RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 10.1.2007 
COM(2006) 841 final 
 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ŞI PARLAMENTUL EUROPEAN 
Perspective privind pie ţele interne de gaz şi de energie electric ă 
 
{SEC(2006) 1709} 
{SEC(2007) 12} 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ŞIPARLAMENTUL EUROPEAN 
Perspective privind pie ţele interne de gaz şi de energie electric ă 
1 EXPERIEN ŢA ACUMULAT Ă ÎN PIEŢELE  INTERNE  DE GAZ  ŞI DE 
ENERGIE  ELECTRIC Ă 
1.1 Context 
Începând cu perioada 1999-2000 a fost pus ă treptat în aplicare în întreaga Uniune European ă 
o piaţă internă de energie electric ă şi gaz concuren ţială1. De atunci, au fost întocmite în mod 
regulat rapoarte anuale „de evaluare comparativ ă” privind punerea în aplicare şi rezultatele 
practice ale directivelor. Pe parcur sul anului 2006, Comisia a continuat s ă monitorizeze 
punerea în practic ă, în special, prin analize detaliate de ţară şi prin anchet ă sectorială. Această 
monitorizare arat ă că au fost ob ţinute unele progrese, de şi uneori inegale. 
Pe de o parte, în cursul acestei perioade, no ţiunile de baz ă de piaţă internă de energie electric ă 
au fost integrate în cadrul legal, în regimurile institu ţionale şi în infrastructura fizic ă, precum 
echipamentul IT. Cu toate acestea, în majoritatea statelor membre nu exist ă o concuren ţă 
semnificativ ă. Deseori, consumatorii nu beneficiaz ă de posibilitatea real ă de a opta pentru un 
furnizor diferit. Chiar şi consumatorii care au reu şit să-şi schimbe furnizorul sunt deseori 
nesatisfăcuţi de gama de oferte primit ă. În concluzie, nivelul de încredere a p ărţilor interesate 
în piaţa internă nu este foarte ridicat. Ca o consecin ţă a acestor deficien ţe, Comisia a 
desfăşurat în perioada 2005-2006 o anchet ă asupra sectoarelor de gaz şi energie electric ă, în 
conformitate cu regulile concuren ţei. Rezultatele acestei anchete se public ă în paralel cu 
prezentul document2. 
1.2 Rezultatele pozitive ale concuren ţei 
Eficienţa 
                                                 
1 Ini ţial, prin Directiva 96/92/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 19 decembrie 1996 
privind regulile comune pentru pia ţa internă de energie electric ă (JO L 027, 30.1.1997, p. 1), şi 
Directiva 98/30/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 22 iunie 1998 privind regulile 
comune pentru pia ţa internă în sectorul gazelor naturale (JO L 204, 21.7.1998, p. 1); şi ulterior prin 
Directiva 2003/54/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 26 iunie 2003 privind normele 
comune pentru pia ţa internă de energie electric ă şi de abrogare a Directivei 96/92/CE (JO L 176, 
15.7.2003, pp. 0037 – 0056), Directiva 2003/55/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 26 
iunie 2003 privind normele comune pentru pia ţa internă în sectorul gazelor naturale şi de abrogare a 
Directivei 98/30/CE (JO L 176, 15.7.2003, p. 0057 – 0078), Regulamentul (CE) nr. 1228/2003 al 
Parlamentului European şi al Consiliului din 26 iunie 2003 privind condi ţiile de acces la re ţea pentru 
schimburile transfrontalie re de energie electric ă (JO L 176, 15.7.2003, pp. 0001 – 0010), Regulamentul 
(CE) nr. 1775/2005 al Parlamentului European şi al Consiliului din 28 septembrie 2005 privind 
condiţiile de acces la re ţelele pentru transportul gazelor naturale (JO L 289, 3.11.2005, p. 1). Unele state 
membre au f ăcut deja câ ţiva paşi spre deschiderea pie ţei înainte de luarea acestor m ăsuri. 
2 COM(2006)851, Comunicarea Co misiei, „Ancheta sectorial ă în conformitate cu articolul 17 din 
Regulamentul 1/2003 privind pie ţele de gaz şi de energie electric ă (Raport final)”.  
 
RO 3   RO Liberalizarea a condus în mod incont estabil, în special în prima faz ă, la îmbun ătăţirea 
aprovizion ării cu energie şi la facilitarea de economii pentru  consumatori. Cu toate acestea, 
recenta cre ştere a pre ţurilor cu ridicata la energie electric ă şi gaz se resimte, mai mult sau mai 
puţin, în facturile be neficiarilor finali şi neutralizeaz ă o parte dintre reduce rile precedente, în 
special cele pentru utilizatorii industriali, cei mai mari consum atori de energie. Se pare c ă 
sporirea eficien ţei nu se răsfrânge suficient de mult asupra cons umatorilor. Nu este foarte clar 
dacă preţul gazului şi al energiei electrice este r ezultatul unui proces concuren ţial real sau 
este, mai degrab ă, rezultatul direct al deciziilor întreprinderilor cu putere pe pia ţă. 
Există o serie de cauze care justific ă nivelul crescut al pre ţurilor, printre care şi costurile 
ridicate ale combustibililor primari, nevoia continu ă de investi ţii şi extinderea obliga ţiilor 
privind mediul, inclusiv schema Uniunii Europene de comercializare a emisiilor (SCE),3 
precum şi dezvoltarea de surse de energie regenerabil ă.4 Cu toate acestea, trebuie subliniat ă 
lipsa permanent ă a presiunii concuren ţiale şi nivelul ridicat de concentrare pe pie ţele 
comerciale cu ridicata, precum şi lipsa transparen ţei pieţei. 
Preţurile medi5 preţurilor pentru energie electric ă şi gaz la beneficiarul final în ţările 
UE15 începând din 1997 (la nivelul pre ţurilor din 1997) 
                                                 
3 Având elasticitate sc ăzută a cererii, sectorul ener getic poate transmite pre ţurilor la energie costurile 
oportunităţii indemniza ţiilor primite gratuit în conformitate cu schema de comercializare a emisiilor. 
Intr-adevăr, estimările modelelor empirice şi de simulare pentru Germania şi Ţările de Jos arat ă că 
partea din costurile privind CO2 care a fost transferat ă către consumatori variaz ă între 60 şi 100% în 
funcţie de factorii specifici ai pie ţei şi ai tehnologiei. În consecin ţă, industriile intensiv energetice 
reglementate de SCE nu suport ă numai costurile privind CO2, ci şi costuri de produc ţie mai ridicate 
datorită creşterii preţurilor energiei electrice. 
4 A se vedea Comunicarea Comisiei din 7 decembrie 2005, Sus ţinerea energiei din surse regenerabile 
(COM(2005) 627 final). Conform estim ărilor aproximative, cost ul sistemelor de sus ţinere a energiei din 
surse regenerabile, dup ă cum se reflect ă în preţurile la energie electric ă, se situeaz ă de exemplu pentru 
Germania, Spania şi Regatul Unit între 4% şi 5% (pagina 45). 
5 Media ponderat ă a preţurilor pentru marii consumatori industriali, pentru consumatorii industriali şi 
pentru consumatorii casnici. Sursa: Eurostat. Evolu ţia preţurilor pentru fiecare categorie de consumatori 
se găseşte în tabelele 3.7 şi 3.8 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei: Date privind politica 
UE în domeniul energiei electrice, SEC(2007)12. Pentru marii consumatori, pre ţurile au crescut de la 
nivelul de referin ţă de 100 în iulie 2007, la 121 pentru energie electric ă şi 201 pentru gaz în iulie 2006. 
 
RO 4   RO 6080100120140160180200220240260
1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 20061997 = 100
Energie Electric ă Gaz Cărbune Ţiţei
 
După cum se indic ă în graficul de mai sus, faptul c ă preţurile cu am ănuntul pentru energia 
electrică, în medie pentru to ţi consumatorii, r ămân relativ constante în termeni reali în cursul 
perioadei respective, chiar dac ă preţul combustibililor primari a crescut în mod evident, 
demonstreaz ă creşterea eficien ţei în furnizarea de energie electric ă. Preţul energiei electrice, 
în special pentru consumatorii casnici, ar fi, de fapt, mai sc ăzut dacă am exclude efectele 
fiscalităţii. În ceea ce prive şte gazul, introducerea sau neintroducerea concuren ţei nu ar fi 
împiedicat apari ţia factorilor care influen ţează preţurile, precum necesitatea orient ării spre 
surse de aprovizionare mai scumpe cum ar fi gazul natural lichefiat (GNL) şi relaţia 
permanent ă dintre anumite importuri de gaz şi preţul petrolului. Trebuie re ţinut că preţurile 
pentru energie electric ă nu pot rămâne definitiv sc ăzute, indiferent de fact orii externi. Comisia 
a remarcat acest lucru în com unicarea prin care propunea ini ţial cel de-al doilea set de 
directive6. O piaţă deschisă şi competitiv ă ar oferi, totu şi, beneficiarilor finali precum şi 
industriilor energetice in tensive cele mai bune pre ţuri. 
Siguranţa aprovizion ării 
Piaţa internă contribuie intens la  obiectivele siguran ţei aprovizion ării, precum şi la creşterea 
eficienţei. Perspectiva unei pie ţe extinse de energie electric ă şi gaz a UE cu reguli comune 
reprezintă un stimulent puternic pentru noile investi ţii. În acest context, ultimul tip de raport 
de conformitate al operatorilor de si stem, este relevant. Acesta prevede c ă, deşi există o 
creştere de vârf a cererii de 1,5- 2,0% pe an, indicând faptul c ă investiţiile în curs şi în proiect 
sunt disponibile la timp, exist ă o capacitate actual ă de produc ţie superioar ă cererii de vârf în 
cadrul UE. În acest caz, noile investi ţii răspund clar semnalelor pre ţurilor cu ridicata şi 
pieţelor de echilibrare unde acestea pot func ţiona corect. Totu şi, apar probleme şi în statele 
membre care au pre ţuri strict controlate unde exist ă o creştere anual ă impresionant ă a cererii 
de energie electric ă, cum ar fi Spania şi Portugalia. 
                                                 
6 Realizarea pie ţei interne de energie electric ă. Comunicarea Comisiei c ătre Consiliul şi Parlamentul 
European, COM(2001) 125, pagina 8. 
 
