COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 19.10.2011 
SEC(2011) 1239 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
SINTEZĂ A EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
REGULAMENTUL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
O etapă pilot pentru ini țiativa Europa 2020 de emitere de obliga țiuni pentru finan țarea 
de proiecte 
{COM(2011) 659 final} 
{SEC(2011) 1237 final}  
 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
Prezentul document prezint ă rezumatul evalu ării impactului privind etapa pilot a ini ţiativei 
Europa 2020 de emitere de obliga ţiuni pentru finan ţarea de proiecte. Inten ţia este de a pune în 
funcţiune un mecanism de sprijin care ar permite proiectelor de infrastructur ă să acceseze 
finanţări de pe pia ţa de capital, pentru a completa  creditele bancare, mai tradi ţionale. Datorit ă 
problemelor de finan ţare cu care se confrunt ă în prezent proiectele, a nevoii de a testa 
structura şi de a asigura acceptarea pe pia ţă a unei noi ini ţiative, se propune lansarea unei 
etape pilot pentru sectoarele  transporturilor, energiei şi TIC încă din perioada 2012-13. Etapa 
pilot va fi finan ţată prin realocarea unei sume totale de 230 milioane EUR din liniile bugetare 
ale TEN-T, TEN-E şi PIC. 
Etapa pilot va avea rolul de a îmbun ătăţi eficacitatea ini ţiativei în cadrul facilit ăţii 
„Conectarea Europei“ ( Connecting Europe Facility  - CEF), care va plasa finan ţarea 
proiectelor de infrastructur ă într-o baz ă mai coerent ă în perioada 2014-2020. Prezenta 
evaluare a impactului acoper ă în principal etapa pilot. 
Pentru a îndeplini obiectivele ambi ţioase ale strategiei Europa 2020 sunt necesare investi ţii 
substanţiale. În ciuda spriji nului financiar acordat din bugetul Comunit ăţii prin subven ţii în 
cadrul liniei bugetare TEN, a fondurilor structurale şi a Fondului de coeziune, a Programului 
pentru competi ţie şi inovare, precum şi a creditelor acordate de Banca European ă de Investi ţii, 
multe proiecte TEN şi alte proiecte de infrastructur ă rămân nefinalizate din motive variate. 
Comisia a identificat lipsa investi ţiilor ca un obstacol important în îndeplinirea obiectivelor1. 
Prezenta ini ţiativă face parte din strategia Europa 2020 , aprobată de Consiliul European la 
17 iunie 2010 şi care are ca obiectiv o Europ ă cu o economie inteligent ă, durabilă şi 
favorabilă incluziunii, care genereaz ă locuri de munc ă, productivitate şi coeziune social ă la 
nivel înalt, într-o manier ă durabilă. Pentru a stimula cre şterea şi crearea de locuri de munc ă, 
UE a identificat şapte iniţiative-pilot, dou ă dintre acestea fiind „ Agenda digital ă” şi „O 
Europă eficientă din punctul de vedere al utiliz ării resurselor ”. Acestea sunt înrudite cu 
programul Re ţele transeuropene (denumite în continuare  „TEN”) în domeniile transporturilor, 
energetic şi al telecomunica ţiilor. 
Nu va fi necesar ca pe viitor instrumentul s ă se limiteze la domeniile CEF pentru perioada 
2014-2020; pot deveni eligibile şi proiecte din alte domenii de infrastructur ă, cum ar fi 
sectorul social sau cel al su rselor regenerabile de ener gie sau anumite proiecte spa ţiale, cu 
condiţia ca acestea s ă îndeplineasc ă premisele economice şi financiare. Astfel, instrumentul ar 
trebui să poată fi utilizat şi în alte contexte de politic ă, inclusiv fonduri structurale şi de 
coeziune şi politici externe. Formularea propunerii CEF nu ar trebui s ă se opună acestui fapt. 
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
                                                 
1 A se vedea de exemplu, Cartea alb ă privind transporturile (SEC 0359/2011), Comunicarea privind 
priorităţile în domeniul infrastructurii energetice ante şi post 2020 - Plan de realizate a unei re ţele 
energetice europene integrate (COM(2010) 677) şi Agenda digital ă pentru Europa COM(2010)245, 
Bandă largă european ă: o investi ţie într-un promotor digital al cre şterii COM(2010)472,  
 
