarea fondurilor Uniunii [secțiunea 18 alineatul (2); secțiunea 24 alineatul (1); secțiunea 25 alineatul (1)]; (iv) inițierea procedurilor de verificare a anumitor declarații de avere [secțiunea 5 alineatul (6), alineatul (6) litera (a) și alineatul (7)]; (v) competența de a recomanda autorităților contractante să utilizeze o anumită procedură de achiziții publice într-o procedură specifică sau pentru o categorie de proceduri [secțiunea 15 alineatul (1) literele (a)-(e)]; (vi) însărcinarea autorității contractante relevante să suspende o ofertă în cazul unei suspiciuni de fraudă, corupție, conflict de interese sau al altor ilegalități sau nereguli grave depistate în cadrul procedurii (secțiunea 21); (vii) competența de a face autorităților contractante recomandări privind motivele de excludere a operatorilor economici de la procedurile de achiziții publice [secțiunea 15 alineatul (1) litera (e) și secțiunea 16]; (viii) inițierea procedurilor în fața Comisiei de arbitraj în materie de achiziții publice pentru un comportament care încalcă normele privind achizițiile publice sau pentru nerespectarea acestora în temeiul Legii CXLIII din 2015 privind achizițiile publice [articolul 15 alineatul (4)]; (ix) solicitarea unui control jurisdicțional al tuturor deciziilor luate de autorități cu privire la procedurile de achiziții publice care implică sprijin din partea Uniunii și care pot face obiectul unui control jurisdicțional [secțiunea 15 alineatul (4)]; (x) emiterea unui raport anual de analiză privind integritatea, care să includă recomandări și constatări, guvernul maghiar având obligația de a răspunde Autorității de Integritate și de a explica modul în care va soluționa constatările raportului (capitolul I subtitlurile 5 și 6; secțiunea 74). (30)Comisia ia act de faptul că ultima teză din secțiunea 3 din Legea privind Autoritatea de Integritate, referitoare la îndeplinirea sarcinilor Autorității de Integritate, prevede că „[î] n cazul în care un proiect nu mai beneficiază de finanțare din partea Uniunii Europene, acest lucru nu conduce la înlăturarea competențelor Autorității în cazul în care frauda, conflictul de interese, corupția și alte ilegalități sau nereguli afectează sau riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a bugetului Uniunii Europene sau protecția intereselor financiare ale Uniunii Europene”. În funcție de modul în care este interpretată, această dispoziție ca atare nu trebuie să înlăture competențele Autorității de Integritate în cazul în care un proiect este retras de la finanțare din partea Uniunii. În măsura în care Autoritatea de Integritate își menține evaluarea cu privire la aspectele subiacente legate de fraudă, conflicte de interese, corupție și alte ilegalități sau nereguli și legătura acestora cu bugetul Uniunii, dispoziția ar putea fi interpretată în sensul că chiar și proiectele menționate vor face în continuare obiectul controlului Autorității de Integritate. Cu toate acestea, interpretarea și aplicarea acestei dispoziții va depinde de deciziile autorităților maghiare și, de asemenea, este posibil ca o astfel de dispoziție să fie interpretată într-un mod care să permită înlăturarea competențelor Autorității de Integritate de îndată ce începe examinarea anumitor proceduri de achiziții publice. Prin urmare, această dispoziție ar putea fi utilizată astfel încât Autoritatea de Integritate să devină ineficace și să nu fie în măsură să pună capăt problemelor structurale care au determinat Comisia să deschidă procedura în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea. Pentru asigurarea securității juridice și a eficacității Autorității de Integritate ar fi fost necesar ca, prin formularea dispozițiilor relevante, să se precizeze în mod explicit faptul că competențele Autorității de Integritate sunt menținute chiar și după retragerea unui proiect de la finanțare din partea Uniunii, fără nicio excepție sau limitare. (31)Comisia salută secțiunea 27/A din Legea privind Autoritatea de Integritate. În temeiul acestei dispoziții, Autoritatea de Integritate poate depune o cerere de revizuire sau o cerere de revizuire repetată a deciziilor Ministerului Public sau ale autorităților de anchetă de respingere a unui raport privind săvârșirea unei infracțiuni sau de încetare a procedurii, în conformitate cu noua procedură instituită ca urmare a unei măsuri de remediere (v). Prin această dispoziție s-ar spori atât eficacitatea măsurii de remediere (v), cât și a măsurii de remediere privind Autoritatea de Integritate. Autoritatea de Integritate ar dispune de informații și probe directe cu privire la situațiile care ar putea fi relevante pentru procedurile penale. Aceasta ar fi în măsură să furnizeze elementele necesare pentru a se asigura că cercetarea sau urmărirea penală a infracțiunilor care fac obiectul noii proceduri în temeiul măsurii de remediere (v) este reluată în mod corespunzător. Cu toate acestea, astfel cum se va explica mai jos, detaliile măsurii de remediere privind introducerea unei proceduri specifice în cazul infracțiunilor speciale legate de exercitarea autorității publice sau de gestionarea proprietății publice prezintă ele însele anumite deficiențe. (32)De asemenea, Comisia ia act de faptul că, întrucât Autoritatea de Integritate va avea, în majoritatea cazurilor, competența de a emite recomandări adresate autorităților contractante, în cazul în care recomandările respective nu sunt urmate, iar situația rezultată este ilegală, este esențial ca Autoritatea de Integritate să poată iniția proceduri judiciare rapide și eficace pentru a asigura legalitatea și pentru a preveni în mod eficace prejudicierea intereselor financiare ale Uniunii. Acest lucru este esențial pentru a se asigura că Autoritatea de Integritate va fi în măsură să remedieze încălcările structurale care au determinat Comisia să deschidă procedura în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea. Secțiunea 15 alineatul (4) se referă la posibilitatea ca Autoritatea de Integritate să „inițieze proceduri în fața organului sau a instanței competente și, în special, în ceea ce privește o ilegalitate legată de achizițiile publice, aceasta poate iniția procedura Comisiei de arbitraj în materie de achiziții publice”, putând, de asemenea, să solicite adoptarea unor măsuri provizorii. Secțiunea 27 alineatul (1) permite Autorității de Integritate să conteste, în cadrul unei acțiuni în contencios administrativ, deciziile Comisiei de arbitraj în materie de achiziții publice („PPAB”) sau ale unei alte autorități privind achizițiile publice care se referă la fonduri ale Uniunii, având inclusiv posibilitatea de a solicita măsuri provizorii. (33)Comisia ia act de faptul că Autoritatea de Integritate poate iniția procedura PPAB și că, potrivit normelor aplicabile, durata unor astfel de proceduri este limitată la maximum 25 de zile, cu o excepție specifică și limitată. Autoritatea de Integritate poate solicita instanței competente reexaminarea deciziei PPAB imediat după încheierea procedurii de revizuire. Cu toate acestea, unele aspecte importante nu sunt clar definite în Legea privind Autoritatea de Integritate: suspendarea necesară a procedurii de achiziții publice în timp ce procedura PPAB este în curs și posibilitatea unui control jurisdicțional în cazul în care termenul pentru o decizie a PPAB expiră fără să fi fost luată o astfel de decizie. Comisia observă, de asemenea, că Autoritatea de Integritate nu are opțiunea de a sesiza direct instanțele, ceea ce ar putea fi mai eficace în unele cazuri. În consecință, există îndoieli cu privire la eficacitatea controlului jurisdicțional al cazurilor în care autoritatea contractantă nu respectă recomandarea Autorității de Integritate. (34)Este important de remarcat faptul că, în ceea ce privește competențele Autorității de Integritate legate de verificarea declarațiilor de avere, cuprinse în modificările care urmează să fie adoptate la 6 decembrie 2022, secțiunea 5 alineatele (6), (6a) și (7) stabilesc un regim prin care: (i) în cazul declarațiilor publice de avere ale anumitor persoane, Autoritatea de Integritate ar avea dreptul să efectueze o „procedură de examinare a declarațiilor de avere” nespecificată. Pe baza rezultatului acestei proceduri, Autoritatea ar putea iniția procedura referitoare la declarația de avere în fața organismului competent, care ar trebui să informeze Autoritatea de Integritate cu privire la rezultatele unei astfel de proceduri; (ii) în cazul declarațiilor publice de avere ale altor persoane, Autoritatea de Integritate ar avea dreptul să inițieze procedura