RO 5   RO Pieţele concuren ţiale sprijin ă, de asemenea, diversificarea prin încurajarea flexibilit ăţii în a 
răspunde la condi ţiile pieţei. O piaţă integrată oferă, totodată, întreprinderilo r europene din 
sectorul energetic o pozi ţie de negociere mai puternic ă în aprovizionarea cu energie pe pie ţele 
mondiale, deoarece beneficiaz ă de o gam ă largă de posibilit ăţi în ceea ce prive şte căile de 
aprovizionare şi accesul la consumatori. Numeroase investi ţii în domeniul infrastructurii 
importului de gaz sunt deja în curs sau în proi ect. Toate acestea au fost rezultatele procesului 
de liberalizare şi existenţa unui cadru mai concuren ţial ar determina o cre ştere a siguran ţei 
aprovizion ării. 
Siguranţa aprovizion ării nu mai poate fi considerat ă o chestiune strict na ţională. Mijloacele de 
soluţionare a unor astfel de probleme traverseaz ă frontierele na ţionale şi depăşesc puterile 
unei ţări acţionând în mod individual. În special, dezvoltarea şi exploatarea re ţelelor 
energetice europene necesit ă o mai bun ă coordonare pe viitor, cel pu ţin la nivel regional, 
pentru a evita viitoare perturb ări. Nu este, îns ă, cazul în prezent, iar obiectivul unei re ţele 
europene sigure şi coerente este departe de a se concretiza. 
Pana de curent din 4 noiembrie 20 06 la nivel paneuropean demonstreaz ă vulnerabilitatea 
aprovizion ării cu energie electric ă în Europa. În avizul transmis la cererea Comisiei la 20 
decembrie 2006, ERGEG a conchis c ă, deoarece nu s-au pus în aplicare concluziile formulate 
în urma penei de curent din Ital ia din 2003, a fost nevoie de înc ă o astfel experien ţă pentru a 
evita pe viitor scufundarea Europei în bezn ă7. 
• Adoptarea, la propunerea Comisiei Europene, a unor norme de siguran ţă operaţională 
obligatorii din punct de  vedere juridic; 
• Punerea în aplicare de c ătre Comisie a unui cadru pentru re ţeaua electric ă în contextul 
strategiei sale  energetice; 
• Îmbunătăţirea colabor ării dintre operatorii re ţelei electrice europene care ar trebui s ă 
răspundă public pentru ac ţiunile lor. 
Durabilitate 
Pieţele concuren ţiale asigur ă în modul cel mai eficient posibil aprovizionarea cu energie 
electrică şi elimină profiturile nejustificate de monopol. Pia ţa concuren ţială permite, de 
asemenea, consumatorilor contactul cu produc ătorii de energie electric ă regenerabil ă şi o 
aplicare eficient ă a instrumentelor politice, precum schema de comercializare a emisiilor şi 
impozitarea în sectorul energetic pentru îmbun ătăţirea tarifului energiei fosile.8 Existenţa unor 
pieţe comerciale cu ridicata pentru energie electric ă transparente şi lichide semnaleaz ă, de 
asemenea, eficien ţa energiei electrice. 
                                                 
7 Raportul intermediar al ERGEG privind conc luziile ce trebuie formulate în urma perturb ării masive în 
cadrul sistemului european de alimentare cu energie electric ă din 4 noiembrie 2006, Ref: E06-BAG-01-
05. Până în februarie 2007 ERGEG va elabora un raport final. 
8 Pentru ca aspectele de mediu al e producerii energiei electrice s ă se reflecte în impozitare, statele 
membre pot scuti de la impozitare energia electric ă obţinută din surse regenerabile, în conformitate cu 
Directiva privind impozitele la energie (Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 
privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice şi a electricit ăţii, JO L 
283, 31.10.2003, p. 51). 
 
RO 6   RO În plus, existen ţa unor norme clare şi transparente pentru etichetarea surselor utilizate în 
producerea de energie electric ă favorizeaz ă cererea de energie electric ă cu caracteristici 
durabile superioare. 
1.3 Punerea incorect ă în aplicare a cadrului legal actual 
Este esen ţial ca legisla ţia european ă curentă să poată fi transpus ă în mod adecvat în legisla ţiile 
naţionale pentru a permite func ţionarea pie ţelor şi deschiderea lor efectiv ă către toţi 
consumatorii la 1 iulie 2007.  În consecin ţă, Comisia a lansat 34 de proceduri privind 
încălcarea dreptului comunitar împotriva  a 20 de state membre pentru înc ălcarea şi 
netranspunerea directiv elor în vigoare. Dup ă transmiterea scri sorilor de somare în aprilie 2006 
şi, dacă a fost necesar, înainte de  începerea procedurii în fa ţa Curţii Europene de Justi ţie, la 12 
decembrie 2006, Comisia a decis s ă transmită 26 de avize motivate c ătre 16 state membre 
incluzându-le şi pe cele mai mari.9  
Transpunerea noilor directive privind pia ţa internă prezintă următoarele deficien ţe: 
• Preţurile reglementate împiedic ă pătrunderea noilor actori pe pia ţă 
• Disocierea operatorilor re ţelelor de transport şi distribuţie nu este suficient ă pentru a le 
garanta independen ţa 
• Accesul discriminatoriu al ter ţilor la re ţea, în special în ceea ce prive şte accesul 
preferenţial acordat operatorilor istorici pentru contracte pe termen lung 
• Competen ţe insuficiente ale operatorilor 
• Comisia nu a primit nicio informa ţie privind obliga ţiile serviciului public, în special în 
privinţa tarifelor de furnizare reglementate 
• Originea energiei electrice nu a fost suficient de detaliat ă, lucru esen ţial în special pentru 
promovarea energiei regenerabile. 
Menţinerea acestor infrac ţiuni, timp de aproape doi ani şi jumătate de la introducerea 
obligaţiei de transpunere a direct ivelor la 1 iulie 2004, arat ă în mod clar insuficien ţa şi 
deficienţele cadrului legal european actual prev ăzut de directive. Reglementatorii nu pot 
dispune de competen ţele şi de independen ţa necesare pentru a putea asigura punerea în 
practică a unor pie ţe deschise care s ă funcţioneze într-un mod eficace şi nediscriminatoriu. În 
plus, cadrul legal actual nu prevede reguli adecvate şi eficiente în ceea ce prive şte chestiunile 
transfrontaliere referi toare la accesul la re ţelele de gaz şi energie electric ă. Accesul 
preferenţial acordat în permanen ţă interconect ării transfrontaliere demonstreaz ă deficienţele 
normelor actuale. În concluzie, diso cierea din punct de vedere juridic şi funcţional a 
operatorilor de re ţea care sunt integra ţi pe vertical ă cu activit ăţile de produc ţie şi furnizare, 
prevăzută în directivele actuale, nu reu şeşte să asigure egalitatea accesului la re ţea pentru to ţi 
furnizorii. 
1.4 Obstacole în calea concuren ţei 
Deşi trebuie recunoscute r ezultatele anterior men ţionate, trebuie subliniat, de asemenea, c ă 
Uniunea European ă este încă departe de obiectivul unei adev ărate pieţe interne a energiei 
                                                 
9 A se vedea 
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?r eference=MEMO/06/481&f ormat=HTML&aged=0&la
nguage=EN&guiLanguage=en  
 
RO 7   RO electrice unde fiecare c onsumator UE nu numai c ă are dreptul legal de a- şi alege liber 
furnizorul de energie electric ă şi gaz dintre întrepri nderile UE, dar exerci tarea acestui drept 
este şi un act real, simplu şi eficace. La fel de important este şi faptul că noii veni ţi pot investi 
în noile capacit ăţi de produc ţie şi de import de gaz, în timp ce ope ratorii istorici, în lipsa unei 
disocieri corespunz ătoare, beneficiaz ă probabil de o stare de criz ă artificială. 
De asemenea, în prezent, Uniunea European ă este, departe de a putea garanta tuturor 
întreprinderilor din UE dreptu l de a vinde energie electric ă şi gaz în orice stat membru în 
condiţii de egalitate cu întreprinderile na ţionale existente f ără nicio discriminare sau 
dezavantajare. În special, nu exist ă încă un acces nediscriminatoriu la re ţele şi un nivel eficace 
de supraveghere reglementar ă în fiecare stat membru. 
În plus, Uniunea European ă nu dispune înc ă de soluţia adecvat ă pentru investi ţiile la nivelul 
noii infrastructuri bazate pe un cadru de reglementare european comun şi stabil în sprijinul 
pieţelor interne. În prezent nu exist ă încă nivelul necesar de  coordonare între re ţelele 
energetice na ţionale în ceea ce prive şte standardele tehnice, normele  de echilibrare, calitatea 
gazului, stabilirea contactelor şi mecanismele de gestionare a congestion ării reţelei necesare 
asigurării unei func ţionări eficace a comer ţului transfrontalier. 
Atât ancheta sectorial ă cât şi analizele de ţară efectuate de c ătre Comisie pe parcursul anului 
2006 au eviden ţiat o serie de exemple specifice care arat ă deficien ţele cadrului de 
reglementare în vigoare, dup ă cum urmeaz ă: 
• Marile întreprinderi şi/sau întreprinderile integrate pe vertical ă beneficiaz ă de u n avantaj 
considerabil în ceea ce prive şte informa ţiile pe care le pot utiliza în formularea strategiei 
lor comerciale. Pe de alt ă parte, întreprinderile mai mici au descoperit prea târziu anumite 
probleme, cum ar întreruperile de produc ţie, pentru a- şi mai putea ajusta pozi ţiile. 
• În unele cazuri, în grupur ile integrate pe vertical ă persistă confuzia în ceea ce prive şte 
responsabilitat ea pentru func ţiile de baz ă ale operatorului de sistem de transport (OST), 
cum ar fi de exemplu serviciile de transmitere şi de echilibrare. 
• Deseori, în special în cazul integr ării pe vertical ă, se întâmpl ă ca OST s ă nu poată crea 
condiţiile favorabile pie ţelor concuren ţiale lichide, de exemplu prin men ţinerea zonelor de 
echilibrare distincte în loc de a facilita integrarea la nivel na ţional şi transfrontalier. 
Aceasta poate fi efectul lipsei de  încredere între OST total disocia ţi şi ceilalţi. 
• OST par s ă nu fi acţionat suficient de mult pentru cre şterea capacit ăţii transfrontaliere, fie 
prin investi ţii, fie prin alte modalit ăţi. Aceasta este deseori rezultatul modului neadecvat de 
stimulare prev ăzut prin cadrul de reglementare. 
• Este evident c ă, atât OST cât şi reglementatorii tind s ă se concentreze mai mult asupra 
preocupărilor naţionale pe termen scurt în loc s ă încerce s ă fie pro-activi şi să dezvolte 
pieţe integrate. De exemplu, congestia a fost în unele ţări transferat ă asupra frontierelor 
naţionale, iar capacitat ea transfrontalier ă va fi prima afectat ă de constrângeri. Unii 
reglementatori au tergiversat luarea unei d ecizii privind punerea în aplicare a dispozi ţiilor 
fundamentale deja prev ăzute în legisla ţie, de exemplu, alocarea capacit ăţilor bazate pe 
piaţă. 
• În multe cazuri, anumi ţi reglementatori sunt constrân şi în relaţiile lor cu industria, neavând 
competen ţele şi prudenţa corespunz ătoare. Aceasta se întâmpl ă, în special, în cazul 
 
