[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 9.3.2010

COM(2010) 91 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

Follow-up la Decizia Consiliului din 16 februarie 2010, de notificare a Greciei să ia măsurile de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

Follow-up la Decizia Consiliului din 16 februarie 2010, de notificare a Greciei să ia măsurile de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

1. INTRODUCERE

Prezenta comunicare evaluează, pe baza „ Raportului din martie 2010 privind implementarea programului elen de stabilitate și creștere și a unor măsuri suplimentare ”, deciziile luate până acum de autoritățile grecești pentru atingerea țintei bugetare pe 2010, drept răspuns la Decizia Consiliului din 16 februarie 2010. În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Decizia Consiliului, raportul a fost transmis de Grecia la 8 martie 2010, cu o săptămână înainte de termen. În raport sunt prezentate nu numai măsurile fiscale care vizează reducerea ratei deficitului în 2010, ci și reformele structurale cuprinse în programul de stabilitate.

În vederea prezentării de către autoritățile elene a raportului în martie 2010, serviciile Comisiei, asistate de reprezentanți ai BCE și FMI, au organizat în perioada 22-24 februarie 2010 o misiune tehnică la Atena, în cadrul căreia s-au întâlnit cu autoritățile elene pentru a discuta stadiul implementării programului de stabilitate și al măsurilor luate ca răspuns la decizia Consiliului. O altă misiune, condusă de Comisarul Olli Rehn, a avut loc la 1 martie 2010.

2. PROCEDURA DE DEFICIT EXCESIV: REZOLVAREA CRIZEI BUGETARE DIN GRECIA

Numeroase state membre ale UE se confruntă în prezent cu deficite publice care depășesc valoarea de referință de 3% din PIB stabilită în tratat. Deteriorarea adesea gravă a deficitului și situația datoriei trebuie analizate în contextul crizei financiare mondiale și al încetinirii economice fără precedent. Deși deteriorarea actuală a finanțelor publice din Grecia trebuie analizată în același context, dezechilibrele fiscale sunt importante și persistente de mai mulți ani, în ciuda activității economice crescătoare până în 2008, ceea ce sugerează că ar fi de origine structurală. Mai concret, deficitele publice reflectă un control insuficient al cheltuielilor publice, în timp ce previziunile în materie de venituri s-au dovedit a fi în mod sistematic exagerat de optimiste. Politica fiscală a contribuit la agravarea dezechilibrelor externe și la scăderea constantă a competitivității. În plus, problemele structurale și endemice legate de înregistrările în conturile publice din Grecia au avut și ele un efect negativ asupra controlului eficient și în timp util al veniturilor și cheltuielilor. Deficitele publice ridicate au făcut ca Grecia să înregistreze una dintre cele mai mari ponderi ale datoriei publice din UE; aceasta depășește în momentul de față cu mult 100% din PIB și se menține pe o traiectorie ascendentă.

La 3 februarie 2010, Comisia a adoptat o recomandare de decizie a Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (9) din TFUE prin care se cerea Greciei să ia măsurile de reducere a deficitului estimate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv[1],[2]. În același timp Comisia a înaintat un proiect de recomandare a Consiliului în temeiul articolului 121 alineatul (4) din TFUE pentru a pune capăt neconcordanței cu orientările generale ale politicilor economice în Grecia și a îndepărta riscul de punere în pericol a bunei funcționări a uniunii economice și monetare[3] și un proiect de aviz al Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Greciei[4]. La 11 februarie 2010, Consiliul European a invitat Consiliul ECOFIN să adopte documentele prezentate de Comisie și a cerut Comisiei să monitorizeze îndeaproape implementarea deciziei și recomandării Consiliului în colaborare cu BCE și bazându-se pe expertiza FMI[5].

La 16 februarie 2010 Consiliul ECOFIN a adoptat decizia, recomandarea și avizul menționate mai sus[6]. Consiliul a cerut Greciei „ să pună capăt situației de deficit excesiv cât mai rapid posibil și cel târziu până în 2012 ” și a indicat traiectoria de ajustare ce trebuie urmată în perioada 2010 - 2012 în vederea corectării deficitului excesiv (articolul 1). Pe baza programului de stabilitate elen, decizia Consiliului conținea o listă detaliată de măsuri fiscale urgente care trebuie adoptate până la 15 mai 2010 (articolul 2, secțiunea A), alte măsuri care trebuie adoptate până la sfârșitul anului 2010 (articolul 2, secțiunea C) și până în 2012 (articolul 2 secțiunea D). Prin decizie se cerea, de asemenea, Greciei să adopte o serie de măsuri în legătură cu compilarea și procesarea datelor statistice (articolul 3). În cazul în care anumite riscuri asociate deficitului și nivelurilor de îndatorare pentru 2010 prevăzute în decizia Consiliului se materializează, i s-a cerut Greciei să anunțe măsuri suplimentare pentru a asigura realizarea obiectivului bugetar pentru 2010. Conform deciziei, măsurile suplimentare trebuie să se concentreze asupra reducerii cheltuielilor, dar pot să includă și măsuri de creștere a veniturilor (articolul 2, secțiunea B). Aceste măsuri suplimentare, precum și informațiile privind implementarea măsurilor fiscale în 2010 trebuie să figureze într-un raport care va fi prezentat Consiliului și Comisiei și făcut public [articolul 4 alineatul (1)]. Conform deciziei Consiliului [articolul 4 alineatul (4)], Comisia poate indica măsurile necesare pentru respectarea traiectoriei de ajustare prevăzute în decizie pentru corectarea deficitului excesiv.