de verificare referitoare la declarațiile de avere numai în fața organismului competent însărcinat cu verificarea lor, care ar trebui să informeze Autoritatea de Integritate cu privire la rezultatele unei astfel de proceduri; și (iii) în cazul declarațiilor de avere (fără caracter public) ale persoanelor fizice care sunt obligate să depună declarații de avere pe baza competențelor lor consultative, decizionale sau de control în legătură cu fondurile Uniunii, Autoritatea de Integritate ar putea iniția o procedură de verificare în fața organismului competent și ar fi informată cu privire la rezultatul acesteia și la inițierea unei investigații privind creșterea activelor. (35)Astfel cum au explicat serviciile Comisiei autorităților maghiare în observațiile lor din 18 noiembrie 2022, un astfel de regim nu este pe deplin în conformitate cu măsura de remediere, prin care Guvernul Ungariei s-a angajat să transfere Autorității de Integritate competențe legate de verificarea declarațiilor de avere depuse în temeiul secțiunii 183 din Legea CXXV din 2018 (și anume lideri politici de rang înalt care nu au un mandat de membri ai Adunării Naționale: prim-ministrul, miniștri, directorul politic al prim-ministrului, secretari de stat). În temeiul acestui angajament, Autoritatea de Integritate ar trebui să fie singurul organism care are competența de a verifica, în mod direct, aceste declarații de avere. În plus, acest regim pare, de asemenea, să nu îndeplinească angajamentul suplimentar stabilit în scrisoarea din septembrie, prin care Autoritatea de Integritate are competența de a verifica declarațiile publice de avere ale tuturor funcționarilor cu grad ridicat de risc și are acces la bazele de date și la registrele relevante în scopul verificării veridicității informațiilor cuprinse în declarații. Acest regim limitează competențele Autorității de Integritate la dreptul de a solicita altor organisme să verifice declarațiile de avere și de a primi informații cu privire la rezultatele acestor verificări. În plus, domeniul de aplicare personal al persoanelor pentru care este competentă Autoritatea de Integritate nu include toți funcționarii care s-ar încadra la noțiunea de funcționari cu „grad ridicat de risc”. Procedura de verificare a declarațiilor de avere fără caracter public se limitează la persoanele responsabile cu consilierea, gestionarea sau controlul fondurilor Uniunii, deși o astfel de delimitare nu este prevăzută în angajamentele asumate de Guvernul Ungariei. (36)În ceea ce privește procedura de revocare a membrilor consiliului de administrație al Autorității de Integritate, Comisia apreciază drept pozitiv faptul că Ungaria a fost de acord să anuleze procedura de revocare propusă inițial pentru a conferi unei instanțe competența de a lua o decizie cu privire la revocare. Cu toate acestea, Comisia observă că procedura este scurtă, de numai 30 de zile între cerere și hotărârea judecătorească pronunțată în primă instanță. Un astfel de termen ar îngreuna organizarea eficace a apărării sale de către membrul comisiei vizat de o procedură de revocare, iar instanța competentă ar avea dificultăți să asigure schimbul de memorii, să organizeze audierile și să protejeze drepturile la apărare și drepturile procedurale. În plus, în Legea privind Autoritatea de Integritate nu se prevăd în mod clar efectele recursului asupra poziției membrului în cauză și, în special, dacă o cale de atac ar avea efect suspensiv. Întrucât hotărârea pronunțată în primă instanță pare să conducă la revocare imediat după o scurtă procedură, eficacitatea recursului pare să fie limitată. Modul în care este organizată procedura de revocare în ansamblu nu protejează suficient membrii Autorității de Integritate împotriva influenței nejustificate și riscă să submineze independența Autorității de Integritate. (37)Prin urmare, Comisia constată că respectivul cadru de reglementare pentru Autoritatea de Integritate, astfel cum este prevăzut în Legea privind Autoritatea de Integritate, nu îndeplinește pe deplin angajamentele asumate în cadrul măsurii de remediere, care, prin urmare, nu poate fi considerată pe deplin eficace și adecvată în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea. Punctele slabe, riscurile și deficiențele măsurii de remediere, care compromit eficacitatea și independența Autorității de Integritate și capacitatea acesteia de a aborda constatările Comisiei, sunt următoarele: (i) lipsa unei norme clare prin care să prevadă că Autoritatea de Integritate își va păstra competența după retragerea unui proiect de la finanțarea din partea Uniunii; (ii) punctele slabe ale sistemului de control jurisdicțional al deciziilor autorităților contractante care nu respectă recomandările Autorității de Integritate; (iii) deficiențele procedurii de revocare; (iv) competențele directe față de competențele de supraveghere ale Autorității de Integritate în raport cu diferitele grupuri de declaranți și lipsa transferului de competență către Autoritatea de Integritate pentru a verifica declarațiile de avere ale membrilor guvernului; (v) domeniul de aplicare limitat legat de neincluderea tuturor „funcționarilor cu grad ridicat de risc” în domeniul de aplicare al competențelor de verificare ale Autorității de Integritate în ceea ce privește declarațiile de avere; (vi) experiența internațională limitată a unui candidat numit în consiliul de administrație al Autorității de Integritate, ceea ce ar putea reprezenta un risc pentru funcționarea eficace a organismului.

II.Grupul operativ anticorupție (38)Guvernul Ungariei s-a angajat să instituie un grup operativ anticorupție până la 1 decembrie 2022 („noul grup operativ anticorupție”), cu următoarele sarcini: (i) examinarea măsurilor anticorupție existente și elaborarea de propuneri privind îmbunătățirea detectării, cercetării, urmăririi penale și sancționării practicilor de corupție; (ii) propunerea de măsuri menite să îmbunătățească prevenirea și detectarea corupției; (iii) elaborarea unui raport anual care să analizeze riscurile și tendințele în materie de corupție și practici de corupție, propunând contramăsuri eficace și bune practici pentru punerea lor efectivă în aplicare și evaluând punerea lor în aplicare. (39)Cadrul de reglementare al noului grup operativ anticorupție ar urma să fie inclus în Legea de instituire a Autorității de Integritate [a se vedea măsura de remediere (i), descrisă mai sus], iar președintele Autorității de Integritate ar urma să fie președintele grupului operativ. Alte elemente-cheie ale măsurii de remediere au vizat participarea actorilor neguvernamentali activi în domeniul combaterii corupției, independenți de guvern, de autoritățile publice, de partidele politice și de interesele întreprinderilor, precum și a reprezentanților guvernamentali într-un mod deplin, structurat și efectiv. Acest lucru ar trebui să asigure paritatea între actorii guvernamentali și cei neguvernamentali prin numărul de membri și prin drepturile de vot. În plus, dispozițiile ar trebui să prevadă monitorizarea de către Guvernul Ungariei a noilor rapoarte și recomandări ale grupului operativ anticorupție. Noul grup operativ anticorupție ar trebui să își organizeze prima reuniune înainte de 15 decembrie 2022. Acesta ar trebui să adopte primul său raport pentru anul 2022 și să îl transmită guvernului până la 15 martie 2023. (40)Etapele-cheie de punere în aplicare a acestei măsuri au fost (i) adoptarea până la 5 septembrie 2022 a Hotărârii de Guvern de abrogare a Hotărârii de Guvern nr. 1337/2022 din 15 iulie 2022, pe baza căreia grupul operativ anticorupție instituit de aceasta din urmă urma să fie desființat, și (ii) transmiterea către Adunarea Națională, până la 30 septembrie 2022, a unui proiect de lege privind înființarea Autorității de Integritate, prin care se stabilește cadrul de reglementare pentru noul grup operativ anticorupție. (41)Ungaria a luat următoarele măsuri pentru a aborda etapele-cheie de punere în aplicare. (42)La 5 septembrie 2022, Guvernul Ungariei a abrogat Hotărârea de Guvern nr. 1337/2022 din 15 iulie 2022 privind grupul operativ anticorupție, prin adoptarea Hotărârii de Guvern nr. 1424/2022 privind sarcinile legate de înființarea unei autorități independente care să prevină, să detecteze și să corecteze ilegalitățile și neregulile legate de execuția fondurilor UE. Această hotărâre de guvern stabilește angajamentul Ungariei de a institui un nou grup operativ anticorupție până la 1 decembrie 2022, într-un mod care să asigure participarea, prin intermediul numărului de membri și al dreptului de vot, pe