RO 8   RO chestiunilor pe care directivele nu le-au plasat sub responsabilitatea ex-ante a 
reglementatorului cum ar fi  regulile de disociere func ţională, condiţiile de acces netarifare, 
punerea informa ţiilor la dispozi ţia utilizatorilor re ţelei şi stocarea gazului. 
• Reglementatorii au fost pu şi uneori în situa ţia în care deciziile lor contravin obiectivului 
realizării unei pie ţe interne unice de energie electric ă şi gaz, de obicei datorit ă influenţei 
directe sau indirecte a guvernelor na ţionale. Stabilirea neadecvat ă a tarifelor de 
aprovizionare este cel mai clar exemplu, de şi nu singurul. 
• Pieţele naţionale concentrate tind s ă încurajeze reglementatorii s ă introducă reglement ări 
care aduc atingere pie ţei comerţului cu ridicata şi pieţelor de echilibrare, stabilind de 
exemplu limite de pre ţ, fapt ce descurajeaz ă puternic investi ţiile. În acela şi timp, 
mecanismele de capacitate nu sunt deloc co ordonate, conducând la eventuale denatur ări. 
• Statele membre mai mici au luptat deseori pentru introducerea unei concuren ţe reale, izolat 
faţă de vecinii lor şi nu au reu şit realizarea unei pie ţe lichide a comer ţului cu ridicata de 
energie electric ă şi gaz. În aceste cazuri, concuren ţa nu va fi posibil ă fără o reglementare 
coordonat ă între jurisdic ţiile învecinate. 
• În concluzie, în multe cazuri, operatorii sistemelor de distribu ţie (OSD) par a fi insuficient 
pregătiţi pentru deschiderea competi ţiei către consumatorii casnic i începând din iulie 2007. 
În plus, cadrul de reglementare existent a dat na ştere unor probleme în materie de circula ţie a 
capitalului.10 Mai întâi, existen ţa unor nivele diferite de diso ciere în statele membre creeaz ă 
situaţii asimetrice care pot denatura concuren ţa între operatorii pe pia ţă la scara UE şi care 
sunt greu de conciliat cu princi piul comunitar al liberei circula ţii a capitalurilor. Mai mult 
decât atât, aceasta defavorizeaz ă statele membre care au un grad mai ridicat de disociere. În al 
doilea rând, în unele cazuri în care deschiderea transfrontalier ă s-a făcut prin preluarea de 
către un produc ător dintr-un anumit stat membru a unei în treprinderi dintr-un alt stat membru 
sau prin fuziunea acestora, reglementatorii na ţionali în domeniul energiei au intervenit în mod 
nejustificat în conformitate cu principiul liberei circula ţii a capitalurilor,11 motivând c ă este 
necesară o procedur ă de autorizare pentru ga rantarea obiectivelor siguran ţei publice şi 
interesului general. 
Ca urmare a acestor deficien ţe generale, întreprinderile istorice de energie electric ă şi gaz îşi 
menţin în principiu pozi ţia dominant ă pe pieţele „lor” na ţionale. Aceasta a permis în multe 
state membre men ţinerea unui control strâns asupra pre ţurilor energiei electrice şi gazului la 
beneficiarul final. Din p ăcate, acest lucru de regul ă îngrădeşte mult concuren ţa. Deşi Comisia 
recunoaşte că această dominaţie necesit ă o acţiune de reglementare şi consumatorii pot avea 
nevoie de protec ţie împotriva manipul ării preţurilor, aceste plafoane de pre ţ generalizate 
împiedică funcţionarea pie ţei interne de energie electric ă. De asemenea, acestea mascheaz ă 
semnalele economice prin care pre ţurile indic ă necesitatea unor noi capacit ăţi şi, prin urmare, 
prin descurajarea investi ţiilor, afecteaz ă siguranţa aprovizion ării şi pot duce pe viitor la 
apariţia unor crize de aprovizionare. UE nu poate  permite dezvoltarea unei asemenea situa ţii. 
O încercare de abordare indirect ă a problemelor de pe pia ţa comerţului cu ridicata , de obicei 
                                                 
10 În conformitate cu art. 56 din Tratatul CE.  
11 În sectoarele de energie electric ă nu există un echivalent al „pa şaportului european” existent în cadrul 
serviciilor financiare. Reglementatorul fiec ărui stat membru elibereaz ă autoriza ţiile (de exemplu, 
procedura de autorizare pentru noile centrale prev ăzută la articolul 6 din Directiva 2003/54/CE privind 
energia electric ă). 
 
RO 9   RO prin controlarea pie ţei comer ţului cu amănuntul , ar conduce la bl ocarea ambelor pie ţe. 
Aceasta ar fi în detrimentul intereselor pe termen lung ale consumatorilor. 
Controlul pre ţurilor către beneficiarii finali corespunde cu obliga ţiile serviciului public, care 
sunt, dacă nu discriminatorii, incompa tibile cu articolul 3 din dire ctiva care impune asigurarea 
de către OSP a unui acces egal la consumatori pent ru toate întreprinderile . În al doilea rând, 
dacă sunt implicate pl ăţi compensatorii, acestea trebuie s ă respecte normele pr ivind ajutoarele 
de stat. În al treilea râ nd, în materie de discrimin ări privind pre ţurile şi restricţiile la re-
vânzare se aplic ă dreptul concuren ţei. Comisia a lansat deja o serie de proceduri privind 
încălcarea tarifelor reglementate şi va continua s ă se asigure c ă toate aceste obliga ţii 
respectă prevederile dreptului comunitar.  
Comisia a semnalat aceste pr obleme actuale de pe pia ţa de energie electric ă şi gaz în raportul 
publicat la sfâr şitul anului 2005.12 La acel moment s-a considerat c ă este prea devreme pentru 
a trage concluzii legislative definitive. Cu to ate acestea, Comisia a luat în nume propriu o 
serie de m ăsuri după cum urmeaz ă: 
(1) Comisia a efectuat analize de ţară detaliate prin intervievarea operatorilor pe pia ţă din 
fiecare stat membru, inclusiv a întreprinderilor mai mici şi a celor nou intrate pe 
piaţă.13 
(2) Pe baza avizului Grupului de reglementatori europeni pentru energie electric ă şi gaze 
naturale (ERGEG), orient ările generale privind gestionarea congestiei re ţelei pentru 
schimburile transfrontalie re de energie electric ă au fost adoptate la 9 noiembrie şi au 
intrat în vigoare la 1 decembrie 2006.14 
(3) ERGEG a lansat ini ţiativele regionale şi depune eforturi în direc ţia elimin ării 
obstacolelor în calea integr ării pieţei în urm ătoarele domenii: transparen ţă, acces la 
capacitate şi dezvoltarea centrelor de comercializare a gazului. 
(4) Comisia a finalizat ancheta sectorial ă.15 Au fost lansate o serie de investiga ţii asupra 
întreprinderilor din sectoarele de energie electric ă şi gaz. 
De asemenea, Comisia a lans at proceduri privind înc ălcarea dreptului comunitar în vederea 
remedierii problemelor identificate în materie de circula ţie a capitalului. 
Comisia are acum în vedere abordarea problemelor r ămase în urm ătoarele domenii: 
• Asigurarea accesului nediscriminatoriu la re ţelele bine dezvoltate, 
• Îmbunătăţirea reglement ării accesului la re ţele la nivel na ţional şi la nivelul UE, 
• Reducerea posibilit ăţilor unei concuren ţe neloiale, 
                                                 
12 COM(2005)568. 
13 A se vedea documentul înso ţitor: Documentul de lucru al serviciilor Comisiei - Raportul de punere în 
aplicarea privind cadrul de reglementare al UE în domeniul energiei electrice şi gazului: analize de ţară, 
SEC(2006)1709. 
14 Decizia 2006/770. 
15 A se vedea Comunicarea Comisiei, „Ancheta sectorial ă în conformitate cu articolul 17 din 
Regulamentul 1/2003 privind pie ţele de gaz şi de energie electric ă (Raport final)”, COM (2006)851. 
 
RO 10   RO • Introducerea unui cadru cl ar pentru investi ţii, 
• Soluţionarea problemelor privi nd consumatorii casnici şi consumatorii comerciali mai 
mici. 
Secţiunea 2 cuprinde un rezumat al m ăsurilor vizate de Comisie. Legisla ţia introdus ă în 2003, 
corect pus ă în aplicare, cupri nde multe dintre cerin ţele fundamentale de dezvoltare a unei 
pieţe europene concuren ţiale, precum de schiderea total ă a pieţei, introducerea accesului 
reglementat al ter ţilor şi obligaţia de a înfiin ţa o autoritate de reglem entare. Cu toate acestea, 
este necesar ă consolidarea prevederilor existente. Co misia va face aceste propuneri în cursul 
anului 2007 ca urmare a unei evalu ări complete a impactului şi pe baza datelor anchetei 
sectoriale. 
2 PROBLEME  ESENŢIALE  NESOLU ŢIONATE 
2.1 Asigurarea accesului nediscriminatoriu la re ţele prin disociere 
Disocierea juridic ă a operatorilor sistemelor de tr ansport (OST) a adus deja o îmbun ătăţire a 
accesului p ărţilor terţe (ATP) la re ţele. S-au stabilit principii fundamentale ale nediscrimin ării 
şi s-au elaborat, pentru cea mai mare part e, structuri tarifare care încurajeaz ă dezvoltarea 
concurenţei. Sau eliminat treptat subven ţiile încruci şate. Acest proces este înc ă în curs pentru 
operatorii sistemului de distribu ţie, pentru care disocierea juridic ă nu este necesar ă până în 
iulie 2007. 
Deşi din 2004 s-au înregistrat unele pr ogrese, datele de taliate în sec ţiunea 1, atât din evaluarea 
de ţară, cât şi din ancheta sectorial ă, arată că disocierea juridic ă şi funcţională impusă de 
legislaţia actuală nu este suficient ă pentru a asigura dezvoltarea unei adev ărate pieţe europene 
competitive pentru energie electric ă şi gaz. 
Problemele semnalate nu sunt universale şi nu ar trebui subestimate eforturile considerabile 
depuse. Cu toate acestea, problemele supuse în mod regulat aten ţiei Comisiei constituie cauza 
principală a denatur ării existente şi potenţiale. 
Inerent, disocierea juridic ă nu elimin ă conflictele de interese care apar din integrarea 
verticală, cu riscul ca re ţelele să fie considerate ca fiind active strategice în serviciul 
interesului comercial al entit ăţii integrate, în loc s ă deserveasc ă interesul general al 
consumatorilor re ţelei. Dovezile strânse atât în cadrul anchetei sectoriale16 cât şi în cadrul 
analizelor de ţară arată că aceasta duce în unele cazuri la apari ţia următoarelor probleme. 
În primul rând, nu se poate asigura accesul nediscriminatoriu la informa ţii. Obstacolele în 
materia inform ării instituite prin reglementarea actual ă în materie de disociere, nu pot garanta 
că OST nu vor furniza informa ţii comerciale sensibile c ătre sectoarele de produc ţie sau 
furnizare din cadrul într eprinderilor integrate. 
În al doilea rând, reglementarea actual ă în materie de disociere nu elimin ă stimularea 
discrimin ărilor privind accesul ter ţilor. Operatorii istorici care sunt proprietarii re ţelei pot 
                                                 
16 Anexa tehnic ă la Comunicarea Comisiei, „Ancheta sectorial ă în conformitate cu articolul 17 din 
Regulamentul 1/2003 privind pie ţele de gaz şi de energie electric ă (Raport final)”, SEC (2006)1724, 
începând cu alineat ele (144) (gaz) şi (474) (energie electric ă). 
 
