RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 17.3.2009 
SEC(2009) 301 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
 
privind propunerea de regulament de instituire a unui plan pe termen l ung pentru stocul de 
merluciu din regiunile nordice și pentru activit ățile de pescuit care îl exploateaz ă 
 
 
COM(2009) 122 final 
SEC(2009) 300 
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
 
privind propunerea de regulament de instituire a unui plan pe termen l ung pentru stocul de 
merluciu din regiunile nordice și pentru activit ățile de pescuit care îl exploateaz ă 
Evaluarea impactului se refer ă la un proiect de regulament care s ă înlocuiasc ă planul de 
refacere actual și să fixeze obiective de gestionare și metode de implementare pe termen lung 
pentru pescuitul merluciului nordic. 
Propunerea se refer ă la stocul de merluciu nordic di stribuit în principal în vestul și sudul 
Irlandei, în Canalul Mânecii și în Golful Biscaya și la activit ățile de pescuit care îl 
exploateaz ă. 
În 2004 a fost adoptat un plan de refacere a st ocului de merluciu nordic [Regulamentul (CE) 
nr. 811/2004], în continuarea unui plan de urgen ță [Regulamentul (CE) nr. 1162/2001, 
Regulamentul (CE) nr. 2602/2001 și Regulamentul (CE) nr. 494/2002] . Obiectivul planului de 
refacere era atingerea unei biomase reproduc ătoare a stocului (SSB) de 140 000 t (nivel de 
precauție al biomasei B pa) prin limitarea propor ției de merluciu prelevat  din stoc prin pescuit 
(mortalitate prin pescuit, F) la 0,25 și prin limitarea varia ției maxime a TAC între ani 
consecutivi la 15%. Planul de  refacere avea ca obiectiv cre șterea cantit ăților de pe ște din acest 
stoc amenin țat cu epuizarea pân ă la un nivel minim de siguran ță, conform principiului de 
precauție. 
Potrivit regulamentului în vigoare, planul de re facere trebuie înlocuit cu un plan de gestionare 
atunci când, timp de doi ani c onsecutivi, este atins nivelul țintă al stocului. Cu acordul 
CSTEP, ICES indic ă momentul în care sunt atinse obiectiv ele stabilite în pl anul de refacere. 
Evaluările științifice recente efectuate de ICES și de CSTEP indic ă atingerea obiectivului 
planului de refacere. Prin urmare, acesta treb uie înlocuit cu un plan de gestionare care s ă 
asigure un randament ridicat și o exploatare sustenabil ă a stocului. 
Prezentul raport evalueaz ă opțiunile de care dispune Com unitatea pentru a asigura o 
gestionare eficace a stocului de me rluciu nordic. Sunt analizate urm ătoarele op țiuni: 
Opțiunea 1: men ținerea situa ției actuale  
A fost luat ă în considerare op țiunea men ținerii sistemului de gestionare bazat pe rata 
mortalității cauzate de pescuit prev ăzut de planul de refacere actual. Aceast ă opțiune 
presupune continuarea pescuitului la nivelul de precau ție al ratei mortalit ății prin pescuit (F pa), 
de 0,25. 
Conform evalu ării, aceast ă opțiune ar avea un impact negativ asupra merluciului nordic, prin 
faptul că menține efortul de pescuit la un nivel prea ridicat pentru acest stoc și presupune 
niveluri ridicate de capturi ar uncate înapoi în mare, în speci al de puiet. Adoptarea acestei 
opțiuni ar însemna totodat ă abandonarea de c ătre UE a responsabilit ăților care îi revin în 
cadrul politicii comune din domeniul pescuitului de  a limita pescuitul la niveluri sustenabile 
în vederea refacerii și menținerii stocurilor la  niveluri care s ă permită obținerea randamentului 
maxim durabil, în beneficiul între gului sector al pescuitului.  
Opțiunea 2: plan de gestionare  
 
RO 3   RO Această opțiune are la baz ă abordarea fundamentat ă pe obiectivul randamentului maxim 
durabil (MSY). Ea prevede ajust ări treptate ale ratei mortalit ății cauzate de pescuit pentru a 
permite refacerea stocului la niveluri compa tibile cu MSY. Au fost analizate mai multe 
variante ale acestei op țiuni. 
Potrivit evalu ării, aceast ă opțiune are un impact negativ sc ăzut din punct de vedere economic 
și social asupra flotei care pescuie ște merluciu în regiunile nordice, având în schimb avantaje 
pe termen lung asupra întregului  sector. S-a estimat totodat ă că această opțiune ar demonstra 
un angajament ferm din partea UE de a asi gura sustenabilitatea resurselor piscicole. 
Efectuarea ajust ărilor necesare ale capacit ății flotei și îmbunătățirea eficien ței sale economice 
s-ar materializa îns ă într-un orizont de timp prea îndep ărtat în cadrul acestei op țiuni.  
Opțiunea 3: dezafectarea navelor  
Această opțiune se bazeaz ă tot pe abordarea MSY, îns ă nivelurile recomandate de mortalitate 
prin pescuit s-ar atinge într-un inte rval de timp mai scurt. Ea implic ă reducerea ratei 
mortalității cauzate de pescuit și soluționarea problemei supracapacit ății flotei prin 
dezafectarea voluntar ă a navelor.  
Potrivit evalu ării, aceast ă opțiune ar demonstra angajamentul UE de a ajunge la un echilibru 
între pescuit și capacitatea productiv ă a stocului. În plus, aceast ă opțiune ar permite reducerea 
necesară pe termen scurt a mortalit ății prin pescuit a merluciului și, în acela și timp, 
dezvoltarea unui sector al pescuitu lui mai restrâns, dar mai eficient și mai rentabil. Sistemul ar 
contribui a șadar la atenuarea impactului  economic pe care l-ar resim ți sectorul pescuitului în 
timpul fazei ini țiale de tranzi ție și ar garanta sustenabilitat ea resurselor piscicole. 
Concluzie 
Concluzia raportului indic ă oportunitatea alegerii op țiunii 3. Ajustarea ratei mortalit ății prin 
pescuit la nivelurile MS Y prin dezafectarea voluntar ă pe termen scurt a navelor, urmat ă de 
aplicarea unei rate se pescuit stabile constituie cea mai bun ă soluție la problema cu care se 
confruntă pescuitul de merluciu nordic.  
În trecut, Comisia avea tendin ța de a se concentr a asupra unor ajust ări treptate ale ratei 
mortalității prin pescuit prin interm ediul unor planuri de gestiona re pe termen lung, cu scopul 
de a evita perturb ările sociale. În situa ția actuală, caracterizat ă de creșterea considerabil ă a 
costurilor de exploatare al e sectorului, care a atras dup ă sine creșterea presiunii în vederea 
adaptării capacit ății de pescuit, p ărțile interesate solicit ă posibilitatea de accelerare a adapt ării 
flotei UE. Dezafectarea navelor reprezint ă prin urmare op țiunea susținută de DG MARE și de 
părțile interesate, care au fost cons ultate exhaustiv cu ocazia elabor ării acestei strategii.