bază paritară, atât a actorilor guvernamentali, cât și a celor neguvernamentali, și cu sprijinul administrativ al Autorității de Integritate. Hotărârea de Guvern nr. 1424/2022 a intrat în vigoare la 6 septembrie 2022. (43)La 23 septembrie 2022, Guvernul Ungariei a înaintat Adunării Naționale proiectul de lege privind instituirea Autorității de Integritate. La 4 octombrie 2022, Adunarea Națională a adoptat Legea privind Autoritatea de Integritate, care a instituit, de asemenea, noul grup operativ anticorupție. Legea privind Autoritatea de Integritate a fost promulgată la 10 octombrie 2022 și a intrat în vigoare la 11 octombrie 2022. La 15 noiembrie 2022, Guvernul Ungariei a înaintat Adunării Naționale un proiect de lege de modificare a Legii privind Autoritatea de Integritate, ca parte a pachetului de servicii. După înaintarea pachetului de servicii către Adunarea Națională, Comisia a primit textul juridic revizuit prin scrisoarea din noiembrie. Actul de modificare a fost adoptat la 22 noiembrie 2022 și reflectă modificările incluse în textul juridic primit de Comisie la 19 noiembrie 2022. (44)La elaborarea proiectului de lege, Guvernul Ungariei s-a angajat să se consulte pe larg cu părțile interesate de la nivel național și internațional, să solicite consiliere în materie de politici din partea OCDE și să țină seama de recomandările aferente. Pe lângă consultarea Comisiei, Guvernul Ungariei a consultat efectiv OCDE, precum și Consiliul Europei. Acesta a informat Comisia cu privire la modul în care a abordat avizele și/sau sugestiile de redactare ale organizației, astfel cum se descrie la punctul (24). Pe această bază, Comisia consideră că Guvernul Ungariei și-a îndeplinit angajamentele relevante din cadrul măsurii de remediere. Consultarea OCDE și a Consiliului Europei a contribuit la îmbunătățirea cadrului de reglementare pentru înființarea noului grup operativ anticorupție, în măsura în care unele recomandări au fost acceptate și reflectate în textul juridic. Cu toate acestea, Comisia observă că, deși au fost recunoscute de Ungaria, unele preocupări exprimate, de exemplu un risc de suprapunere cu activitățile existente, sau lipsa unor instrumente pentru a solicita sau a obține informații de la alte instituții necesare pentru pregătirea activității grupului operativ nu au fost abordate în textele juridice. (45)Partea a doua a Legii privind Autoritatea de Integritate descrie cadrul de reglementare pentru noul grup operativ anticorupție. Prin aceasta se stabilesc sarcinile noului grup operativ anticorupție (secțiunea 50), cu menționarea explicită a situațiilor de conflicte de interese, astfel cum sunt definite în dispozițiile relevante ale UE, care vor fi luate în considerare de noul grup operativ anticorupție, în conformitate cu măsura de remediere. Președintele noului grup operativ anticorupție este președintele Autorității de Integritate (secțiunea 59). Se stabilește, de asemenea, procesul de monitorizare a rapoartelor și recomandărilor anuale ale noului grup operativ anticorupție, prin care Guvernul Ungariei discută raportul și propunerile din cadrul lui în termen de două luni. În cazul în care decide să nu pună în aplicare o propunere, acesta transmite președintelui noului Grup operativ anticorupție, în termen de o lună (secțiunea 52), o motivare detaliată a deciziei sale. Componența (secțiunea 54) noului grup operativ anticorupție și regulile de vot (secțiunea 61) în cadrul acestuia sunt descrise în lege. În conformitate cu măsura de remediere, numărul membrilor neguvernamentali este de 50 % din membrii noului grup operativ anticorupție, cu excepția președintelui. În cazul în care reprezentarea de 50 % nu poate fi atinsă, drepturile de vot ale acestor membri se modulează astfel încât să exprime 50 % din voturi, președintele fiind exclus. Membrii care reprezintă actorii neguvernamentali sunt selectați pe baza unui proces de selecție deschis, transparent și nediscriminatoriu, cu criterii obiective legate de calificări și merit. Comitetul de eligibilitate este implicat în conformitate cu alineatul (11) (secțiunea 57). Acesta are dreptul de a elabora un raport alternativ care să fie pus la dispoziția publicului pe site-ul web al grupului operativ unde va fi publicat și raportul noului grup operativ anticorupție (secțiunea 53). În cele din urmă, partea a patra a legii prevede că noul grup operativ anticorupție se înființează până la 1 decembrie 2022 și se reunește pentru prima dată înainte de 15 decembrie 2022. Noul grup operativ anticorupție adoptă și transmite guvernului primul său raport pentru 2022 până la 15 martie 2023 (secțiunea 77). (46)Comisia constată că Ungaria a adoptat etapele-cheie de punere în aplicare. Cadrul de reglementare pentru noul grup operativ anticorupție, astfel cum este prevăzut în Legea privind Autoritatea de Integritate, îndeplinește angajamentele stabilite prin măsura de remediere. (47)Comisia ia act de faptul că, la 11 noiembrie 2022, a fost lansată o cerere deschisă de candidaturi pentru selectarea membrilor care reprezintă actori neguvernamentali în cadrul noului grup operativ anticorupție, termenul de depunere a candidaturilor fiind stabilit la 24 noiembrie 2022. III.Consolidarea cadrului anticorupție (48)Guvernul maghiar s-a angajat să adopte, până la 30 septembrie 2022, strategii antifraudă și anticorupție care să definească sarcinile entităților implicate în punerea în aplicare a oricărui sprijin financiar din partea Uniunii în legătură cu prevenirea, depistarea și corectarea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției. Strategiile urmau să includă evaluarea principalelor riscuri, factori și practici în materie de fraudă, conflict de interese și corupție. Guvernul maghiar s-a angajat, de asemenea, să adopte o nouă strategie națională anticorupție („SNAC”) și un nou plan de acțiune (PA) până la 30 iunie 2023. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită consolidării cadrului instituțional și normativ pentru combaterea corupției la nivel înalt prin sporirea transparenței activității autorităților publice, inclusiv la nivel politic înalt. Guvernul maghiar s-a angajat, de asemenea, să pună în aplicare pe deplin, până la 30 iunie 2023, toate acțiunile din cadrul Strategiei naționale anticorupție existente pentru perioada 2020-2022. (49)La fel ca în cazul Autorității de Integritate, această măsură de remediere are un caracter orizontal și sistemic pentru a combate corupția și a asigura transparența în sfera politică. Aceasta este una dintre măsurile centrale de remediere propuse de Ungaria în cadrul procedurii în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea. (50)În scrisoarea din luna septembrie, Guvernul Ungariei și-a asumat, de asemenea, angajamente suplimentare privind domeniul de aplicare personal și material al declarațiilor de avere. În acest sens, s-a angajat să prezinte Adunării Naționale un proiect de lege (care să intre în vigoare de la 1 noiembrie 2022) care ar trebui să extindă domeniul de aplicare personal al sistemului de declarații de avere la (i) persoanele cărora li s-au încredințat funcții politice înalte în temeiul secțiunilor 183 și 184 din Legea CXXV din 2018 privind administrația publică și rudele acestora care locuiesc în aceeași gospodărie cu persoana în cauză și la (ii) membrii Adunării Naționale și rudele acestora care locuiesc în aceeași gospodărie cu persoana în cauză. Ungaria s-a angajat, de asemenea, să extindă domeniul de aplicare material, pentru a include nu numai veniturile, ci și activele. (51)În plus, prin scrisoarea din luna septembrie, Ungaria s-a angajat să instituie până la 31 martie 2023 un sistem de declarații de avere depuse electronic în format digital, care să fie stocate într-o bază de date publică în care se vor putea efectua căutări gratuit și fără a fi nevoie de înregistrare. În fine, Autoritatea de Integritate ar avea sarcina de a revizui atât cadrul de reglementare și funcționarea sistemului declarațiilor de avere, inclusiv domeniul său de aplicare și procesele de verificare, care vor fi incluse într-un raport de revizuire până la 31 decembrie 2023. (52)Etapele-cheie de punere în aplicare a acestei măsuri au fost (i) adoptarea strategiilor antifraudă și anticorupție care definesc sarcinile entităților implicate în punerea în aplicare a oricărui sprijin din partea Uniunii până la 30 septembrie 2022 și (ii) transmiterea către Adunarea Națională a proiectului de lege, inclusiv privind extinderea domeniului de aplicare personal și material al declarațiilor de avere, care să intre în vigoare la 1 noiembrie 2022.