RO 11   RO utiliza, prin urmare, aceste ac tive pentru a face mai dificil ă pătrunderea pe pia ţă a concuren ţei. 
Condiţiile de acces discriminatorii cuprind conect area de noi centrale pentru cei nou intra ţi pe 
piaţă, accesul inegal la capacit ăţile reţelei (acumulare de capacit ăţi), menţinerea unei zone de 
echilibrare artificial ă reduse sau refuzul de a pune la dispozi ţie capacit ăţile neutilizate. 
În al treilea rând m ăsurile de stimulare pentru investi ţii sunt denaturate. Operatorii de re ţea 
integraţi pe vertical ă nu sunt stimula ţi să dezvolte re ţeaua în interesul general al pie ţei, 
facilitând astfel p ătrunderea noilor veni ţi la nivelul produc ţiei sau furniz ării. Există dovezi 
suficiente conform c ărora deciziile întreprinderilor integrate pe vertical ă privind investi ţiile se 
adresează nevoilor filialelor cu rol de aprovizionare.17 Aceste întreprinderi par dezinteresate 
de creşterea, de exemplu, a capacit ăţii importului de gaz prin procedur ă deschisă, care, în 
unele cazuri a generat probleme de siguran ţă a aprovizion ării. Acela şi lucru se întâmpl ă în 
unele cazuri şi cu disponibilitatea capacit ăţii de conectare pentru noile centrale. 
Comisia a examinat îndeaproape problema disocierii şi a conchis c ă numai ni şte dispozi ţii 
stricte privind disocierea vor putea stimula sufi cient operatorii sistemului spre exploatarea şi 
dezvoltarea re ţelei în interesul tuturor utilizatorilor. 
În consecin ţă, Comisia a luat în calcul dou ă alternative principale pentru stabilirea noilor 
măsuri de disociere a OST, având în vedere  prezentarea unor propune ri formale privind: 
• OST total disociate (în ceea ce prive şte proprietatea):  OST vor fi atât  proprietari ai 
mijloacelor de transport, cât şi operatori de re ţea. Titlurile de proprietate vor fi de ţinute în 
mod independent, mai exact, întreprinde rile de aprovizionare/de produc ţie nu vor mai 
putea avea o participare semnificativ ă în OST. Mul ţi susţin că problemele complexe 
detaliate mai sus vor fi rezolvate numai odat ă cu disocierea total ă a propriet ăţii OST. Acest 
lucru ar prezenta într-adev ăr o serie de avantaje, dup ă cum urmeaz ă: accesul 
nediscriminatoriu al ter ţilor la reţele ar fi garantat şi vizibil, încurajând astfel investi ţiile în 
infrastructura de produc ţie şi de import de gaz. OST ar putea schimba mai u şor informa ţii 
potenţial sensibile pentru pia ţă, sporind eficacitatea. Mai mu lt, ar permite acordarea unor 
stimulente clare pentru m ărirea capacit ăţii infrastructurii interne a UE din moment ce 
deciziile de investi ţie nu vor mai fi denaturate de interesele aprovizion ării. În plus, ar 
facilita fuziunea transfrontalier ă a întreprinderilor de transport, ceea ce ar permite o 
gestionare mai eficace a chestiunilor tr ansfrontaliere. În concluzie, exist ă un echilibru clar 
între nivelul de disociere şi nivelul de control al reglement ării. Disocierea total ă a 
proprietăţii ar reduce necesitatea stabilirii unei reglement ări apăsătoare pentru ca 
supravegherea reglement ării destinat ă detectării discrimin ărilor să poată fi cât mai pu ţin 
detaliată. Supravegherea relativ dificil ă vizând garantarea independen ţei OST integra ţi pe 
verticală poate fi îmbun ătăţită considerabil. În plus, ar putea fi cu certitudine pus ă în 
aplicare mai u şor şi mai repede, prin aplicarea unei reglement ări mai uşoare. 
• operatori de sistem diferi ţi fără disocierea propriet ăţii: Această soluţie ar necesita 
disocierea operatorilor sistemului de de ţinere a activelor. Întreprinderile de 
aprovizionare/produc ţie nu mai pot avea o pa rticipare semnificativ ă privind operatorii de 
                                                 
17 A se vedea capitolele na ţionale privind operatorii de re ţea şi disocierea în cadrul Documentului de lucru 
al serviciilor Comisiei, Raportul de punere în aplicarea cadrului de reglementare al UE în domeniul 
energiei electrice şi gazului: analize de ţară, SEC(2006)1709 şi anexa tehnic ă a Comunic ării Comisiei, 
„Ancheta sectorial ă în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul 1/2003 privind pie ţele de gaz şi de 
energie electric ă (Raport final)”, SEC (2006)1724, în sp ecial începând cu a lineatele (157) (gaz) şi (487) 
(energie electric ă). 
 
RO 12   RO sistem independen ţi (OSI ). Cu toate acestea, mijloacele de transport pot r ămâne într-un 
grup integrat pe vertical ă. Operatorul de sistem va fi singurul r ăspunzător pentru exploatare 
şi expediere, fiind interfa ţa primară cu utilizatorii re ţelei şi va deţine controlul asupra 
deciziilor de între ţinere şi dezvoltare. Operatorii de sist em vor avea nevoie de fonduri 
suficiente şi de personal care s ă nu fie angajat în acela şi timp de c ătre grupul integrat pe 
verticală. Modelul OSI ar necesita reglementare detaliat ă şi controlul permanent al 
reglement ării. 
Datele economice indic ă faptul că disocierea propriet ăţii constituie mijlocul cel mai eficace de 
asigurare a unei alternative pe ntru consumatorii de energie şi de încurajare a investi ţiilor. 
Acest lucru se explic ă prin faptul c ă întreprinderile din re ţele diferite nu sunt influen ţate de 
cumulul de interese de aprovizionare/produc ţie privind deciziile de investi ţie. Se evit ă, de 
asemenea, reglementarea excesiv detaliat ă şi complex ă, precum şi sarcinile administrative 
dispropor ţionate. 
Abordarea operatorului  de sistem independe nt ar aduce o îmbun ătăţire a status quo, dar ar 
necesita reguli mai detaliate, stricte şi costisitoare şi ar fi mai pu ţin eficace în abordarea 
descurajării investi ţiilor în re ţele. În răspunsul s ău la cartea verde a Comisiei, ERGEG arat ă 
că abordarea sa preferat ă se bazeaz ă pe disocierea propriet ăţii.18 
Comisia va studia îndeaproape ambele op ţiuni atât în privin ţa reţelelor de energie electric ă cât 
şi a celor de gaz, ţinând cont de caracteris ticile individuale ale fiec ărui sector. Obiectivul va 
fi, în ambele cazuri, asigurarea accesului echitabil la re ţea pentru toate întreprinderile şi 
asigurarea c ă există suficiente m ăsuri de stimulare a OST pentru a furniza capacit ăţi adecvate, 
în special prin noua infrastructur ă. 
Soluţia aleasă pentru disociere trebuie s ă fie aplicabil ă tuturor operatorilor şi tuturor pie ţelor 
naţionale pentru a putea evita incompatibilit ăţile dintre dimensiunea na ţională a 
competen ţelor de reglementare şi dimensiunea comunitar ă a pieţei unice de energie 
electrică.19 Trebuie remarcat c ă motivele imperative de interes general (de exemplu, siguran ţa 
aprovizion ării) pot justifica un eventu al efect restrictiv al op ţiunilor propuse pentru dreptul de 
stabilire şi libera circula ţie a capitalurilor. Întrucât disocierea propriet ăţii a fost deja introdus ă 
în 11 state membre, Comisia va  evalua ulterior experien ţa lor în compara ţie cu cea a statelor 
membre care au introdus disocierea juridic ă. Există o legătură între disociere şi reglementare. 
Pieţele în care exist ă o disociere a propriet ăţii mai mic ă necesită o reglementare mai detaliat ă, 
complexă şi prescriptiv ă. În asemenea condi ţii, reglementatorii na ţionali au nevoie, în special 
de un caracter mai incisiv şi responsabil pentru a evita discriminarea. Cu toate acestea, 
descurajarea investi ţiilor în re ţele fără disocierea propriet ăţii nu poate fi în nici un caz 
abordată în întregime de c ătre reglementatori. 
2.2 Îmbun ătăţirea reglement ării accesului la re ţele la nivel na ţional şi la nivelul UE. 
2.2.1 Înt ărirea rolului reglementatorilor na ţionali. 
Directivele din 2003 privind energia electric ă şi gazul au introdus obliga ţia statelor membre 
de a stabili reglementatori cu competen ţe specifice. Cu toate acestea, în numeroase cazuri, 
                                                 
18 Răspunsul Consiliului european al reglementatorilor de energie (CERE) la Cartea verde privind energia 
electrică din 11 iulie 2006 (C06-SEM-18-03). 
19 În conformitate cu articolul 26, alineatul (1 ) din Directiva 2003/54 privind energia electric ă, micile 
reţele izolate pot primi o derogare de la regulile privind disocierea. 
 