RO 3   RO Europa se confrunt ă cu un necesar enorm de investi ţii în reţele de transporturi, energetice sau 
TIC, estimat între 1,5 trilioane EUR şi 2 trilioane EUR pentru a îndeplini obiectivele politice 
ale strategiei Europa 2020. Desigur, exist ă şi un necesar semnificativ de investi ţii în alte 
domenii de infrastructur ă, dar acestea nu vor fi luate în cons iderare în acest stadiu. Cu alte 
cuvinte, cifrele cumulate se pot traduce simplu în volume de finan ţare anuală de 200 miliarde 
EUR sau mai mult. Obstacolul semnificativ reprezentat de lipsa investi ţiilor în vederea punerii 
în aplicare a obiectivelor prezentate mai sus are drept rezultat întârzierea sau abandonarea 
proiectelor TEN. Prin ur mare, problema curent ă este definit ă în principal de natura şi 
amploarea deficitului de finan ţare pentru infrastructuri. 
În prezent în UE, investi ţiile sectorului public în infrastructuri reprezint ă în medie 
aproximativ 1% din PIB sau 120 miliarde EUR pe an, din care aproape 80% sunt investi ţii în 
transporturi, iar restul de fonduri merg c ătre infrastructura social ă, cum ar fi şcoli sau spitale.  
Administra ţiile publice au încurajat tot mai mult sectorul privat s ă finanţeze investi ţiile în 
infrastructuri, fie pe o baz ă pur privat ă prin privatizare, prin concesiuni sau, mai recent, 
utilizând ca baz ă modelul parteneriatului public-privat (PPP). Astfel de pr oiecte cu fonduri 
private sunt de obicei finan ţate cu capitalul propriu al sponsorilor sau al altor investitori şi 
prin credite bancare. 
Cu toate acestea, schimbarea treptat ă necesară în investi ţii pentru a îndeplini obiectivele 
Europa 2020 este cu mult în urm ă şi face necesar ă o reconsiderare a modului de finan ţare şi a 
intervenţiei UE. 
Fără această iniţiativă (scenariul de referin ţă) UE ar continua sistemul actual de finan ţare prin 
acordare de subven ţii pentru proiecte  individuale, f ără a utiliza a şa-numitele instrumente 
financiare pentru sectoarele energetic şi TIC. În domeniul transporturilor, cele dou ă 
instrumente financiare existente, instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele 
TEN-T (LGTT), care sprijin ă credite bancare pentru anum ite proiecte de infrastructur ă de 
transporturi şi Fondul Marguerite, care preia investi ţii de capital în proiecte de re ţele de 
transporturi, energetice şi de mediu, vor continua pân ă la data expir ării. 
Lipsa fondurilor pent ru infrastructur ă va afecta, prin urmare, toate statele UE, deoarece 
acestea sunt ţări de tranzit sau periferii geogr afice. Grupurile afectate includ cet ăţenii din toate 
statele membre , care beneficiaz ă de infrastructur ă şi, în ultim ă măsură, o finanţează, fie în 
calitate de contribuabili, fie în calitate de consumatori, autorit ăţile contractante  care ar putea 
să nu primeasc ă mai multe oferte de finan ţare competitive şi promotorii de proiecte , care s-ar 
putea să nu obţină în prezent finan ţare pentru proiecte, ceea ce va afecta direct pia ţa locurilor 
de muncă. Acest fapt va afecta şi subcontractan ţii acestora, aici putând fi incluse şi IMM-
urile. 
3. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂŢII 
Dreptul UE de a ac ţiona în sectorul finan ţării de infrastructuri este  definit la articolul 172 şi 
articolul 173, care prev ăd că, pentru a îndeplini obiectivele relevante, Uni unea (...) poate 
susţine proiecte de interes comun sus ţinute de statele membre.  
Iniţiativa Europa 2020 de emitere de obliga ţiuni pentru finan ţarea de proiecte respect ă 
principiul subsidiarit ăţii, deoarece op ţiunea regulamentului UE de a finan ţa proiecte de re ţele 
transeuropene prin emiterea de obliga ţiuni este cea mai potrivit ă pentru a furniza un mijloc 
 