(53)Ungaria a luat următoarele măsuri pentru a aborda etapele-cheie de punere în aplicare. (54)La 30 septembrie 2022, guvernul maghiar a adoptat strategia de combatere a fraudei și a corupției pentru perioada de programare 2021-2027 și pentru punerea în aplicare a Planului de redresare și reziliență (Hotărârea de Guvern nr. 1470/2022). Strategia a fost modificată ulterior și o nouă versiune a fost adoptată și publicată la 15 noiembrie 2022 (Hotărârea de Guvern nr. 1540/2022, denumită în continuare „Strategia”). Strategia a fost redenumită „Strategia de combatere a fraudei și a corupției pentru fondurile Uniunii Europene”. Strategia este cuprinzătoare, întrucât acoperă execuția sprijinului financiar de la bugetul UE în perioadele de programare 2014-2020 și 2021-2027, în special fondurile politicii de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Mecanismul de redresare și reziliență. Fondul european de garantare agricolă este vizat, dar cu mai puține detalii. Strategia definește, în termeni generali, sarcinile entităților implicate în punerea în aplicare a sprijinului financiar din partea Uniunii în legătură cu prevenirea, depistarea și corectarea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției (capitolul III Analiza situației și, în special, punctul 3.2 Mediul instituțional pentru combaterea fraudei). Strategia include, de asemenea, o evaluare a principalelor riscuri, factori și practici de fraudă, a conflictelor de interese și a corupției în Ungaria în ceea ce privește finanțarea din partea Uniunii (punctul 3.3 Date privind frauda și corupția în Ungaria și punctul 5.1.3 Analiza riscurilor și gestionarea riscurilor pentru evitarea fraudei). Capitolul V din strategie stabilește, în termeni generali, măsurile avute în vedere, care sunt enumerate mai detaliat într-un plan de acțiune (anexa 3 la strategie). Una dintre acțiuni este elaborarea unei evaluări anuale a riscurilor de fraudă, de conflicte de interese și de corupție. Mai multe acțiuni din planul de acțiune decurg din angajamentele asumate în cadrul altor măsuri de remediere, inclusiv revizuirea strategiei în paralel cu redactarea SNAC până la 30 iunie 2023. Ungaria va elabora și va publica un raport anual privind punerea în aplicare a strategiei. (55)La 27 septembrie 2022, guvernul maghiar a prezentat Adunării Naționale un proiect de lege cu scopul de a extinde domeniul de aplicare personal și material al sistemului actual de declarații de avere. În pregătirea acestui proiect de lege, guvernul maghiar a consultat Comisia, astfel cum se prevede în măsura de remediere. La 25 octombrie 2022, Adunarea Națională a adoptat Legea XXXI din 2022 de modificare a anumitor legi privind declarația de avere referitoare la controlul utilizării fondurilor din bugetul Uniunii Europene, care a fost promulgată la 26 octombrie 2022 („Legea privind declarațiile de avere”). Legea privind declarațiile de avere a intrat în vigoare la 1 noiembrie 2022, cu anumite excepții. La 15 noiembrie 2022, Guvernul Ungariei a înaintat Adunării Naționale un proiect de lege de modificare a Legii privind declarațiile de avere, ca parte a pachetului de servicii. În urma înaintării pachetului de servicii către Adunarea Națională, Ungaria a transmis serviciilor Comisiei, la 16 noiembrie 2022, modificările textului juridic; o versiune consolidată a textului juridic a fost transmisă odată cu scrisoarea din noiembrie. Evaluarea actuală se bazează pe acest din urmă text juridic, deși acesta nu a fost încă adoptat. Adoptarea proiectului de lege de modificare este programată la 6 decembrie 2022. (56)În conformitate cu măsura de remediere, Legea privind declarațiile de avere extinde domeniul de aplicare personal al declarațiilor de avere pentru a include persoanele cărora li s-au încredințat funcții politice înalte și membrii Adunării Naționale, precum și rudele acestora care locuiesc în aceeași gospodărie. Legea extinde, de asemenea, domeniul de aplicare material al declarațiilor de avere pentru a include toate activele relevante (anexa I la Legea privind declarațiile de avere). (57)Cu privire la aceasta din urmă, Comisia observă că anexa I partea A la Legea privind declarațiile de avere prevede o excepție privind bunurile imobile rezervate utilizării exclusive de către declarant și de către soțul/soția acestuia/acesteia sau de către concubinul/concubina său/sa și copilul (copiii) care locuiește (locuiesc) în aceeași gospodărie. Anexa I clarifică, de asemenea, faptul că, pe această bază, până la un bun imobil poate fi exclus de la obligația de informare și, prin urmare, poate să nu fie declarat. Comisia regretă că această excepție nu se referă exclusiv la reședința principală, consecința fiind că aceasta poate fi utilizată pentru a ascunde bunuri imobile de lux. Ungaria a indicat în diverse apeluri la nivel de secretar de stat că această chestiune va fi abordată în textele juridice, dar acest lucru nu a fost pus în aplicare până în prezent. În plus, în pofida explicațiilor furnizate care confirmă faptul că obligațiile de informare ar include și bunuri imobile din afara jurisdicției Ungariei, formularea corespunzătoare nu a fost reflectată în textul juridic relevant. Aceste lacune din sistemul declarațiilor de avere riscă să îi submineze eficacitatea. (58)În același timp, Comisia ia act de proiectele de modificare a tuturor legilor relevante care aplică obligația de a face o declarație de avere de la 1 noiembrie 2022 (în loc de 31 decembrie 2022) până la 31 ianuarie 2023, în conformitate cu dispozițiile introduse prin Legea privind declarațiile de avere. Astfel se va asigura faptul că noile norme se vor aplica și în cazul oricăror modificări care au loc între 1 noiembrie 2022 și 31 decembrie 2022. Cu toate acestea, textul juridic relevant nu oferă suficientă claritate și securitate juridică, deoarece nu prevede în mod explicit că perioada noiembrie-decembrie 2022 face obiectul unor declarații de avere care urmează să fie întocmite în 2024, care, în mod excepțional, ar acoperi o perioadă de 14 luni (și anume din noiembrie 2022 până în decembrie 2023). (59) În final, Comisia observă că angajamentul Guvernului Ungariei de a institui până la 31 martie 2023 un sistem de declarații de avere depuse electronic în format digital, care să fie stocate într-o bază de date publică în care se vor putea efectua căutări gratuit și fără a fi nevoie de înregistrare nu este reflectat încă în cadrul de reglementare. Potrivit Ungariei, normele privind sistemul vor fi elaborate și adoptate ulterior, până la 31 martie 2023. Comisia regretă faptul că Ungaria nu a inclus o trimitere explicită la această bază de date publică în Legea privind declarațiile de avere. Aceste deficiențe ar putea submina, de asemenea, eficacitatea sistemului declarațiilor de avere. (60)În ceea ce privește introducerea unui regim de sancțiuni pentru încălcarea obligațiilor de declarare a averii, Comisia observă că Strategia de combatere a fraudei și a corupției pentru fondurile Uniunii Europene (adoptată prin Hotărârea de Guvern nr. 1540/2022) menționată la punctul (54) de mai sus se referă la angajamentul specific de a stabili măsuri concrete în planul de acțiune care însoțește noua SNAC după 2022, în vederea elaborării unui sistem eficace, proporțional și disuasiv de sancțiuni administrative și penale în legătură cu declarațiile de avere, până cel târziu la 1 octombrie 2023, în conformitate cu măsura de remediere. (61)La 23 septembrie 2022, Guvernul Ungariei a înaintat Adunării Naționale proiectul de lege privind instituirea Autorității de Integritate. La 4 octombrie 2022, Adunarea Națională a adoptat Legea privind Autoritatea de Integritate, care a fost promulgată la 10 octombrie 2022 și a intrat în vigoare la 11 octombrie 2022 [a se vedea măsura de remediere (i) descrisă mai sus]. În conformitate cu măsura de remediere, secțiunea 75 din Legea privind Autoritatea de Integritate a stabilit că Autoritatea de Integritate trebuie să elaboreze un raport ad-hoc până la 31 decembrie 2023, care să analizeze cadrul de reglementare și funcționarea sistemului maghiar de declarații de avere, inclusiv domeniul său de aplicare și procesul de control. (62) În ceea ce privește strategiile antifraudă și anticorupție, Comisia constată că Ungaria a adoptat etapele-cheie de punere în aplicare, în pofida adoptării unei strategii revizuite prin hotărâre de guvern la 15 noiembrie 2022, în locul termenului stabilit, și anume 30 septembrie 2022. Comisia constată că strategia îndeplinește angajamentele stabilite prin măsura de remediere. În ceea ce privește planul de acțiune care însoțește viitoarea strategie națională anticorupție pentru perioada de după 2022, care prevede punerea în aplicare a angajamentului de a stabili măsuri concrete pentru elaborarea unui set de sancțiuni eficace, proporționale și disuasive, Comisia își rezervă dreptul de a evalua transpunerea și punerea sa în aplicare în 2023 și ulterior. Ungaria a convenit, în acest context, să consulte Comisia cu privire la proiectul de strategie națională anticorupție până la 31 ianuarie 2023. Comisia reamintește, de asemenea, angajamentul guvernului maghiar de a raporta trimestrial Comisiei cu privire la punerea în aplicare a tuturor măsurilor de remediere, astfel cum se menționează la punctul (17). (63)În ceea ce privește declarațiile de avere, Comisia constată că respectivul cadru de reglementare privind declarațiile de avere, astfel cum este prevăzut în Legea privind declarațiile de avere, care urmează să intre în vigoare de la 1 noiembrie 2022, nu