RO 13   RO experienţa arată că eficacitatea reglementatorilor este în mod frecvent limitat ă datorită lipsei 
independen ţei guvernului, a de ţinerii de puteri depline şi a discreţiei. De exemplu, evalu ările 
de ţară arată că reglementatorii nu au puteri ex-ante discre ţionare şi eficace în mai multe 
chestiuni, precum stabilirea regul ilor pentru disociere func ţională sau a condi ţiilor de acces 
netarifare. În alte cazuri, obliga ţiile reglementatorilor sunt împ ărţite între autoritatea de 
reglementare specific ă şi minister sau autoritatea în materie de concuren ţă. Analizele de ţară 
confirmă faptul că acordarea unor puteri insuficiente reglementatorilor na ţionali conduce la 
luarea de decizii incoerente şi la respectarea insuficient ă a acestora. Acest lucru a fost 
confirmat şi de raportul separat al unui consultant asupra competen ţelor reglementatorilor care 
a concluzionat c ă: „persistă unele insuficien ţe în sfera activit ăţilor, competen ţelor disponibile 
şi capacităţii reglementatorilor de a exercita o reglementare independent ă” şi că aceasta 
„creează probleme reziduale de asimetrie de reglementare şi, în unele cazuri, împiedic ă 
dezvoltarea corespunz ătoare a concuren ţei”.20 
În consecin ţă, Comisia a ajuns la concluzia c ă trebuie sporite competen ţele reglementatorilor 
de energie la nivel na ţional şi că aceştia trebuie s ă aibă un anumit nivel de maturitate care s ă 
le permit ă luarea deciziilor în toate problemele importante. Comisia consider ă că 
reglementatorii necesit ă importante puteri ex-ante în urm ătoarele domenii: i) toate aspectele 
legate de accesul ter ţilor la re ţea, ii) accesul la utilit ăţile de depozitare a gazului, iii) 
mecanisme de echilibrare , iv) supravegherea pie ţei, de exemplu, pentru bursele de energie 
electrică, v) respectarea disocierii func ţionale şi contabile pentru oper atorii sistemului de 
distribuţie, vi) toate chestiunile transfrontaliere, vii) protec ţia consumatorului inclusiv 
controlul pre ţului la beneficiarul final,  viii) colectarea de informa ţii, ix) sanc ţiuni în caz de 
nerespectare. Comisia inten ţionează, în consecin ţă, să propun ă o consolidare a 
directivelor în baza acestora.  
Este, de asemenea, esen ţială asigurarea c ă deciziile luate la nivel na ţional nu influen ţează în 
mod negativ aspectele cele mai importante ale intr ării pe piaţă şi evoluţia către o piaţă internă 
comunitar ă, respectiv, cea a gazului şi a energiei electrice. În  acest scop, anumite decizii 
naţionale individuale de reglem entare, în special cele privind chestiuni transfrontaliere şi 
eficacitatea dezvolt ării concuren ţei, trebuie notificate Comisiei. Aceast ă structură este deja 
utilizată pentru derog ările privind accesul ter ţilor la noua infrastructur ă (în conformitate cu 
articolul 22 din Direct iva 2003/55 privind gazul şi articolul 7 din Regulamentul 1288/2003 
privind energia electric ă şi în comunicarea electronic ă de sector din 2003. Comisia va 
examina criteriile corespunz ătoare conform c ărora alte asemenea decizii ar necesita 
notificarea şi controlul Comisiei22. 
                                                 
20 „Studiu privind puterile şi competen ţele reglementatorilor de energie electric ă şi transport”, Economie 
European ă şi SIT, octombrie 2006. 
21 Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de 
reglementare comun pentru re ţelele şi serviciile de comunica ţii electronice (directiv ă-cadru), JO L 108, 
24.4.2002, pp. 33–50, articolul 7. 
22 Comisia consider ă că astfel de puteri de control ar putea fi necesare în urm ătoarele domenii: i) 
derogările de la ATP pentru noua infrastructur ă, ii) reglementarea pre ţurilor la beneficiarul final, iii) 
toate deciziile privind chestiuni transfrontaliere, inclusiv punerea în aplicare în detaliu a orient ărilor 
generale, şi iv) chestiuni privind dominarea pie ţei, în special în ceea ce prive şte absenţa unei lichidit ăţi 
adecvate, precum şi decizii privind gestionarea contra ctelor de transp ort existente. 
 
RO 14   RO 2.2.2 Coordonarea reglementatorilor la nivelul UE 
Crearea unei re ţele integrate de transport a UE23 implică schimbarea cadrului de reglementare. 
Înlăturarea contradic ţiilor existente la nivelul deciziilor de investi ţii şi exploatarea re ţelei au 
implicaţii financiare, printre care şi alocarea costurilor şi riscurilor asociate cu cre şterea 
capacităţii. De asemenea, exist ă încă probleme legate de incompatibilit ăţile la nivel na ţional, 
de exemplu între structurile tarifelor, normele de alocare a capacit ăţii, măsurile de echilibrare, 
calendarul activit ăţilor comerciale şi măsurile de siguran ţă în aprovizionare. Rezultatul 
acestor diferen ţe în proiectarea pie ţei este segmentarea acesteia incluzând chiar şi unele pie ţe 
naţionale rămase împ ărţite pe diferite zone „tarifare”  sau „de echilibrare” care se opun 
dezvoltării pieţei interne. Aceast ă segmentare a pie ţei europene spore şte efectul domina ţiei 
unui num ăr mic de furnizori şi afecteaz ă siguranţa aprovizion ării. 
Reglementatorii încearc ă deja să rezolve astfel de probleme prin ERGEG şi, în mod explicit, 
iniţiativele regionale pr ivind energia electric ă şi gazul.24 Există semne încurajatoare c ă se vor 
face progrese semnificative în aceast ă direcţie. Progresul este posibil dac ă toţi reglementatorii 
implicaţi sunt de acord cu aceste îmbun ătăţiri şi dispun de competen ţele şi responsabilit ăţile 
necesare. Pentru aceasta este nevoie de un elan  mai mare, inclusiv de o coordonare a UE mai 
detaliată care necesit ă mai multe resurse. Acest lucru va fi subliniat în raportul Comisiei 
asupra experien ţei privind Regulamentul 1228/2003 care va include şi o listă de acţiuni 
concrete.25 Sunt posibile trei configura ţii principale, re prezentând deleg ările de competen ţe 
necesare în conformitate cu Tratatul CE, care ar necesita amendarea cadrului legislativ, în 
special în ceea ce prive şte cea de-a doua şi cea de-a treia op ţiune. 
• Evoluţia progresiv ă a abord ării actuale:  întărirea colabor ării dintre reglementatorii 
naţionali, în special, prin solicitarea acord ării de către statele membre c ătre reglementatorii 
naţionali a unui obiectiv comunitar şi introducerea unui mecanism care s ă permită 
Comisiei examinarea anumitor decizii ale reglementatorilor na ţionali în domeniul pie ţei 
interne de energie electric ă.26 
• O reţea european ă a reglementatorilor independen ţi (“ERGEG”): Prin acest 
mecanism se va oficializa rolul de ţinut de ERGEG şi i se va atribui sarcina de a structura 
decizii pentru reglementatorii şi operatorii relevan ţi de pe pia ţă, cum ar fi operatorii de 
reţea, bursele de energie electric ă sau produc ătorii, în ceea ce prive şte anumite probleme 
tehnice bine definite şi mecanismele referitoare la chesti uni transfrontaliere. Va fi necesar ă 
implicarea în mod corespunz ător a Comisiei, dac ă este cazul, pentru a se asigura c ă s-a 
ţinut bine cont de interesul comunitar. 
• Se va înfiin ţa un nou organism unic la nivel comunitar . Acesta va r ăspunde, în special, 
de adoptarea unor decizii individuale pentru pia ţa european ă de energie electric ă şi gaz 
                                                 
23 A se vedea punctul 2.4 de mai jos. 
24 ERGEG a lansat Ini ţiativa regional ă privind energia electric ă (IRE) la 27 februarie 2006, urmat ă la 25 
aprilie 2006 de Ini ţiativa regional ă privind gazul (IRG). 
25 A se publica la începutul anului 2007: raportul identific ă şapte domenii în care ar putea fi necesar un 
nivel mai mare de coordonare reglementar ă, numai câteva fiind în întregime acoperite de c ătre 
regulament: a) norme de securitate, b) reguli de conectare la re ţea, c) reguli de comercializare a energiei 
electrice, d) transparen ţa, e) dispozi ţii în materie de schimb, echilibrare şi reglare, putere de rezerv ă, f) 
schimbul de date g) semnalele de localizare şi stimularea investi ţiilor. 
26 Dup ă cum se precizeaz ă mai sus, aceasta se bazeaz ă pe abordarea deja utilizat ă în sectorul comunic ării 
electronice şi pentru derog ările privind accesul ter ţilor la noua infrastructur ă de gaz şi energie electric ă. 
 
RO 15   RO privind chestiunile tehnice şi de reglementare relevante pentru buna func ţionare a 
schimburilor transfrontaliere.27 
Dintre cele trei op ţiuni, Comisia consider ă că prima, dezvoltarea treptat ă a abordării curente, 
nu va fi suficient ă, în special, datorit ă faptului c ă progresul se va baza în continuare pe 
acordul voluntar dintre cei  27 de reglementatori na ţionali care vor avea deseori interese 
diferite. Prin urmare, abordarea minimal ă în măsură să creeze un progres rapid şi eficace în 
concordan ţă cu chestiunile tehnice neces are pentru a asigura func ţionarea eficace a comer ţului 
transfrontalier, ar fi abordarea ERGEG+.  
Întrucât importan ţa proiectelor de investi ţii în aducerea gazului la  frontierele europene, se 
preconizeaz ă ca ERGEG s ă joace, de asemenea, un rol important în dialogul cu partenerii 
internaţionali ai Europei în domeniul energe tic. Aceasta ar permite o puternic ă promovare a 
cooperării interna ţionale la nivelul reglementator ilor. Trebuie, de asemenea, men ţinută 
colaborarea cu Europa de S ud-Est, Europa Mediteranean ă şi reţeaua interna ţională de 
reglementare a sectorului energetic şi pot fi explorate noi c ăi de colaborare cu Rusia şi cu alte 
ţări, cum ar fi, de exemplu, dialogul UE-SUA. 
2.3 Reducerea posibilit ăţilor unei concuren ţe neloiale 
După cum s-a ar ătat în mod repetat de c ătre Comisie în rapoartele de monitorizare şi după 
cum s-a constatat ulterior în cadrul anchetei sectoriale, numeroase pie ţe naţionale se 
caracterizeaz ă printr-un nivel ridicat de concentrare şi prin temeri cu privire la manipularea 
pieţei cu ridicata. Atât pia ţa de gaz, cât şi cea de energie electric ă sunt predispuse la 
concentrare datorit ă existenţei monopolurilor de  pre-liberalizare şi datorită caracteristicilor lor 
naturale. 
În special, energia electric ă reprezint ă un produs cu un grad sc ăzut de flexibilitate a cererii, 
astfel încât, chiar şi la preţuri relativ ridicate, consumatorii nu î şi reduc în mod semnificativ 
consumul. Acest fapt, efectele satur ării şi nevoia de echilibru continuu între cerere şi ofertă, 
măresc posibilit ăţile de dominare a pie ţei. În ceea ce prive şte gazul, dificult ăţile concuren ţei 
provin de asemenea din structura indus triei gazului în afara UE, precum şi din produc ţia 
naţională în statele membre. 
Aceste probleme se agraveaz ă datorită dimensiunii na ţionale a pie ţei şi datorită absenţei 
integrării. Progresele ab ordate în sec ţiunile 2.1 şi 2.2 mai sus men ţionate, ofer ă un puternic 
impuls integr ării pieţei şi diminueaz ă aceste probleme. 
În plus, cu timpul, şi când va exista un acces echitabil la re ţele, noile investi ţii ale operatorilor 
non-istorici vor contribui şi ele la subminarea concentr ării. Acest lucru va fi încurajat în 
special dac ă operatorii istorici sau OST vor publica o list ă a locaţiilor adecvate pentru 
producerea de energie electric ă sau pentru stocarea gazului şi vor adopta mecanisme de cedare 
a acestora c ătre noii investitori. Operatorii pe pia ţă au identificat o serie de alte posibile 
măsuri pe termen scurt care vor sprijini, de  asemenea, procesul de trecere la o pia ţă de energie 
electrică şi gaz mai concuren ţială şi disputabil ă în ceea ce prive şte: a) transparen ţa, b) 
structurile contractuale şi c) stocarea gazului. 
                                                 
27 În conformitate cu proiectul de Acord interinstitu ţional privind cadrul de func ţionare a agen ţiilor 
europene de reglementare (C OM(2005)59 final), acest organi sm poate fi, în special, îns ărcinat cu 
aplicarea normelor comunitare cazu rilor specifice, ceea ce include şi puterea de a adopta decizii 
individuale obligatorii din punct de vedere juridic pentru ter ţe părţi (articolul 4). 
 