RO 4   RO eficient şi ieftin de atragere a nive lurilor superioare de finan ţare din sectorul privat. Va fi 
primul instrument financiar care aduce beneficii proiectelor de infrastructur ă din mai multe 
domenii cu nevoi similare de finan ţare şi, astfel, va genera benefi cii mai mari în ceea ce 
priveşte impactul asupra pie ţei, coeren ţa, eficien ţa administrativ ă şi utilizarea resurselor. 
Axându-se pe optimizarea utiliz ării fondurilor UE, ini ţiativa va avea drept scop îmbun ătăţirea 
eficienţei acţiunilor UE şi a statelor membre în cadrul acestei distribuiri de competen ţe. 
După cum pie ţele de capital dep ăşesc graniţele naţionale, logica eficien ţei dispune ca şi o 
schemă de finanţare să facă la fel. Astfel se evit ă şi denaturarea pie ţelor financiare. Ţările din 
afara UE au propriile politici de finan ţare a infrastructurilor. As tfel, pentru proiectele 
europene care necesit ă finanţare, o iniţiativă european ă ar aduce situa ţia la un nivel comun cu 
piaţa internaţională. 
Sintetizat, UE de ţine poten ţialul de a îndeplini obiectivul dublu de majorare a finan ţărilor 
pentru infrastructuri şi de creare a unei pie ţe de obliga ţiuni pentru infrastructuri mai bun ă la 
nivel UE şi mai complet ă decât în statele membre. 
4. OBIECTIVELE INI ŢIATIVEI UE 
Obiectivul general dublu al ini ţiativei este de a stimula investi ţiile în infrastructuri  şi de a 
stabili o pia ţă de capital pentru împrumuturi ca o nou ă sursă de finanţare. Scopurile specifice 
ale etapei pilot a ini ţiativei includ îmbun ătăţirea a 3-6 proiecte TEN-T, a unui proiect TEN-E 
şi a 1-3 proiecte de re ţele în band ă largă, pentru a le permite s ă emită obligaţiuni. Num ărul de 
proiecte va depinde de volumul de finan ţare necesar fiec ărui proiect, şi anume, cu cât este mai 
mare volumul, cu atât este nevoie de mai multe aloc ări din bugetul UE pentru o singur ă 
tranzacţie. Se preconizeaz ă că aportul din bugetul UE va atra ge de 15-20 de ori mai multe 
investiţii suplimentare. Deoarece, în mod necesar, etapa pilot este limitat ă ca domeniu de 
aplicare, buget şi durată, aceasta poate fi un prim pas c ătre crearea în UE a unei pie ţe de 
obligaţiuni pentru infrastructuri, repr ezentând un catalizator pentru solu ţii de emitere de 
obligaţiuni adresate se ctorului privat. 
Aceste obiective se intersecteaz ă cu politici şi strategii UE existente, cum ar fi Europa 2020, 
dar şi cu ambi ţioasele obiective privind energia şi schimbările climatice - obiectivele „20-20-
20“. Iniţiativa, alături de instrumentele financiare, reprezint ă o piatră de temelie pentru 
facilitatea „Conectarea Europei“  (CEF) propus ă pentru domeniile transporturilor, energiei 
şi TIC în cadrul financiar multianual  (CFM) 2014-2020.  
5. OPŢIUNI DE POLITIC Ă 
Pe baza m ăsurilor în vigoare de solu ţionare a deficitelor de finan ţare curente şi de îndeplinire 
a obiectivelor identificate în sectorul infrastructurilor, au fost evaluate trei op ţiuni principale: 
Opţiunea 1: Finan ţare prin subven ţii, niciun instrument financiar (scenariul de 
referinţă). Acest scenariu va duce la dependen ţa exclusiv ă de subven ţiile din surse publice, , 
iar creditele bancare vor reprezenta sursa principal ă de finan ţare din sectorul privat. În 
domeniul transporturilor, cele dou ă instrumente financiare existente vor continua şi în etapa 
pilot. 
 