îndeplinește pe deplin angajamentele privind sistemul declarațiilor de avere, astfel cum sunt prevăzute în scrisoarea din septembrie, deoarece cadrul exclude o categorie importantă de active, astfel cum se menționează la punctul (57). Comisia consideră că problemele menționate la punctul respectiv reprezintă o lacună în legislație și pot submina eficacitatea măsurii de remediere. (64)Din aceste motive, Comisia constată că textele juridice relevante nu asigură pe deplin caracterul adecvat al măsurii de remediere, având în vedere punctele slabe, riscurile și deficiențele menționate la punctele (57)-(59) de mai sus. IV.Asigurarea transparenței modului în care este utilizat sprijinul Uniunii de către fundațiile de gestionare a activelor de interes public (65)Guvernul maghiar s-a angajat să adopte, până la 30 septembrie 2022, un act de modificare pentru a asigura aplicarea generalizată a normelor privind achizițiile publice în cazul fundațiilor de gestionare a activelor publice care desfășoară activități de interes public și al persoanelor juridice înființate și deținute de acestea. De asemenea, s-a angajat să adopte, până la aceeași dată, un act de modificare pentru a asigura respectarea deplină a articolului 61 din Regulamentul financiar, precum și să alinieze instrucțiunile și practicile la Orientările Comisiei privind evitarea și gestionarea conflictelor de interese în temeiul Regulamentului financiar. Acest lucru ar îmbunătăți și ar clarifica normele generale privind conflictele de interese referitoare la fundațiile de gestionare a activelor de interes public și la membrii consiliilor lor de administrație. (66)Etapa-cheie de punere în aplicare a acestei măsuri a constat în adoptarea celor două acte de modificare menționate la punctul precedent până la 30 septembrie 2022. (67)Ungaria a luat următoarele măsuri pentru a aborda etapa-cheie de punere în aplicare. (68)La 4 octombrie 2022, Adunarea Națională a adoptat Legea XXIX din 2022 de modificare a anumitor legi privind fundațiile de gestionare a activelor de interes public care îndeplinesc sarcini publice, Administrația Națională Fiscală și Vamală și controalele efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă în legătură cu controlul utilizării fondurilor din bugetul Uniunii Europene. Această lege a fost promulgată la 10 octombrie 2022. Dispozițiile Legii privind fundațiile de gestionare a activelor de interes public care îndeplinesc sarcini publice au intrat în vigoare la 13 octombrie 2022. (69)În conformitate cu măsura de remediere, Legea XXIX din 2022 a introdus modificări la Legea CXLIII din 2015 privind achizițiile publice și la Legea IX din 2021 privind fundațiile de gestionare a activelor de interes public care îndeplinesc sarcini publice. La secțiunea 5 din Legea CXLIII din 2015 privind achizițiile publice a fost adăugată o nouă literă (f) la alineatul (1), care stipulează că fundațiile de gestionare a activelor de interes public care îndeplinesc sarcini publice și persoanele juridice înființate sau deținute de acestea se supun obligației de a desfășura proceduri de achiziții publice în conformitate cu legea menționată anterior. Secțiunea 15 alineatul (3) din Legea IX din 2021 privind fundațiile de gestionare a activelor de interes public care îndeplinesc sarcini publice a fost, de asemenea, modificată prin stabilirea unor norme privind conflictele de interese. Acest alineat include acum o mențiune explicită a familiei, a vieții emoționale, a afinității politice sau naționale sau a oricărui alt interes personal direct sau indirect, pentru fundațiile de gestionare a activelor de interes public care îndeplinesc sarcini publice și pentru persoanele juridice înființate sau deținute de acestea, inclusiv președinții și membrii consiliului de administrație și ai consiliului de supraveghere, precum și angajații acestora. În plus, legea a modificat dispozițiile altor acte legislative care se aliniază la modificarea secțiunii 15 alineatul (3) din Legea IX din 2021. (70)Cu toate acestea, Comisia observă că funcționarii de nivel înalt, inclusiv cadrele politice superioare din Adunarea Națională și organismele autonome ale Ungariei, nu au fost excluși din consiliile de administrație ale fundațiilor de gestionare a activelor de interes public, astfel cum s-a solicitat în cursul schimburilor cu Ungaria. În schimb, de la propunerea Comisiei de decizie de punere în aplicare a Consiliului din 18 septembrie 2022 și în pofida faptului că această preocupare a fost, de asemenea, ridicată în mod constant de Comisie în rapoartele sale anuale privind statul de drept, Ungaria a reintrodus, începând cu 1 noiembrie 2022, posibilitatea (prin intermediul unei excepții de la interdicția generală ) ca persoanele care ocupă funcții politice de conducere superioare să aibă alte locuri de muncă remunerate. Prin această excepție se creează o situație în care cadrele politice superioare pot participa la procesul decizional privind plata fondurilor publice către entități ai căror angajați sunt și în care au competențe decizionale esențiale ..Prin urmare, chiar dacă Ungaria a abordat preocupările exprimate în propunerea de decizie de punere în aplicare a Consiliului din 18 septembrie 2022, prin excepția introdusă la 1 noiembrie 2022, punerea în aplicare a măsurii de remediere devine totuși inadecvată. V.Introducerea unei proceduri specifice în cazul infracțiunilor speciale legate de exercitarea autorității publice sau de gestionarea bunurilor publice

(71)Guvernul maghiar s-a angajat să modifice Codul de procedură penală în scopul stabilirii unei noi proceduri privind infracțiunile speciale legate de exercitarea autorității publice sau de administrarea achizițiilor publice. În cadrul măsurii de remediere, noua procedură trebuie să prevadă controlul jurisdicțional al deciziei serviciului de urmărire penală sau a autorității responsabile cu ancheta de a respinge un denunț privind săvârșirea unei infracțiuni sau de a pune capăt procedurii penale (și anume de a închide o anchetă penală fără trimitere în judecată) privind corupția și practicile legate de corupție, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (2) din Directiva (UE) 2017/1371 și în capitolul III din Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției. Noua procedură trebuie să confere unui judecător de instrucție autoritatea de a dispune începerea sau continuarea procedurilor penale. Orice persoană fizică și juridică, cu excepția autorităților publice, ar putea depune cereri în cadrul procedurii, ceea ce ar putea conduce și la posibilitatea de a depune un rechizitoriu în fața unei instanțe. Guvernul maghiar s-a angajat, de asemenea, să se asigure că noua procedură va fi aplicabilă de la 1 ianuarie 2023. Acesta s-a angajat să aloce, până la 31 decembrie 2022, posturi suplimentare specifice instanței responsabile de controlul jurisdicțional al deciziei serviciului de urmărire penală sau a autorității responsabile cu ancheta de a respinge un denunț privind săvârșirea unei infracțiuni sau de a pune capăt procedurii penale. (72)Scrisoarea din septembrie a inclus angajamentul de a identifica în Legea privind controlul jurisdicțional Tribunalul Central al Districtului Buda drept instanța care are, pe întreg teritoriul Ungariei, competență exclusivă de a revizui astfel de decizii și de a dispune începerea sau continuarea procedurilor penale. De asemenea, prin aceasta s-a confirmat că toate instanțele din Ungaria, inclusiv judecătorii de instrucție în contextul procedurii prevăzute de această măsură de remediere, ar trebui să respecte cerințele de independență și imparțialitate, stabilite prin lege în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană („TUE”) și cu acquis-ul relevant al UE. (73)Această măsură de remediere este o măsură orizontală care vizează remedierea problemelor structurale privind eficacitatea acțiunilor de urmărire penală în Ungaria și asigurarea faptului că se iau măsuri eficace și disuasive pentru a asigura protecția intereselor financiare ale Uniunii, în conformitate cu articolul 325 din TFUE. (74)Etapele-cheie de punere în aplicare a acestei măsuri au fost (i) finalizarea proiectului de text al regulamentelor de punere în aplicare (necesare pentru aplicarea procedurii de revizuire) și adoptarea acestora imediat după intrarea în vigoare a noii legi, până la 31 octombrie 2022 și (ii) intrarea în vigoare a noii legi de modificare a Codului de procedură penală în urma unei revizuiri ex ante de către Curtea Constituțională (inițiată de guvern) până la 15 noiembrie 2022. (75)La 3 octombrie 2022, Adunarea Națională a adoptat o primă versiune a Legii de modificare a Legii XC din 2017 privind Codul de procedură penală („Legea privind controlul jurisdicțional”); aceste dispoziții au intrat în vigoare la 15 noiembrie 2022. La 14 noiembrie 2022, autoritățile maghiare au comunicat serviciilor Comisiei o versiune revizuită a Legii privind controlul jurisdicțional; aceeași versiune a fost inclusă și în legea din pachetul de servicii din 15 noiembrie 2022 a cărei adoptare era prevăzută pentru 22 noiembrie 2022. Legea de modificare a fost adoptată la 22 noiembrie 2022 și reflectă modificările incluse în textul juridic primit de Comisie la 14 noiembrie 2022. În decizia privind revizuirea ex ante a Legii privind controlul jurisdicțional, Curtea Constituțională a Ungariei a constatat că Legea privind controlul jurisdicțional nu încalcă principiul monopolului serviciului de urmărire penală în materie de urmărire penală, astfel cum se prevede la articolul 29 alineatul (1) din Legea fundamentală a Ungariei. (76)La 11 octombrie 2022, Ungaria a prezentat Comisiei (i) proiectul de decret guvernamental de modificare a Decretului guvernamental nr. 100/2018 (8 iunie) de stabilire a normelor detaliate privind procedura de anchetă și de pregătire și (ii) proiectul de decret al ministrului justiției de modificare a Decretului nr. 12/2018 (12 iunie) IM de stabilire a normelor privind anumite fapte și persoanele care participă la procedura penală. Aceste proiecte de decrete reprezintă proiectele de regulamente de punere în aplicare („regulamentele de punere în aplicare”) necesare pentru aplicarea procedurii de revizuire, astfel cum se prevede în etapele-cheie de punere în aplicare. Prin scrisoarea din noiembrie, guvernul maghiar a transmis Comisiei cele mai recente proiecte ale acestor regulamente de punere în aplicare, a căror intrare în vigoare este programată pentru 1 ianuarie 2023. (77)Legea privind controlul jurisdicțional pune în aplicare majoritatea angajamentelor propuse în măsurile de remediere prin introducerea unor modificări relevante la Legea XC din 2017 privind Codul de procedură penală. În special, noua procedură se referă la infracțiunile relevante propuse în cadrul măsurii de remediere [secțiunea 817/A (1)]. Acesta permite persoanelor fizice și juridice să depună o cerere de revizuire (secțiunea 817/C) și, dacă sunt îndeplinite anumite condiții, permite depunerea unei cereri de urmărire penală (secțiunea 817/H). Tribunalul Central al Districtului Buda va avea competență exclusivă asupra noii proceduri de revizuire [secțiunea 817/E alineatul (1)]. (78)Comisia salută, de asemenea, anumite dispoziții introduse după adoptarea de către Adunarea Națională a primei versiuni a Legii privind controlul jurisdicțional, întrucât acestea sunt menite să contribuie la eficacitatea măsurii de remediere. În conformitate cu aceste dispoziții, Autoritatea de Integritate [a se vedea mai sus măsura de remediere (i)], care, în principiu, va avea cunoștințe aprofundate cu privire la aspecte relevante pentru investigarea și urmărirea penală a infracțiunilor care fac obiectul noii proceduri, poate, de asemenea, să depună o cerere de revizuire și de revizuire repetată [secțiunea 817/C alineatul (7); secțiunea 817/H alineatul (3)]. Autoritatea de Integritate, în calitate de organism public, nu poate depune o cerere de urmărire penală, pentru a nu aduce atingere principiului constituțional maghiar potrivit căruia urmărirea penală este rezervată serviciului de urmărire penală. Cu toate acestea, orice persoană fizică sau juridică va putea depune o cerere de urmărire penală în urma unei cereri de revizuire depuse de Autoritatea de Integritate (secțiunea 817/I). (79)În plus, în cadrul noii proceduri, există posibilitatea, inclusiv pentru Autoritatea de Integritate, de a depune o cerere de revizuire repetată în cazul în care, chiar și după o primă cerere de revizuire, serviciul de urmărire penală sau autoritatea responsabilă cu ancheta decide din nou să respingă un denunț privind săvârșirea unei infracțiuni sau să pună capăt procedurii penale (secțiunea 817/H). Această posibilitate este disponibilă numai pentru persoanele care au depus o cerere de revizuire anterior în cauza respectivă. Comisia salută, de asemenea, eliminarea din secțiunea 817/V a dispoziției care ar fi permis procurorului general să introducă o cale de atac extraordinară împotriva deciziilor adoptate în cursul procedurii. (80)În același timp, alte angajamente nu au fost reflectate în mod corect în Legea privind controlul jurisdicțional sau în regulamentele de punere în aplicare, și anume: (i) angajamentul de a asigura, până la 31 decembrie 2022, alocări suficiente de resurse umane, de infrastructură și de altă natură pentru a asigura buna funcționare a procedurii (inclusiv posturi suplimentare specifice pentru cel puțin doi judecători și cel puțin doi referenți juridici) în cadrul Tribunalului Central al Districtului Buda și (ii) angajamentul de a efectua o revizuire a funcționării procedurii până la 31 decembrie 2023 și, dacă este necesar, de a prevedea adoptarea unor modificări ale cadrului legislativ în urma consultărilor cu Comisia până la 30 iunie 2024. (81)În ceea ce privește primul angajament, autoritățile maghiare au informat Comisia că astfel de măsuri nu trebuie luate de guvernul maghiar, ci de organismul judiciar responsabil de administrarea instanțelor. Comisia nu a fost informată cu privire la nicio punere în aplicare concretă a acestui angajament. În ceea ce privește al doilea angajament, Comisia nu a fost informată cu privire la nicio dispoziție concretă care să prevadă obligația de a efectua revizuirea procedurii și de a o modifica, dacă este necesar. Aceste elemente pot fi îndeplinite în continuare din punct de vedere material după intrarea în vigoare a noii legislații și, prin urmare, în acest stadiu, nu aduc atingere eventualei eficacități a punerii în aplicare a măsurii de remediere. Prin urmare, Comisia va rămâne vigilentă cu privire la aceste aspecte și va monitoriza îndeaproape situația pe baza rapoartelor trimestriale din partea Ungariei menționate la punctul (17) de mai sus sau a oricăror informații pe care le-ar putea obține în alt mod. Neîndeplinirea acestor elemente la 1 ianuarie 2023, dată de la care va fi aplicabilă noua procedură, ar risca să compromită eficacitatea procedurii. (82)În același timp, Comisia consideră că dispozițiile specifice introduc o marjă de apreciere în cadrul procedurii, care ar putea fi utilizată pentru a influența rezultatul noii proceduri în urma unei cereri de revizuire (sau revizuire repetată) sau de urmărire penală, compromițând eficacitatea măsurii de remediere. (83)În special, în normele aplicabile nu se precizează în mod clar care sunt consecințele juridice pentru procuror ale unei hotărâri judecătorești de anulare a deciziei sale în urma unei cereri de revizuire. Secțiunea 817/G alineatul (3) prevede că, „[î]n cazul începerii unei anchete sau al continuării unei proceduri, serviciul de urmărire penală sau autoritatea responsabilă cu ancheta continuă procedura ținând seama de motivarea deciziei instanței și, în cazul în care o problemă a rămas nedetectată, încercând să remedieze deficiențele indicate în aceasta” (sublinierea noastră). Formularea dispoziției sugerează o anumită marjă de apreciere pentru procuror, care nu ar fi obligat din punct de vedere juridic să ia o decizie care să fie pe deplin conformă cu hotărârea judecătorească și ar putea doar să o ia în considerare sau pur și simplu „să încerce” să remedieze nelegalitățile constatate de instanța de control. Comisia a propus o formulare mai strictă din care să rezulte că procurorul este obligat să ia o decizie „cu respectarea deplină a motivelor deciziei pronunțate de către instanță” și „să remedieze deficiențele indicate în aceasta”. Comisia consideră că marja de apreciere acordată procurorului prin norma aplicabilă slăbește eficacitatea și, prin urmare, caracterul adecvat al acestei măsuri de remediere, întrucât nu există nicio garanție că deciziile de control jurisdicțional vor fi respectate în mod corespunzător prin acțiuni de urmărire penală corecte. (84)În plus, pentru cazurile în care poate fi depusă o cerere de urmărire penală, Legea privind controlul jurisdicțional prevede o examinare a motivului cererii de urmărire penală (secțiunile 817/O și 817/P) de către instanța de judecată cu ușile închise și fără audierea probelor, care se adaugă la examinarea preliminară a motivelor formale stabilite în cadrul noii proceduri. (85)Comisia observă că o astfel de examinare de către instanța de judecată a motivului cererii de urmărire penală nu există în temeiul normelor generale (în cazul în care procurorul depune rechizitoriul) și nici în cadrul procedurii de urmărire penală privată substitutivă (în cazul în care victima depune rechizitoriul). În opinia Comisiei, acest lucru echivalează cu o filtrare pe fond de către instanța de judecată, care prezintă riscul ca instanța de judecată să se pronunțe cu privire la fondul cauzei înainte de audierea probelor. O astfel de filtrare ar risca să anticipeze sau să împiedice pronunțarea unei hotărâri pe fond, fără posibilitatea de a solicita și de a audia probe în cauză. De asemenea, aceasta poate, în practică, să anuleze evaluarea Departamentului judecătorilor de instrucție din cadrul Tribunalului Central al Districtului Buda: în cazul în care procedura se încheie din nou după ce judecătorul de instrucție a anulat decizia inițială de respingere a denunțului privind săvârșirea infracțiunii sau de încetare a procedurii și fără a lua în considerare hotărârea judecătorului de instrucție, examinarea de către instanța de judecată ar putea avea ca efect înlăturarea constatărilor judecătorului de instrucție, fără ca instanța de judecată să audieze alte probe. Din aceste motive și având în vedere rolul-cheie al judecătorului de instrucție în etapa premergătoare procesului, această filtrare suplimentară de către instanța de judecată nu este necesară și subminează eficacitatea măsurii de remediere. (86)În plus, dispoziția finală a textului juridic pus la dispoziția serviciilor Comisiei nu a stabilit în mod clar domeniul de aplicare ratione temporis al acestor noi norme. De fapt, textul nu prevede în mod clar că noua procedură va fi aplicabilă denunțurilor privind săvârșirea unei infracțiuni depuse după 1 ianuarie 2023 care vizează infracțiuni presupuse a fi fost comise și înainte de această dată, cu excepția infracțiunilor prescrise [a