RO 16   RO 2.3.1 Transparen ţa 
Problema concentr ării se agraveaz ă atunci când întreprinderile dominante nu sunt obligate s ă 
dezvăluie informa ţii celorlal ţi operatori pe pia ţă. De exemplu, modificarea pre ţurilor cu 
ridicata este deseori determinat ă de varia ţiile produc ţiei sau de utilizarea capacit ăţilor de 
import de c ătre marile întreprinderi de energie electric ă şi gaz. Operatorii pe pia ţă mai mici 
vor fi dezavantaja ţi dacă nu pot urm ări cauzele principale ale modific ărilor preţurilor pie ţei. 
Un grad mai ridicat de transparen ţă ar permite, de asemenea, o mai bun ă supraveghere a 
pieţei. ERGEG a propus deja orient ări generale privind transparen ţa şi a recomandat Comisiei 
ca acestea s ă fie obligatorii din punct de vedere legal. 
În consecin ţă, Comisia inten ţionează să stabileasc ă orientări obligatorii privind 
transparen ţa, fie printr-o nou ă legislaţie, fie prin modificarea  Regulamentului nr. 
1228/2003 actual privind energia electric ă. De asemenea, î şi propune s ă îmbunătăţească 
cerinţele privind transparen ţa pentru gaz prin Regulame ntul nr. 1775/2005. În ambele 
cazuri se va porni de la recomandarea ERGEG.  
2.3.2 Contractele de transport de gaz pe termen lung şi activităţile în aval 
Comisia a recunoscut în mod repetat rolul contractelor pe termen lung între produc ătorii 
externi (adic ă cei din amonte) şi întreprinderile furnizoare de consumatori în cadrul Uniunii 
Europene.28 Aceste contracte pe termen lung reflect ă nevoia de investi ţii directe şi joacă un 
rol important în ceea ce prive şte accesul la un consum rentabil de energie electric ă. Cu toate 
acestea, astfel de acorduri se extind deseori în aval şi servesc la blocarea pie ţei din aval prin 
contracte de transport prioritare şi contracte de furnizare pe termen lung dispropor ţionate, fie 
cu furnizorii locali, fie direct cu consumat orii finali. Aceasta are deseori ca urmare crearea 
unei pieţe închise în cadrul Uniunii Europene. 
Regulamentul privind gazul impune deja, pentru contractele de transport, condi ţii stricte de 
tipul „utiliz ării obligatorii sub sanc ţiunea pierderii”. Aici sunt incluse şi contractele încheiate 
în conformitate cu Directiva 91/296/CEE privind tranzitul gazelor naturale prin re ţelele 
magistrale. Aceste cerin ţe, împreun ă cu investi ţii suplimentare în re ţelele de gaz, pot ajuta la 
depăşirea blocajului actual care împiedic ă o concuren ţă veritabilă. Dezvoltarea ulterioar ă a 
principiului „utiliz ării obligatorii sub sanc ţiunea pierderii” ar aj uta, de asemenea, la 
dezvoltarea mai rapid ă a concuren ţei. Comisia va monitoriza strict respectarea cerin ţelor 
Regulamentului nr. 1775/2005 şi va dezvolta orient ări generale ulterioare în 
conformitate cu regulamentul. Comisia consider ă, de asemenea, c ă toate deciziile de 
reglementare cu privire la aceste contracte trebuie s ă fie supuse examin ării de către 
Comisie în conformitate cu m ăsurile dezb ătute la punctul 2.2.1.  
2.3.3 Accesul la utilit ăţile de stocare a gazului 
Un al doilea factor care afecteaz ă concuren ţa în sectorul gazului es te disponibilitatea limitat ă 
a capacităţii de stocare, aflat ă deseori în mâinile întreprinderilor istorice. Chiar dac ă stocarea 
nu constituie un monopol natural, utilit ăţile în anumite loca ţii pot avea un impact semnificativ 
asupra func ţionării pieţei interne. Orient ările generale de bun ă practică cu caracter voluntar 
privind operatorii sistemului de depozitare (G PSSO) au fost adoptate în 2004, dar concluziile 
                                                 
28 A se vedea, spre exemplu, considerentul nr. 25 din Directiva 2003/55/CE sau considerentele nr. 8 şi 11 
combinate cu articolele 5 şi 6 din Directiva 2004/67/CE. 
 
RO 17   RO raportului final din 2006 al ERGEG referitor la controlul aplic ării orientărilor generale29 
ilustrează o imagine u şor decepţionantă în ceea ce prive şte conformitatea. Ancheta sectorial ă 
semnaleaz ă, de asemenea, o serie de probleme în acest sens. Comisia inten ţionează, prin 
urmare, s ă examineze m ăsurile care ar echilibra cel mai bine nevoia unui acces eficace, 
menţinând stimularea dezvolt ării de noi spa ţii de stocare. Pentru aceasta ar putea fi 
necesar un cadru de reglementare specific care necesit ă următoarele: a) disocierea 
juridică, b) adoptarea unor orient ări generale obligatorii la recomandarea ERGEG, şi c) 
sporirea puterii agen ţiilor de reglementare în ceea ce prive şte stocarea de gaz pe baza 
utilităţilor individuale.  
2.4 Asigurarea coordon ării între operatorii re ţelelor de transport 
Gazul şi energia electric ă trebuie s ă poată circula liber în toat ă Uniunea European ă în 
conformitate cu regulile tehnice compatibile. Acest lucru este esen ţial nu numai pentru 
asigurarea unei pie ţe concuren ţiale ci şi pentru garantarea siguran ţei aprovizion ării. Pentru 
aceasta, este important ca OST trebuie s ă pună la dispozi ţie o capacitate de transport 
suficientă pentru a satisface cererea şi a asimila pie ţele naţionale fără a periclita calitatea 
aprovizion ării. Reţeaua din statele membre a fost conceput ă pentru a r ăspunde nevoilor mai 
multor pie ţe naţionale separate, nu celor ale pie ţei unice europene. Prin  urmare, ca obiectiv 
pan-european, este necesar ă sporirea investi ţiilor în re ţea. Aceasta necesit ă o planificare 
comună a dezvolt ării sistemului şi alocarea costurilor şi riscurilor pentru sporirea 
interconect ării transfrontaliere. Pe de alt ă parte, pe lâng ă construirea de noi importante 
interconexiuni, exist ă multe alte moduri în care OST pot  spori capacitatea. De exemplu, 
înlocuirea transformatorilor principali, instalarea de schimb ătoare de faz ă sau, pentru gaz, 
echipamentele de compresie adi ţionale pot, de asemenea, determina o important ă creştere a 
capacităţii. Alte m ăsuri deriv ă pur şi simplu dintr-un schimb de informa ţii mai regulat între 
OST şi tehnicile opera ţionale precum redistribuirea, îmbun ătăţirea practicilor de gestionare a 
saturării, precum utilizarea mai extins ă a cuplării pieţei coordonate cu ziua precedent ă, 
precum şi alocarea în cursul zilei. În consecin ţă, toate aceste m ăsuri necesit ă un nivel 
foarte ridicat de cooperare şi un cadru clar de reglementare.  
În mod similar, pentru o func ţionare eficace şi sigură la nivel transfrontalier, OST trebuie, de 
asemenea, s ă se fi pus de acord asupra normelor opera ţionale detaliate aplicabile între ele. 
Aceasta necesit ă un nivel ridicat de cooperare între OS T, inclusiv schimbul detaliat de 
informaţii, atât în vederea planific ării pe termen lung a re ţelei, cât şi în vederea exploat ării 
sale în timp real. Din perspectiva utilizatorilor re ţelei, aceste probleme de interoperabilitate 
trebuie să fie cât mai pu ţin perceptibile. 
Experienţa Comisiei indic ă îndoiala c ă acest lucru poate fi posibil în cadrul actual în care atât 
OST cât şi reglementatorii tind sau chiar sunt for ţaţi să urmeze perspectiva na ţională. Aceasta 
este tema cheie a analizelor de ţară efectuate pentru unele state membre. 
Un nivel ridicat al coordon ării OST ar necesita un nou cadru  legislativ la nivelul CE. 
Asociaţiile OST existente ar beneficia de un rol institu ţional asociat cu unele obliga ţii şi 
obiective formale30 („soluţia ETSO+\GTE+”).31 De exemplu, Comisia sau reglementatorii 
                                                 
29 Document disponibil la adresa: 
http://www.ergeg.org/portal/page/portal/E RGEG_HOME/ERGE G_DOCS/ERGEG_ DOCUMENTS_N
EW/GAS_FOCUS_GROUP 
30 Aceasta s-ar putea face sub forma unui grup consultativ stabilit de c ătre Comisie sau a unui acord 
voluntar asupra co-reglement ării. 
 