RO 5   RO Opţiunea 2:  Stimulente de ordin le gislativ pentru finan ţarea infrastructurilor  UE în 
ansamblu nu are o pia ţă adevărată de obliga ţiuni pentru finan ţarea de proiecte În Europa 
metodele de finan ţare au fost dominate în mod tradi ţional de b ănci şi numai dup ă introducerea 
monedei unice a început s ă se dezvolte o pia ţă de obliga ţiuni cu adev ărat integrat ă şi lichidă. 
Deoarece b ăncile îşi cunosc mai bine clien ţii şi au capacitatea de a analiza propunerile de 
finanţare de infrastructuri, acestea pot accepta structuri de finan ţare mai riscante decât 
investitorii în obliga ţiuni. Astfel, o modalitate de abordare a problemei finan ţării 
infrastructurilor ar fi solicitarea de  la sponsori a unor pachete de garan ţii mai bune sau 
investiţiile să devină mai atractive pentru investitori. 
Opţiunea 3: Utilizarea unui instrument financiar  Instrumentul financiar ar lua forma unui 
credit sau a unei garan ţii acordate de BEI. Acesta ar avea avantajul c ă nu este impus, ci vine 
ca răspuns al cererii de pe pia ţă. Dacă este structurat corect, instrumentul este foarte flexibil şi 
poate răspunde la timp cererilor pie ţei.  
Iniţiativa ar acoperi infrastructuri prioritare iden tificate anterior din domeniile transporturilor, 
energetic şi TIC şi ar completa sursele existente de finan ţare de proiecte prin  credite bancare. 
Iniţiativa împarte împrumutul  proiectului într-o tran şă principal ă şi o tranşă subordonat ă, care 
este, în schimb, superioar ă capitalului propriu. Tran şa subordonat ă poate fi sub forma unui 
împrumut subordonat  acordat în etapa de în ceput a proiectului, adic ă este finan ţat, sau poate fi 
sub forma unei linii de  credit contingente  pe care societatea o poate folosi în caz de nevoie, 
adică nu este finan ţată. Se poate evalua şi o combina ţie cu o tran şă finanţată şi una 
nefinanţată, în funcţie de caracteristicile proiectului. 
Existenţa unei tran şe subordonate îmbun ătăţeşte profilul de risc al datoriei principale , făcând-
o mai atractiv ă pentru investitorii în datorii principale, ceea ce permite ca tran şa principal ă să 
fie emisă sub form ă de obliga ţiune. Bonitatea dorit ă poate fi descris ă în general ca un 
calificativ BBB+ sau mai ridicat , ceea ce poate însemna c ă este necesar ă o tranşă subordonat ă 
de 20% din datoria principal ă a proiectului. Obiectivul este de a extinde baza investitorilor 
pentru finan ţarea proiectelor prin împrumuturi din surse private pentru a include şi investitorii 
în obligaţiuni. Mecanismul ini ţiativei se va baza pe part ajarea riscului între BEI şi UE.   
Alte alternative luate în considerare, dar respinse într-un stadiu timpuriu şi care nu au fost 
evaluate în detaliu, includ împrumuturile prin cipale directe de la UE sau BEI, o garan ţie 
integrală pentru neplata datoriilor, un f ond de rezerve pentru pierderi şi crearea unei B ănci 
Europene pentru Infras tructuri sau a unei Agen ţii de garantare, care fie nu promovau 
finanţarea de pe pia ţa de capital, fie denaturau stimulentele diferi ţilor jucători. 
6. EVALUAREA IMPACTULUI  
Opţiunea 1: Finan ţarea prin subven ţii ar însemna acceptarea unei lipse continue a 
investiţiilor în infrastructuri şi a surselor de finan ţare private, în detrimentul cre şterii 
economice durabile a Europei pe termen lung. Impactul economic şi social al proiectelor 
construite nu ar fi afectat. Este posibil ca societatea s ă suporte costuri mai mari decât cele 
necesare pentru construc ţia infrastructurii viitoare. Exist ă riscul ca infrastructuri cheie pentru 
UE să fie sacrificate în favoarea priorit ăţilor naţionale. 
Opţiunea 2:  Stimulentele de ordin legislativ  ar putea permite finan ţarea mai multor proiecte 
prin obliga ţiuni. Impactul economic şi social al proiectelor construite  nu ar fi afectat. Cu toate 
acestea, este posibil ca costurile suportate de contribuabili s ă fie mai mari, deoarece se adaug ă 
 
RO 6   RO costurile generate de capitalul suplimentar. Mai mult, este posibil ca costurile de conformare 
în domeniile selectate s ă fie mari şi să conducă la denatur ări ale pie ţei, dar acest fapt este 
dificil de evaluat. În orice caz, este pu ţin probabil ca aceast ă opţiune să fie implementat ă 
rapid. 
Opţiunea 3: Instrumentul financiar  ar lua forma unei linii de credit contingente sau a unui 
credit subordonat. Din nou, impactul economic şi social al proiectelor construite nu ar fi 
afectat, dar se estimeaz ă o scădere a costurilor suporta te de contribuabili. 
Tabelul de mai jos prezint ă o descriere sumar ă a diferitelor efecte generate de op ţiuni din 
perspectiva altor efecte economice, sociale şi de mediu. 
 