se vedea secțiunea 876/C (2)]. În special, textul nu clarifică faptul că existența unei decizii de respingere a unui denunț privind săvârșirea unei infracțiuni sau a unei decizii de încetare a procedurii, adoptată înainte de 1 ianuarie 2023 (referitoare la o presupusă infracțiune care nu s-a prescris în temeiul termenelor de prescripție) nu elimină obligația autorității responsabile cu ancheta sau a serviciului de urmărire penală de a adopta o nouă decizie în temeiul articolului 379 din Codul de procedură penală, care poate face obiectul unei cereri de revizuire (repetată) în cadrul noii proceduri. De asemenea, textul nu prevede că noua procedură se poate aplica denunțurilor privind săvârșirea unei infracțiuni depuse înainte de 1 ianuarie 2023, în cazul cărora se așteaptă o decizie a autorității responsabile cu ancheta sau a serviciului de urmărire penală. (87)Pe această bază, Comisia constată că respectivul cadrul de reglementare pentru introducerea unei proceduri specifice în cazul infracțiunilor speciale legate de exercitarea autorității publice sau de gestionarea bunurilor publice, astfel cum este prevăzut în modificările la Legea XC din 2017 privind Codul de procedură penală, nu îndeplinește angajamentele stabilite prin măsura de remediere și conține norme care subminează eficacitatea acesteia. Astfel cum s-a explicat în expunerea de motive (punctul 96), Ungariei i s-a solicitat să își precizeze în mod corect angajamentele în norme detaliate pentru a asigura eficacitatea măsurii. Modul în care Ungaria și-a specificat în prezent angajamentele prin lege nu permite Comisiei să stabilească faptul că această măsură de remediere poate aborda în mod eficace aspectele legate de ineficacitatea anchetei, a urmăririi penale și a sancțiunilor. În consecință, măsura de remediere, astfel cum a fost pusă în aplicare, nu este adecvată pentru a răspunde în mod suficient constatărilor Comisiei în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea. VI.Consolidarea mecanismelor de audit și control pentru a garanta utilizarea judicioasă a sprijinului UE

(88)Guvernul maghiar s-a angajat să înființeze un grup de lucru până la 31 august 2022 pentru a include dispoziții în decretele guvernamentale relevante privind punerea în aplicare a sprijinului Uniunii. Aceste dispoziții ar trebui să vizeze consolidarea normelor și a procedurilor pentru a preveni, depista și corecta într-un mod mai eficace conflictele de interese, în conformitate cu definiția de la articolul 61 din Regulamentul financiar. Aceste dispoziții ar trebui să includă un mecanism eficace de control al valabilității declarațiilor privind conflictele de interese. Dispozițiile ar trebui să vizeze, de asemenea, creșterea capacităților procedurale ale autorităților de management, ale organismelor intermediare și ale autorității naționale de punere în aplicare a planului de redresare și reziliență al Ungariei, pentru a aplica o gestionare consolidată a riscurilor și prevenirea, depistarea și corectarea fraudei, a corupției și a dublei finanțări. Guvernul maghiar s-a angajat, de asemenea, să înființeze o Direcție de Audit Intern și Integritate („DIAI”) responsabilă cu verificarea periodică a valabilității declarațiilor privind conflictele de interese și a declarațiilor de interese. Acesta s-a angajat să ofere direcției garanțiile relevante pentru independența sa (de exemplu, numirea personalului de rang înalt, durata mandatului directorului, fără posibilitatea demiterii) și să stabilească norme pentru controlul periodic al valabilității declarațiilor. Guvernul maghiar s-a angajat, de asemenea, să furnizeze EUTAF resursele financiare și umane necesare, să garanteze buna utilizare a sprijinului acordat de Uniune, să garanteze independența acestuia și să îi permită să își îndeplinească sarcinile actuale și sarcinile suplimentare atribuite printr-o serie de măsuri de remediere. (89)Etapele-cheie de punere în aplicare a acestei măsuri au fost (i) instituirea grupului de lucru până la 31 august 2022, (ii) instituirea DIAI în cabinetul prim-ministrului până la 30 septembrie 2022 și (iii) adoptarea modificărilor la decretele guvernamentale relevante până la 30 septembrie 2022. (90)Ungaria a luat următoarele măsuri pentru a aborda etapele-cheie de punere în aplicare relevante. (91)În conformitate cu măsura de remediere, a fost instituit un grup de lucru în termenul aplicabil, cu participarea serviciilor cabinetului prim-ministrului responsabile cu gestionarea, controlul și auditul utilizării fondurilor UE și a EUTAF. Grupul de lucru s-a întâlnit cu serviciile Comisiei pentru prima dată la 8 septembrie 2022 și, în medie, de două ori pe săptămână, până la începutul lunii noiembrie 2022. (92)La 30 septembrie 2022, guvernul maghiar a adoptat: (i) Decretul guvernamental nr. 374/2022 (30 septembrie) de modificare a Decretului guvernamental nr. 272/2014 (5 noiembrie) privind normele de utilizare a fondurilor provenite din anumite fonduri ale Uniunii Europene în perioada de programare 2014-2020 și a Decretului guvernamental nr. 256/2021 (18 mai) privind normele de utilizare a fondurilor provenite din anumite fonduri ale Uniunii Europene în perioada de programare 2021-2027 și (ii) Decretul guvernamental nr. 373/2022 (30 septembrie) privind normele și instituțiile responsabile de punerea în aplicare a planului de redresare și reziliență al Ungariei. Decretele au intrat în vigoare în aceeași zi, cu anumite excepții, în special în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la declarațiile privind conflictele de interese. (93)La 15 noiembrie 2022, guvernul maghiar a adoptat Decretul guvernamental nr. 463/2022 de modificare a Decretelor guvernamentale nr. 373/2022, 256/2021 și 272/2014, care a devansat intrarea în vigoare a dispozițiilor menționate anterior referitoare la declarațiile privind conflictele de interese la 15 noiembrie. În final, Legea XXVIII din 2022 privind modificarea anumitor acte referitoare la controlul utilizării fondurilor din bugetul Uniunii Europene, care a instituit DIAI în organizarea activității ministrului responsabil cu utilizarea fondurilor Uniunii Europene (și anume cabinetul prim-ministrului), a fost adoptată de Adunarea Națională la 4 octombrie 2022 și promulgată la 10 octombrie 2022. Aceasta a intrat în vigoare la 13 octombrie 2022. La 15 noiembrie 2022, Guvernul Ungariei a înaintat Adunării Naționale un proiect de lege de modificare a acestei legi, ca parte a pachetului de servicii. În urma înaintării pachetului de servicii către Adunarea Națională, autoritățile maghiare au transmis serviciilor Comisiei un text juridic revizuit ca anexă la scrisoarea din noiembrie. Legea de modificare a fost adoptată la 22 noiembrie 2022 și reflectă modificările incluse în textul juridic primit de Comisie la 19 noiembrie. Directorul interimar (pentru perioada 1 octombrie 2022-31 decembrie 2022) al DIAI a fost numit la 30 septembrie 2022. (94)În conformitate cu măsura de remediere, Decretul guvernamental nr. 373/2022 de modificare a Decretului nr. 374/2022, precum și Decretul guvernamental nr. 463/2022 introduc dispoziții pentru consolidarea normelor și a procedurilor în vederea prevenirii, depistării și corectării mai eficace a conflictelor de interese, în conformitate cu articolul 61 din Regulamentul financiar și cu Orientările Comisiei privind evitarea și gestionarea conflictelor de interese în temeiul Regulamentului financiar. Noile dispoziții vizează noțiunea de conflict de interese perceput și asigură un mecanism eficace de control al valabilității declarațiilor privind conflictele de interese. Decretele guvernamentale modificate prevăd că membrii relevanți ai personalului autorităților naționale trebuie să depună o declarație generală privind conflictele de interese și o declarație de interese atunci când stabilesc o relație juridică sau înainte de a începe o activitate la un actor al sistemului instituțional. De asemenea, aceștia depun o declarație privind conflictele de interese înainte de a începe orice act procedural. Destinatarii finali, contractanții, subcontractanții și persoanele implicate în elaborarea și punerea în aplicare a unui proiect declară orice conflict de interese în cazurile prevăzute în Orientările Comisiei. Noile dispoziții prevăd că DIAI verifică veridicitatea declarațiilor, cu excepția declarațiilor făcute de propriul personal și de membrii autorității de audit (care, în schimb, vor fi verificate de Autoritatea de Integritate), pe baza unui eșantion și pe baza unui plan de audit pe doi ani, care acoperă cel puțin 5 % din numărul de persoane care trebuie să depună o declarație privind conflictele de interese în fiecare an, precum și orice suspiciune de conflict de interese care îi este raportată. Obligația tuturor actorilor de a depune declarații privind conflictele de interese și a DIAI de a efectua verificări se aplică de la 15 noiembrie 2022. (95)Decretele modificate prevăd că trebuie asigurată supravegherea periodică și eficientă și rotația periodică a personalului care ocupă posturi sensibile, în special a celor care se ocupă de gestionarea neregulilor, de control sau de evaluarea riscurilor. Acest lucru va fi dezvoltat în continuare printr-o metodologie specifică. Comisia va monitoriza punerea în aplicare a acestui angajament. În plus, în conformitate cu angajamentul de a asigura colectarea adecvată a datelor și cu măsura de remediere privind Arachne (a se vedea evaluarea mai detaliată de mai jos), în decretele modificate se includ dispoziții pentru a asigura transmiterea datelor către