RO 18   RO pot solicita grupului OST, în  special în vederea asigur ării siguran ţei aprovizion ării, să 
raporteze exploatarea re ţelei europene şi investiţiile, precum şi dezvoltarea normelor tehnice 
pentru siguran ţa reţelei dezbătute mai sus. ETSO+\GTE+ pot fi  responsabile de adoptarea 
recomand ărilor privind chestiuni tehnice clar definite, precum normele şi regulile 
operaţionale. Acestea pot r ăspunde, de asemenea, în special de monitorizarea dezvolt ării 
reţelelor, dar şi de îmbun ătăţirea capacit ăţilor de transport între statele membre. 
ETSO+\GTE+ vor fi, de asemenea, responsab ile de evaluarea progreselor investi ţiilor în 
infrastructur ă, de exemplu la fiecare doi ani, şi pot, de asemenea, servi drept interfa ţă cu 
populaţia locală afectată de aceste investi ţii. 
• Se vor face, de asemenea, eforturi pentru evolu ţia progresiv ă către operatorii de 
sistem regionali.  Vor fi stabili ţi operatorii sistemului transfrontalier. Ace ştia ar fi 
independen ţi în ce prive şte proprietatea şi ar necesita o disociere suplimentar ă, după cum s-
a discutat mai sus.  
2.5 Crearea unui cadru clar pentru investi ţiile în instala ţii de generare / 
infrastructura importului şi transportului de gaz 
Experienţa introducerii concuren ţei în alte regiuni ale lumii a generat ini ţial temeri cu privire 
la stimularea construirii de noi instala ţii şi infrastructuri de gaz într-o pia ţă competitiv ă. Cu 
toate acestea, s-a remarcat imediat c ă acesta a fost rezultatul, acum evident, al unor gre şeli de 
concepţie în acordurile comerciale, precum şi al unei posibile manipul ări a pieţei de către 
anumiţi operatori pe pia ţă. Directivele din 2003 con ţin garanţii pentru evitarea unor astfel de 
probleme, iar directivele privind siguran ţa aprovizion ării cu gaz şi energie electric ă au 
consolidat ulteri or acest aspect.32 De asemenea, dup ă cum s-a observat în dezvoltarea cadrului 
competitiv la nivel na ţional, cre şterea siguran ţei juridice la nivelul UE va ac ţiona ca un 
adevărat magnet pentru viitoarele investi ţii şi va facilita siguran ţa aprovizion ării. Crearea unui 
mediu stabil şi atrăgător pentru investi ţii trebuie s ă constituie o prioritate în cadrul viitoarelor 
acţiuni la nivelul UE. În acest sens, este de asemenea necesar ă consolidarea cadrului de 
reglementare pentru a asigura coeren ţa şi pentru a facilita siguran ţa reglement ării, ceea ce 
necesită unele modific ări ulterioare, astfel cum se prevede în sec ţiunea 2.2. 
Mai mult decât atât, trebuie subliniat c ă, în sectorul energetic, la fel ca şi în alte sectoare, 
crearea cadrului necesar pe ntru sporirea investi ţiilor în cercetare şi dezvoltare precum şi în 
inovaţie trebuie s ă constituie o prioritate la nivelul UE şi la nivelul statelor membre. Tendin ţa 
investiţiilor în CDT în sectorul energiei electrice va fi urmat ă îndeaproape. 
2.5.1 Investi ţiile în infrastructura şi producerea de energie electric ă 
Sunt necesare investi ţii considerabile pentru înlocuirea  centralelor electrice europene 
învechite şi în prezent aceasta se face în mod competitiv r ăspunzând nivelurilor pre ţurilor 
actuale. Problemele ap ărute în anumite state membre, în cazu l în care nu provin din disocierea 
necorespunz ătoare, sunt în principal rezultatul unor controale inadecvate, atât la nivelul 
                                                                                                                                                         
31 ETSO - Operatorii de sisteme europene de transport şi GTE – Transportul european de gaz sunt 
asociaţii ale operatorilor re ţelelor europene de energie electric ă şi gaz. 
32 Directiva 2004/67/CE a Consiliului din 26 aprilie 2004 privind m ăsurile de garantare a securit ăţii 
aprovizion ării cu gaz natural (JO L 127 29.4.2004 pp. 0092 – 0096) şi Directiva 2005/89/CE a 
Parlamentului European şi a Consiliului din 18 ianuarie 2006 privind m ăsurile menite s ă garanteze 
siguranţa aprovizion ării cu energie electric ă şi investiţiile în infrastructuri (JO L 033, 4.2.2006, pp. 0022 
- 0027). 
 
RO 19   RO preţurilor cu ridicata cât şi la cel al pre ţurilor cu am ănuntul şi în acele state membre în care nu 
există o piaţă a comerţului cu ridicata lichid ă şi sigură. Este important de subliniat c ă directiva 
conferă oricărei întreprinderi dreptul de a i nvesti într-un pr oiect de produc ţie de energie 
electrică sau import de gaz. Chiar dac ă multe proiecte sunt dezvoltate de c ătre marii operatori 
istorici, exist ă şi excepţii. 
Potenţialii investitorii au totu şi nevoie de informa ţii actualizate asupra evolu ţiilor pe termen 
scurt şi pe termen lung ale pie ţei. Crearea Oficiului de observare  a energiei, responsabil de 
culegerea şi monitorizarea datelor esen ţiale din sectorul energetic, va fi o m ăsură suplimentar ă 
important ă pentru facilitarea de noi investi ţii eficace. Având în vedere directivele privind 
siguranţa aprovizion ării cu gaz şi energie electric ă, Comisia va înfiin ţa, de asemenea, un grup 
de monitorizare a investi ţiilor necesare în domeniul produc ţiei de energie electric ă şi pentru 
examinarea cadrului de investi ţii pentru a asigura de ţinerea unor capacit ăţi suficiente în statele 
membre. Exist ă alte politici care, de asemenea, influen ţează investiţiile în producerea de 
energie, de exemplu, alocarea certif icatelor de emisie sau efectul m ăsurilor specifice de 
stimulare, precum cele pentru sursele de energie regenerabile. Aceste chestiuni mai ample nu pot fi tratate mereu în cadrul directivei. Cu to ate acestea, Comisia le va  trata în alte domenii 
ale politicii energetice men ţionate în Planul de ac ţiune privind evaluarea strategic ă a energiei 
electrice. 
Dezvoltarea unei infrastructuri eficiente de energie electric ă este, de asemenea, sprijinit ă la 
nivelul comunitar, în special prin orient ările generale privind re ţelele transeuropene de 
energie (TEN-E).33 
2.5.2 Investi ţii în infrastructura importului de gaz 
Semnalele pie ţei au determinat, de asemenea, o serie de proiecte de investi ţii pentru aducerea 
gazului pe pia ţa european ă. În unele cazuri s-a recurs la  procedura de scutire stabilit ă de 
articolul 22 din directiva privind gazul. În alte  cazuri ar putea fi ne cesar un cadru comunitar 
consolidat cu participarea ERGEG, în spec ial atunci când sunt afectate mai multe state 
membre. Comisia inten ţionează să îşi păstreze competen ţele actuale privind astfel de 
scutiri, precum şi să modifice directiva privind gazul pentru crearea unui cadru 
comunitar în conformitate cu mecanismele men ţionate în sec ţiunea 2.2.2. pentru scutirea 
privind conductele noi care afecteaz ă mai mult de dou ă state membre. Va lua, de 
asemenea, în calcul şi pregătirea unor noi orient ări generale pentru toate scutirile, ceea 
ce va oferi mai mult ă siguranţă potenţialilor investitori.  
2.6 Probleme privind consumat orii comercia li mai mici şi cei casnici 
Începând din 2007 to ţi consumatorii de energie electric ă şi gaz vor avea dreptul s ă schimbe 
furnizorul din cadrul întreprinde rilor istorice. Pentru ca aceast ă fază finală să fie realizat ă cu 
succes trebuie tratate o serie de chestiuni r ămase încă nerezolvate. Analizele de ţară arată că 
în anumite state membre preg ătirile pentru deschiderea total ă a pieţei în 2007 nu au avansat 
prea mult, în timp ce ancheta sectorial ă a confirmat, de asemenea, existen ţa unor obstacole 
semnificative la nivel de distribu ţie. 
                                                 
33 A se vedea Comunicarea Comisiei, „Plan pr ioritar de interconectare”, COM(2006)846. 
 
RO 20   RO 2.6.1 Disocierea OSD  
Deschiderea total ă a pieţei necesit ă asigurarea de c ătre întreprinderile de distribu ţie a unui 
acces echitabil la re ţele, o procedur ă funcţională pentru schimb ări şi confiden ţialitate în 
tratarea informa ţiilor. Cu toate acestea, evalu ările de ţară ale Comisiei şi ancheta de sector 
dezvăluie că de multe ori nu se întâmpl ă aşa. Există multe temeri privind frecven ţa 
subvenţiilor încruci şate, discriminarea în ceea ce prive şte modul în care sunt tratate 
informaţiile, precum şi probleme privind procedurile de schimbare a furnizorului şi stabilirea 
încărcării, inclusiv interac ţiunea cu regulile de echilibrare. 
Multe dintre aceste dificult ăţi fi puse pe seama disocierii insuficiente între întreprinderile din 
reţea şi cele de aprovizionare. În conformitate cu  directivele existente, OSD cu peste 100 000 
de consumatori au acela şi regim de disociere ca şi OST. Mai multe state membre nu au reu şit 
să pună în aplicare disocierea func ţională, cu toate c ă li se ceruse acest lucru începând din 
2004. Disocierea juridic ă a OST este obligatorie începând cu iulie 2007. Comisia va 
continua urm ărirea statelor membre care nu au suficiente norme de reglementare a 
OSD. 
Mai mult decât atât, anumi ţi operatori pe pia ţă susţin că directivele existente nu permit o 
consolidare suficient ă la nivelul statelor membre. ERGEG a preg ătit deja o recomandare 
privind cele mai bune practici de schi mbare a furnizorului care trebuie pus ă în aplicare. 
Comisia inten ţionează, în consecin ţă, consolidarea puterilor reglementatorilor pentru a 
pune în aplicare disocierea func ţională. 
Mai mult decât atât, OSD cu mai pu ţin de 100 000 de consumatori sunt în prezent excluse de 
la cerinţele de disociere de baz ă din cadrul directivelor actu ale privind energia electric ă şi 
gazul. Este deci pu ţin probabil, în lipsa unei reglement ări stricte, ca al ţi potenţiali utilizatori s ă 
aibă un acces echitabil la re ţele. Comisia va reexamina caracteru l adecvat al limitei de 
100.000.  
2.6.2 Segmentul de pia ţă al consumatorilor casnici: protec ţia consumatorului şi deficienţa 
energetică 
Experienţa a demonstrat c ă preţurile cu ridicata la energie electric ă prezintă un grad 
semnificativ de instabilitate. Acest lucru ridic ă problema modului în care clien ţii finali, 
inclusiv cei vulnerabili, trebuie expu şi acestor fluctua ţii. Directivele privind gazul şi energia 
electrică solicită punerea în aplicare a unor m ăsuri de prevenire pentru protejarea 
consumatorilor şi conţin, de asemenea, no ţiunea de serviciu universal  pentru energie electric ă. 
În concluzie, anexele la directive confer ă, de asemenea, acestor consumatori dreptul la 
structuri contractuale transparente, la  un mecanism de rezolvare a disputelor şi la protec ţie 
împotriva vânz ării abuzive. 
Fără energie electric ă, nu se poate tr ăi în mediul economic şi social actual. Energia electric ă 
este esen ţială pentru via ţa cotidian ă a oamenilor. Deseori, aceasta are repercusiuni asupra 
disponibilit ăţii multor servicii fundamentale. Consumatorii casnici cu venituri sc ăzute plătesc 
proporţional mai mult pentru energie electric ă decât consumatorii casnici cu venituri mai 
mari. De asemenea, consumatorii casnici din zone rurale pl ătesc propor ţional mai mult pentru 
energie electric ă decât cei din zone urbane. Pe ntru marea majoritate a cet ăţenilor din cadrul 
UE, accesul la serviciile de aprovizionare cu energie electric ă este satisf ăcător. Acest lucru a 
fost eviden ţiat recent printr-un sondaj Eurobarometru şi un studiu de satisfac ţie a 
 