RO 7   RO  
 Opţiune 
 
Criteriu Opţiunea 1: 
Finanţare prin 
subvenţii Opţiunea 2: 
Stimulent de ordin 
legislativ Opţiunea 3: 
Instrument financiar + 
posibilitatea de 
reglementare a pie ţelor de 
capital  
Atingerea obiectivelor 
TEN-urile Parţial Parţial Da 
Pieţe de capital Nu Poate  Da 
Impactul op ţiunilor  
Impactul 
economic - Sunt posibile numai 
câteva câştiguri 
privind eficien ţa 
- Lipsa continu ă de 
finanţare 
- Diminuarea relativ ă 
a potenţialului de 
creştere economic ă şi 
a competitivit ăţii pe 
termen lung în UE  - Costurile suportate de societate sunt mai mari decât este 
necesar - Fără costuri pentru buget 
- Denaturarea procesului 
decizional, care duce la 
alocarea gre şită a 
fondurilor
2 
- Mai costisitor pentru sponsori, autorit ăţi 
contractante şi 
contribuabili, prin urmare  
construcţia unui num ăr 
mai mic de infrastructuri - Potenţial scăzut de 
extindere datorit ă 
barierelor reprezentate de 
legislaţii diferite  
- Costuri de conformare dispropor ţionat mai mari 
pentru IMM-uri - Majoritatea finan ţărilor 
finale atrase la costuri mai 
mici 
- Stimularea implement ării de 
proiecte de infrastructur ă de 
anvergură cu beneficii la nivel 
naţional şi transfrontalier 
- Mai mult acces la 
infrastructur ă, la costuri 
rezonabile - Crearea de posibilit ăţi mai 
diversificate de finan ţare 
- Efect pozitiv asupra cre şterii 
economice şi a competitivit ăţii 
UE - Generat de cererea pie ţei 
Impactul social - Finanţare prin 
subvenţii a proiectelor 
ce pot fi finan ţate pe 
piaţă 
- Posibilitatea lipsei de 
fonduri pentru proiectele mai mici  - Infrastructuri cheie pentru UE subordonate 
priorităţilor naţionale 
- Dispropor ţionalitatea 
proiectelor transfrontaliere care reduce coeziunea în UE - Sponsorii caut ă proiecte 
mai rentabile, datorit ă 
costurilor mai mari - Proiectele mai mici nu 
vor mai fi implementate 
- Dispropor ţionalitate 
transfrontalier ă tot mai 
mare şi coeziune sc ăzută în 
UE - Fondurile de pensii şi de 
asigurări asigură o 
rentabilitate mai mare pentru titularii poli ţei, adică cetăţenii 
- Integritate crescând ă a pieţei 
care genereaz ă servicii mai 
bune, încredere crescând ă a 
investitorilor şi o mai mare 
participare pe pie ţele 
financiare 
- Crearea mai multor locuri de muncă prin stimularea 
infrastructurilor şi datorită 
creşterii economice 
Impactul 
asupra mediului - Niciun impact special 
asupra mediului - Costuri mai mari care 
duc la mai pu ţine 
infrastructuri construite şi - Accelerarea şi accesul la 
finanţare a proiectelor cu 
impact asupra mediului, care 
                                                 
2 Datorit ă majorării costurilor de finan ţare, este posibil ca sponsorii s ă caute în special proiectele cele mai 
rentabile, ceea ce ar putea face ca proiectele mai mici, dar viabile, s ă nu mai fie implementate în 
anumite domenii, în timp ce investitorii ar putea finan ţa proiecte de infrastructur ă datorită avantajelor 
legislative şi nu a calit ăţii proiectelor vizate, ceea ce ar duce la o alocare gre şită a fondurilor. 
 