Arachne și în anexele la acestea se stabilesc câmpurile de date relevante care trebuie transmise către Arachne. În plus, decretele modificate includ dispoziții pentru a aplica în mod consecvent, sistematic și pe scară largă toate funcțiile Arachne și pentru a le lua în considerare în elaborarea și adoptarea deciziilor privind finanțarea din partea UE. (96)Secțiunea 81 privind modificarea Legii CXLIII din 2015 privind achizițiile publice din Legea privind Autoritatea de Integritate, care a fost adoptată la 10 octombrie 2022 și a intrat în vigoare la 11 octombrie 2022, stabilește o dispoziție prin care ofertanții sunt împiedicați să participe la licitații în cadrul procedurilor de achiziții publice dacă se află într-o situație de conflict de interese care este relevantă în cadrul licitației respective. (97)În conformitate cu măsura de remediere, legislația privind DIAI subliniază rolul pe deplin independent al DIAI, cu garanții relevante (de exemplu, în ceea ce privește procedura de revocare). Aceasta prezintă, de asemenea, competența DIAI în ceea ce privește actorii implicați în execuția bugetului UE pentru orice fond [secțiunea 29/B alineatul (3) din Legea CXXV din 2018 privind administrația publică]. În plus, legislația relevantă prevede în mod clar că directorul trebuie să îndeplinească sarcinile fără nicio interferență din partea niciunei alte instituții, organism, partid politic, entitate economică, asociație sau persoană juridică sau fizică [secțiunea 29/B alineatul (5)]. Angajații DIAI vor fi selectați pe baza unui set obiectiv de criterii care vor fi aprobate de Autoritatea de Integritate. Autoritatea va controla și procesul de recrutare a funcționarilor guvernamentali și a angajaților direcției [secțiunea 29/B alineatul (6)]. În plus, Autoritatea de Integritate va controla funcționarea direcției, precum și respectarea regulamentului de procedură și a orientărilor [secțiunea 29/B alineatul (9)]. Autoritatea va avea competența de a verifica declarațiile privind conflictele de interese și declarațiile de interese ale directorului DIAI și ale angajaților acesteia [secțiunea 29/B alineatul (9c)]. În cazul unor probleme de conformitate grave sau recurente, Autoritatea de Integritate va fi în măsură să auditeze DIAI [secțiunea 29/B alineatul (9)]. DIAI este obligat prin lege să ofere Autorității de Integritate, la cererea acesteia, acces deplin la orice declarații privind conflictele de interese și declarații de interese gestionate de direcție. De asemenea, DIAI ar trebui să furnizeze toate documentele gestionate de direcție care sunt necesare pentru exercitarea competențelor Autorității [secțiunea 29/B alineatul (9b) litera (b)]. Direcția va prezenta Autorității de Integritate un raport anual prin care va informa cu privire la activitățile sale și, în special, cu privire la rezultatele verificărilor efectuate, la măsurile luate, la numărul de rapoarte primite și la cazurile investigate [secțiunea 29/B alineatul (10)]. În final, Comisia salută faptul că Ungaria a fost de acord ca Autoritatea de Integritate să nu fie obligată să dovedească intenția declarantului în cazul unor declarații false sau completate incorect. Acest aspect a fost confirmat în amendamentele adoptate în cadrul pachetului de servicii la 22 noiembrie 2022. (98)La 15 noiembrie 2022, guvernul maghiar a înaintat Adunării Naționale un proiect de lege de modificare a statutului EUTAF, ca parte a pachetului de servicii. Proiectul de lege a fost adoptat la 22 noiembrie 2022. EUTAF se va transforma, schimbându-și statutul actual de organizație bugetară centrală care funcționează sub autoritatea ministrului responsabil cu finanțele publice într-un organ autonom al administrației de stat începând cu 1 ianuarie 2023 [secțiunea 1 alineatul (1) și secțiunea 35 alineatul (1)]. EUTAF va avea o rubrică separată în structura bugetului central. Aceasta va prezenta propunerea de buget, pe care guvernul o transmite fără modificări Adunării Naționale în cadrul propunerii legislative privind bugetul central și execuția acestuia. Bugetul său poate fi modificat numai cu acordul direcției generale în cazul în care modificarea este justificată în mod corespunzător și public și nu pune în pericol îndeplinirea eficace și la timp a sarcinilor direcției generale (secțiunea 2). Remunerația directorului general și a directorului general adjunct este de 8,4 ori și, respectiv, de 7,4 ori mai mare decât câștigurile salariale lunare medii brute din economia națională (secțiunea 30). Directorul general decide cu privire la principiile politicii de remunerare a direcției generale și la beneficiile nesalariale (secțiunea 31). Independența funcțională și profesională a EUTAF va fi menținută. În continuare, personalul EUTAF nu va solicita și nu va accepta instrucțiuni cu privire la activitatea sa de audit. Comisia salută modificările de mai sus ale cadrului de reglementare care reglementează EUTAF, care pun efectiv în aplicare angajamentul prezentat de Ungaria în scrisoarea din septembrie. (99)Comisia constată că Ungaria a realizat etapele-cheie de punere în aplicare și că textele legislative relevante îndeplinesc angajamentele stabilite prin măsura de remediere. VII.Reducerea ponderii procedurilor de atribuire a contractelor cu ofertant unic finanțate din fonduri ale Uniunii (100)Guvernul maghiar s-a angajat să reducă, până la 31 decembrie 2022, sub 15 % ponderea procedurilor de achiziții finanțate din fonduri ale Uniunii și închise în anul 2022 cu oferte unice, conform măsurătorilor realizate în concordanță cu metodologia din cadrul Tabloului de bord al pieței unice. Guvernul s-a angajat să îndeplinească acest obiectiv în mod necondiționat și să îl mențină fără limită de timp. Guvernul maghiar s-a angajat, de asemenea, să ia măsuri suplimentare în termen de patru luni, în cazul în care ponderea ofertelor unice depășește 15 % în orice an calendaristic dat, pentru a facilita reducerea achizițiilor publice unice și pentru a le readuce sub pragul de 15 %. Într-un astfel de caz, guvernul maghiar s-a angajat să informeze Autoritatea de Integritate și Comisia în consecință. (101)Etapa-cheie de punere în aplicare pentru această măsură a fost efectuarea primului audit al EUTAF cu privire la conformitatea cu metodologia aferentă Tabloului de bord al pieței unice (și cu privire la furnizarea de date individuale Comisiei și publicului, dacă este cazul) până la 30 septembrie 2022. (102)La 7 octombrie 2022, autoritățile maghiare au transmis serviciilor Comisiei raportul de audit privind caracterul adecvat al metodologiei ofertei unice emis de EUTAF. În urma observațiilor din partea serviciilor Comisiei, EUTAF și-a modificat raportul și a emis un raport de audit final revizuit la 3 noiembrie 2022. Potrivit concluziilor auditului, metodologia utilizată a fost adecvată și conformă cu metodologia utilizată de Tabloul de bord al pieței unice, cu o excepție pentru care EUTAF a formulat o recomandare. Comisia va monitoriza acțiunile întreprinse ca urmare a recomandării EUTAF ca parte a raportării din partea guvernului maghiar în conformitate cu punctul (17) de mai sus. (103)Comisia constată că Ungaria a adoptat etapa-cheie de punere în aplicare și a primit o asigurare suficientă prin raportul de audit al EUTAF că metodologia utilizată este în conformitate cu metodologia utilizată de Tabloul de bord al pieței unice, astfel cum se prevede în măsura de remediere. Această evaluare nu aduce atingere realizării pragului de 15 % stabilit în conformitate cu punctul (100) de mai sus. Comisia va monitoriza punerea în aplicare a acestei măsuri de remediere ca parte a raportării din partea guvernului maghiar în conformitate cu punctul (17) de mai sus.

VIII.Reducerea ponderii procedurilor de atribuire a contractelor cu oferte unice finanțate din bugetul național (104)Asemenea măsurii de remediere precedente (vii), guvernul maghiar s-a angajat să reducă treptat în trei etape, până la 31 decembrie 2024, sub 15 % ponderea procedurilor de achiziții publice finanțate din bugetul național și închise într-un an calendaristic cu oferte unice, conform măsurătorilor realizate în concordanță cu metodologia din cadrul Tabloului de bord al pieței unice. Guvernul s-a angajat să îndeplinească acest obiectiv în mod necondiționat și să îl mențină fără limită de timp. Guvernul maghiar s-a angajat, de asemenea, să propună măsuri suplimentare în termen de patru luni, în cazul în care ponderea ofertelor unice depășește 15 % în orice an calendaristic dat, pentru a facilita reducerea achizițiilor publice unice și pentru a le readuce sub pragul de 15 %. Într-un astfel de caz, guvernul maghiar s-a angajat să informeze Autoritatea de Integritate și Comisia în consecință. (105)În conformitate cu anexa la expunerea de motive, nu au existat etape-cheie imediate de punere în aplicare pentru această măsură de remediere. Comisia va monitoriza punerea în aplicare a acestei măsuri de remediere ca parte a raportării din partea guvernului maghiar în conformitate cu punctul (17) de mai sus. IX.Dezvoltarea unui instrument de raportare a ofertelor unice pentru a monitoriza și a raporta cu privire la achizițiile publice închise cu oferte unice (106)În plus față de măsurile de remediere legate de reducerea procedurilor cu ofertă unică descrise mai sus (vii și viii), guvernul maghiar s-a angajat să dezvolte, până la 30 septembrie 2022, un nou instrument de monitorizare și raportare pentru măsurarea ponderii procedurilor de achiziții care au ca rezultat oferte unice finanțate din resurse naționale sau spr