RO 21   RO consumatorului.34 Media de satisfac ţie a consumatorilor la nivelul UE este 7,6 (pe o scar ă de 
la 1 la 10)35. 
Comisia consider ă că nivelul de reglementare a serviciului public trebuie s ă fie cel mai ridicat 
pe tot teritoriul UE. Schimb ările ce au loc în cadrul pie ţei energetice europene trebuie s ă 
protejeze în totalitate dreptul consumat orilor de a li se furniza suficient ă energie pentru 
satisfacerea nevoilor esen ţiale, la pre ţuri rezonabile, transparente şi uşor de comparat. Pot fi 
luate, de asemenea, m ăsuri speciale pentru asigurarea protec ţiei cetăţenilor cei mai 
vulnerabili, în special în ceea ce prive şte nivelul precar al combustibililor. În concluzie, 
directivele privind energia electric ă şi gazul prev ăd protecţia împotriva practicilor neloiale de 
vânzare şi dreptul cet ăţenilor la informa ţiile necesare pentru a avea posibilitatea alegerii şi 
schimbării furnizorului. 
Aceste prevederi trebuie pus e în aplicare la nivel na ţional într-un mod transparent şi 
nediscriminatoriu. Acestea nu trebuie s ă împiedice deschiderea pie ţei interne de energie 
electrică către toţii consumatorii în 2007. Obliga ţiile serviciului public şi ale serviciului 
universal (OSP şi OSU), bine orientate, in cluzând reglementarea propor ţională a preţurilor, 
trebuie să rămână parte integrant ă a procesului de deschidere a pie ţei. Consumul de energie 
electrică este relativ inflexibil. De seori consumatorii vor reac ţiona la fluctua ţiile de pre ţ prin 
investiţii în echipamente noi care vor permite redu cerea consumului. Multe state membre au 
păstrat totuşi controale mai generale asupra tarifelor de furnizare cu am ănuntul. Chiar dac ă 
controalele pre ţurilor îi împiedic ă pe consumatori s ă primeasc ă semnalele pre ţurilor 
referitoare la costurile viitoare, poate fi necesar ă reglementarea de pre ţuri ţintă pentru a-i 
proteja pe consumatori în anumite circumstan ţe specifice, cum ar fi, de exemplu în perioada 
de tranziţie către o concuren ţă efectivă. Aceste reglement ări trebuie s ă fie echilibrate astfel 
încât să nu împiedice deschiderea pie ţei, să nu creeze discrimin ări între furnizorii de energie 
electrică din cadrul UE, s ă nu favorizeze denatur ările concuren ţei sau să restricţioneze re-
vânzarea. 
Liberalizarea poate fi înso ţită de strategii de comercializare şi de vânzare agresive şi 
înşelătoare folosite de întreprinderile energe tice pentru a-i obliga pe consumatori s ă schimbe 
furnizorul. directiva privind practicile comerciale neloiale instaureaz ă un cadru solid în 
privinţa acestor chestiuni.36 
                                                 
34 Ancheta Eurobarometru din 2006 privind satisfac ţia consumatorilor în ceea ce prive şte serviciile de 
interes general (EU25) şi Ancheta IPSOS privind satisfac ţia consumatorilor din 2006, urmeaz ă a fi 
publicate. 
35 Accesul la energie electrice este dificil pentru 4% dintre consumatori. Aproape to ţi cetăţenii europeni 
care au acces la energie electric ă o utilizeaz ă în mod eficient. Din 72% dintre consumatorii care au 
acces la gaz, 74% îl utilizeaz ă. Între 2004 şi 2006 accesibilitatea energiei electrice a r ămas relativ 
constantă, cu excep ţia Greciei şi Italiei (tendin ţă de creştere) şi a Maltei (sc ădere puternic ă). 66% dintre 
cetăţenii europeni sus ţin că preţurile serviciilor de energie electric ă sunt accesibile, în timp ce pentru 16 
% dintre ei pre ţurile nu sunt accesibile iar 15 % consider ă preţurile excesiv de mari. Numai câ ţiva 
consumatori au depus plângeri referito are la furnizarea de energie electric ă şi gaz (60% pentru energie 
electrică şi 5% pentru gaz). În medie, 62% dintre consumatorii UE consider ă că interesele lor sunt bine 
protejate. În unele ţări mari (Germania, Italia şi Spania) aceast ă cifră este sub 50%. 
36 Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile 
comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe pia ţa internă faţă de consumatori şi de modificare a 
Directivei 84/450/CEE a Consiliului, a Directivelor 97/7/CE, 98/27/CE şi 2002/65/CE ale 
Parlamentului European şi ale Consiliului şi a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului 
European şi al Consiliului (Directiva privind practicile comerciale neloiale), JO L 149/22, 11.06.2005 
(JO 2005 L 149/22), aplicabil ă începând cu 12 decembrie 2007. 
 
RO 22   RO Nu există o imagine clar ă a măsurilor na ţionale pe care trebuie s ă le ia statele membre pentru 
transpunerea directivelor en ergetice în ceea ce prive şte consumatorii. Informa ţiile disponibile 
arată că statele membre au folosit în mod par ţial OSP ţintă în tratarea problemei clien ţilor 
vulnerabili. Într-adev ăr, numai jum ătate dintre statele membre au încercat îns ă să defineasc ă 
acest grup şi numai cinci dintre acestea au anumite tarife sociale. Exist ă, de asemenea, 
diferenţe substan ţiale în ceea ce prive şte întreruperile furniz ării (numai 8 state membre 
dispunând de sisteme de rambursare), precum şi de coduri de conduit ă privind transparen ţa 
preţurilor şi condiţiile contractuale. 
Comisia va evalua, prin urmare, legisla ţia naţională în acest domeniu, impactul s ău asupra 
operatorilor precum şi asupra consumatorilor casnici. În special, prin proceduri privind 
încălcarea dreptului comunitar, aceasta va furniza orient ări privind conformitatea m ăsurilor 
naţionale cu dreptul comunitar. 
De asemenea, Comisia va supraveghea în permanen ţă pieţele comer ţului cu am ănuntul pentru 
a evalua efectele liberaliz ării asupra consumatorilor casnici,  în vederea sporirii încrederii 
consumatorilor în pia ţa de energie electric ă şi pentru a limita riscul manipul ării pieţei. 
În concluzie, Comisia va lansa o vast ă campanie de informare şi sensibilizare în perspectiva 
deschiderii totale a pie ţei în iulie 2007 şi îşi propune s ă dezvolte o cart ă a consumatorilor de 
energie electric ă vizând (i) lupta împotriva  nivelului precar al comb ustibililor, (ii) sporirea 
nivelului minim de informa ţii puse la dispozi ţia cetăţenilor pentru a-i ajuta s ă aleagă între 
furnizori şi opţiunile de furnizare (iii) reducerea formalit ăţilor administrative impuse 
consumatorilor la schimbarea furnizorului şi (iv) protec ţia consumatorului privind practicile 
neloiale de vânzare în conformita te cu directivele CE relevante. 
2.6.3 Frecven ţa citirii contoarelor 
Unele probleme legate de pie ţele comerciale cu ridicata pot proveni din flexibilitatea 
insuficient ă a cererii. De exemplu, instabilitatea pre ţurilor pe pie ţele comerciale cu ridicata 
este parţial determinat ă de faptul c ă micii consumatori sunt izola ţi de fluctua ţia preţurilor cu 
ridicata pe termen scurt, ceea ce face ca acestea s ă devină mai instabile. Chiar dac ă preţurile 
nu sunt deloc controlate, m ăsurarea intermitent ă a consumului împiedic ă orice reac ţie la 
cerere din partea anumitor consumatori. 
Utilizarea mai extins ă a contoarelor inteligente ar consolida concuren ţa şi alte obiective 
politice precum eficien ţa energiei electrice şi siguranţa aprovizion ării, încurajând inova ţia în 
prestarea serviciilor en ergetice. De asemenea, contoarele  inteligente sunt utile, permi ţându-le 
consumatorilor citirea mai frecvent ă şi oferindu-le oportunitatea de a- şi modifica modelul de 
consum. Directiva 2006/32/CE privind eficien ţa energetic ă la utilizatorii finali şi serviciile 
energetice prevede deja posibilitatea ca statele membre s ă utilizeze m ăsurătorile inteligente 
pentru a atinge obiectivele eficien ţei energetice. Comisia va cerceta dac ă sunt necesare 
acţiuni viitoare specifice în acest domeniu. 
3 CONCLUZII  ŞI ETAPE  URMĂTOARE 
Observaţiile anterioare constituie principalele concluzii ale Comisiei privind experien ţa 
acumulată în ultimii şapte ani în punerea în aplicare a unei pie ţe europene concuren ţiale 
pentru energie electric ă şi gaz. Aceast ă iniţiativă a fost considerat ă un succes. Cu toate c ă s-au 
înregistrat pu ţine rezultate pozitive, conclu ziile anchetei sectoriale şi ale evalu ărilor de ţară au 
 
RO 23   RO oferit Comisiei o imagine exact ă asupra stadiului actual al procesului de liberalizare ar ătând 
că, în pofida deficien ţelor semnificative, s-au f ăcut unele progrese şi pot fi ob ţinute anumite 
beneficii ulterioare considerabile. 
Comisia consider ă că o piaţă integrată competitiv ă rămâne singura modalitate de a asigura un 
viitor energetic sigur şi durabil pentru Europa, bazat pe o pia ţă de energie electric ă şi gaz 
coerentă, formată din 500 de milioane de consumatori, to ţi utilizând acela şi cadru de 
reglementare şi de concuren ţă.  
Comisia consider ă că este momentul evalu ării opţiunilor posibile pentru a face un ultim pas 
spre o pia ţă de energie electric ă şi de gaz perfect func ţională la nivel european, astfel cum se 
precizeaz ă în secţiunile 2.1-2.6 de mai sus. 
Comisia a ini ţiat deja o procedur ă de evaluare a impactului pentru identificarea celor mai 
potrivite metode de punere în practic ă a acestor proiecte. Acest exerci ţiu va fi finalizat în 
cursul anului 2007. De asemenea, va preg ăti o nouă comunicare c ătre Consiliu şi Parlament 
cuprinzând propunerile formale detaliate. 
Comisia solicit ă Consiliului şi Parlamentului European s ă confirme c ă obiectivele cheie ce 
trebuie urmate pentru ob ţinerea unei pie ţe interne de energie electric ă sunt cele definite de 
către Comisie şi să sprijine inten ţia Comisiei de prezentare a noilor m ăsuri care s ă asigure 
realizarea acestora.