RO 8   RO efecte poten ţiale (pozitive 
şi negative) reduse altfel nu ar fi implementate 
- Punerea în aplicare a 
strategiei Europa 2020 cu un 
impact pozitiv asupra mediului 
 
Tabelul de mai sus ilustreaz ă că: 
• - Din punct de vedere economic , în general, op ţiunea 3 pare s ă fie preferabil ă. De 
fapt, în timp ce îndepline şte ambele obiective identificat e la costuri mai mici, iar, 
dacă preţurile sunt stabilite adecvat, nu creeaz ă denaturări ale pieţei şi reprezint ă o 
sarcină administrativ ă mai simpl ă. 
• Din punct de vedere social , atât opţiunea 2, cât şi opţiunea 3 ar putea simplifica 
sarcina entit ăţilor de a colecta capital, de a furniza infrastructura necesar ă, ar stimula 
creşterea şi ar crea mai multe locuri de munc ă. Cu toate acestea, op ţiunea 3 este 
preferabil ă deoarece ar aduce beneficii investitorilor institu ţionali, cum ar fi fondurile 
de pensii şi de asigur ări, care investesc în instrumente financiare pentru a asigura o 
rentabilitate mai mare pentru titularii poli ţelor, adică cetăţenii. 
• Din punctul de vedere al mediului , obiectivele generale ale ini ţiativei UE implic ă 
numai latura de finan ţare a proiectelor. Entit ăţile care pot avea un impact asupra 
mediului sunt proiectele în sine.  
În următorul tabel de sintez ă sunt prezentate avantajele şi dezavantajele diferitelor op ţiuni, 
comparate cu criteriile de  eficacitate ale ac estora în îndeplinirea obiectivelor şi a eficien ţei din 
punctul de vedere al aplic ării opţiunilor la un anumit nivel de resurse sau la costurile cele mai 
mici. Fiecare scenariu este notat între „- --“ (deosebit de negativ), 0 (neutru) şi „+++“ 
(deosebit de pozitiv).
 
RO 9   RO  
 Criteriu
 
Opţiune Impactul asupra 
factorilor 
interesaţi Eficacitate Eficien ţă 
Obiectivul 1: Stimularea investi ţiilor în infrastructur ă, în special pentru proiectele TEN 
Opţiunea 1: 
Subvenţii 0 0 0  
Opţiunea 2: 
Stimulente de ordin 
legislativ (---) o oarecare 
sarcină 
administrativ ă atât 
pentru societ ăţi, cât 
şi pentru 
investitori, dar  
(0) neschimbate 
pentru statele 
membre în cazul în care nu este necesară o 
monitorizare 
suplimentar ă
 (+) permite 
implementarea par ţială a 
anumitor proiecte TEN  
(--) ar putea genera un 
conflict între normele din fiecare domeniu şi 
nevoia de capital 
suplimentar (0) nu majoreaz ă costurile 
pentru buget
 
(---) majoreaz ă costurile 
pentru aproape toate tipurile de factori interesaţi 
(--) ar afecta toate 
proiectele şi toţi 
finanţatorii, nu doar pe cei 
care utilizeaz ă obligaţiuni 
Opţiunea 3: 
Instrument financiar  (---) sarcini administrative mai 
reduse pentru societăţi şi pentru 
statele membre, dar (--) mai dificile pentru investitori 
 
(--) necesit ă 
educarea investitorilor
 (++) faciliteaz ă 
implementarea 
proiectelor TEN  
(++) încurajeaz ă piaţa 
unică 
(+++) stimuleaz ă 
concurenţa între banc ă şi 
piaţa obligaţiunilor 
(---) depinde de alte condiţii cum ar fi 
acceptarea pe pia ţă, 
practicile în materie de 
achiziţii publice, cadrul 
de reglementare şi 
incertitudinile percepute de investitori
 (+) contribu ţiile de la 
buget vor fi strict 
plafonate  
(+++) se estimeaz ă costuri 
mai mici pentru investi ţii 
în infrastructuri pe durata de viaţă a proiectului
 
Obiectivul 2: Stabilirea pie ţelor de capital ca o nou ă sursă de finanţare prin împrumuturi 
Opţiunea 1: 
Subvenţii (---) nu sunt 
disponibile stimulente pentru investitori şi 
proiecte
 (---)  (---)  
Opţiunea 2: 
Stimulente de ordin 
legislativ   (0) nu creeaz ă un 
instrument nou de 
investiţii 
(+) anumite iniţiative private ar 
putea evolua ca 
activitate de ni şă 
 (+) pot defini pie ţele de 
capital ca o surs ă de 
finanţare prin împrumut  
(+) pot atrage un anumit 
volum de finan ţări (---) costuri de finan ţare 
mai mari  
(---) nu este clar dac ă vor 
atrage finan ţări 
suplimentare, caz în care costurile suplimentare nu 
ar mai fi necesare
 
Opţiunea 3: 
Instrument financiar  (+++) mai multe opţiuni de 
instrumente de finanţare (+++) stimuleaz ă noi 
surse de finan ţare 
(++) posibil s ă creeze o 
nouă clasă de active
 (+++) se estimeaz ă costuri 
de finanţare mai mici  
(-) rămân incertitudini în 
ceea ce prive şte costurile 
 
RO 10   RO (--) promovare şi 
educare necesare 
pentru un nou 
instrument UE  (+) atrage majoritatea finanţărilor 
(--) factori precum 
creditor de control sau monitorizare necesit ă 
abordări multiple
 suplimentare pentru rating 
sau cotare  
 
Opţiunea 2  este cea mai pu ţin costisitoare din perspectiva Comisiei , dar impune costuri 
pentru toţi sponsorii proiectelor , mari sau mici, f ără a genera beneficii clare. Deoarece nu 
există stimulente pentru a schimba comportamentul b ăncilor sau al investitorilor, este posibil 
ca obiectivul dorit de dezvoltare a pie ţelor de capital s ă nu fie îndeplinit. Se preconizeaz ă că 
va avea un impact mai degrab ă negativ asupra factorilor interesa ţi, şi, comparativ cu alte 
opţiuni, va avea rezultate slabe di n punctul de vedere ale eficacit ăţii şi al eficien ţei. Prin 
urmare, este cea mai pu ţin preferabil ă opţiune. 
Opţiunea 1  nu majoreaz ă în sine costurile  pentru niciun factor interesat, dar nici nu genereaz ă 
finanţări suplimentare  de pe pie ţe de capital sau de credite. De asemenea, nu va avea nicio 
influenţă asupra eficacit ăţii şi eficienţei îndeplinirii obiectivelor identificate. Prin urmare, este 
a doua cea mai/ pu ţin preferabil ă opţiune. 
Opţiunea preferat ă este utilizarea inst rumentului financiar - Opţiunea 3 , deoarece ofer ă 
stimulente economice participan ţilor pe pia ţă pentru a- şi adapta comportamentul, f ără a 
impune costuri generale legate de reglementare . Este considerat ă a fi soluţia cea mai eficace , 
cu cel mai pozitiv impact  asupra factorilor interesa ţi şi cu îmbun ătăţirea cea mai tangibil ă a 
modalităţilor de finan ţare a infrastructurilor. 
7. MONITORIZARE ŞI EVALUARE  
Comisia poate lucra prin intermediul uneia sau mai multor institu ţii financiare cu misiune 
publică, care în mod normal ar primi şi ar evalua solicit ările de finan ţare, structura financiar ă 
a proiectului, viabilitatea sa economic ă etc. conform normelor şi procedurilor in terne proprii. 
Etapa pilot se va pune în aplicare în special cu BEI. 
Operaţiunile de finan ţare ale BEI vor fi gestionate de BEI în conformitate cu normele şi 
procedurile proprii BEI, inclusiv m ăsurile corespunz ătoare de avizare, audit, control şi 
monitorizare, m ăsuri care fac obiectul unor rapoarte regulate c ătre Comisie.  
Comisia culege deja date privind pia ţa de obliga ţiuni din UE şi poate solicita informa ţii de la 
băncile care plaseaz ă obligaţiunile pentru finan ţarea de proiecte. Aceste surse şi indicatorii de 
performan ţă specifici vor ajuta Comisia s ă revizuiasc ă etapa pilot înainte de finalul lui 2013, 
pentru a trage concluzii referitoare la viitorul concept. Revizuirea interimar ă a facilit ăţii 
„Conectarea Europei” va evalua dac ă schema introdus ă (mai) adaug ă valoare şi dacă ar trebui 
menţinută.