3. ACțIUNILE ÎNTREPRINSE DE GRECIA ÎN URMA DECIZIEI CONSILIULUI șI PENTRU IMPLEMENTAREA PROGRAMULUI DE STABILITATE ACTUALIZAT DIN IANUARIE 2010

ULTIMA ACTUALIZARE A PROGRAMULUI DE STABILITATE ELEN, CARE A FOST PREZENTATă LA 15 ianuarie 2010, prevede o țintă bugetară de 8,7% din PIB în 2010, în scădere de la un deficit global de 12,7% din PIB în 2009. Programul prezenta un pachet de măsuri detaliate de consolidare fiscală pentru 2010, concentrându-se în principal pe creșterea veniturilor publice și, într-o mai mică măsură, pe reducerea cheltuielilor publice. Ajustarea fiscală nominală în 2010 prevăzută în programul de stabilitate reflectă o creștere cu 2,6 puncte procentuale din PIB a ponderii veniturilor în PIB și o reducere cu 1,4 puncte procentuale din PIB a ponderii cheltuielilor în PIB.

La 2 februarie 2010, Grecia a anunțat un set de măsuri suplimentare, față de cele anunțate în programul de stabilitate, cu un efect de reducere a deficitului ceva mai mic de ½% din PIB. Acest set de măsuri suplimentare consta în înghețarea totală a salariilor din sectorul public (generând economii suplimentare de 0,1% din PIB) și creșterea suplimentară a accizelor la carburanți (generând venituri suplimentare de aproximativ 0,3% din PIB). Cu această ocazie autoritățile elene au insistat asupra faptului că guvernul este gata să anunțe și să implementeze și alte măsuri, dacă acest lucru se dovedește necesar[7].

Decizia Consiliului din 16 februarie 2010 (articolul 2, secțiunea A) cere Greciei ca până la 15 mai 2010 „ să pună în aplicare o serie de măsuri de consolidare fiscală, inclusiv pe acelea precizate în programul de stabilitate ”. Aceste măsuri sunt legate atât de politici de scădere a cheltuielilor publice, cât și de creștere a veniturilor.

Anexa I prezintă pe scurt stadiul implementării acestor măsuri[8].

4. EVALUAREA RISCURILOR AMENINțAU țINTA DE DEFICIT PE 2010 ÎNAINTEA ULTIMELOR DECIZII STRATEGICE

Comisia estimează că întârzierile ce s-ar putea înregistra în 2010 în implementarea riguroasă a măsurilor de consolidare fiscală prevăzute în programul de stabilitate reprezintă o sursă de preocupare[9]. Mai mult, strategia bugetară descrisă în program prezintă, de asemenea, riscuri semnificative, ipotezele de creștere care stau la baza scenariului macroeconomic central al programului fiind optimiste[10].

Riscul devierii de la ținta de deficit pe 2010 a fost estimat de serviciile Comisiei la cel puțin 1½% din PIB[11]. În evaluarea riscului au fost luate în considerare următoarele aspecte:

1. Scenariul macroeconomic central care stă la baza programului pleacă de la premiza unei contracții a PIB-ului real de 0,3% în 2010. PIB-ul real a scăzut cu 2% în 2009, față de 1,2% estimat în program. Rezultatele sub așteptări din 2009 vor avea în mod automat un efect negativ asupra creșterii PIB-ului real în 2010, efectul de reportare la începutul anului situându-se la -0,9%. În plus, conform principalilor indicatori disponibili, în 2010 va continua încetinirea activității economice, datorită mai multor factori, în special datorită ultimelor evoluții de pe piețele financiare și implementării unei politici fiscale în mod justificat restrictive. Chiar și în ipoteza că cea mai slabă creștere reală trimestrială este deja în urma noastră (cea mai importantă scădere a activității economice a avut loc în al patrulea trimestru al anului 2009), se estimează că PIB-ul real anual va continua să scadă în 2010 cu cel puțin 2¼%. Acest fapt în sine va avea un impact major asupra conturilor publice.

2. Conform programului de stabilitate, raportat la anul 2009, în 2010 se aștepta o creștere a cheltuielilor cu dobânzile cu ¼ puncte procentuale din PIB. Informațiile disponibile referitoare la compoziția și scadența datoriei, precum și dobânzile la recenta emisiune de titluri de stat sugerează o creștere a cheltuielilor cu dobânzile superioară estimărilor oficiale.

3. Reforma fiscală care va fi lansată în martie 2010 reprezintă o acțiune ambițioasă. Se așteaptă ca efectele ei să fie vizibile după al doilea trimestru al anului sub formă de venituri fiscale suplimentare. Autoritățile se așteaptă ca eforturile de mărire a bazei de impozitare a veniturilor gospodăriilor și a profitului (prin utilizarea unei grile unice de impozitare și eliminarea scutirii de la impozitul pe venituri) să ducă la creșterea cu aproximativ ½% din PIB a veniturilor fiscale. Deși Comisia susține aceste măsuri și este de părere că ele pot avea drept rezultat creșterea veniturilor fiscale, deficiențele administrative și întârzierile care s-ar putea înregistra în fazele inițiale ale reformei invită la prudență în estimarea acestor veniturilor.

4. În contextul reformei sistemului de impozitare guvernul a lansat o serie de acțiuni administrative vizând intensificarea luptei împotriva evaziunii fiscale și a neplății contribuțiilor sociale, îmbunătățirea colectării impozitelor și taxelor și creșterea gradului de respectare a legislației fiscale. Ca rezultat al luptei împotriva evaziunii fiscale, guvernul se așteaptă ca veniturile publice să crească deja din acest an cu mai mult de ½% din PIB. O sumă similară se așteaptă și din lupta împotriva neplății contribuțiilor sociale. Având în vedere experiența din Grecia și din alte state membre UE și ținând seama de faptul că poate fi necesar un timp mai îndelungat pentru ca acest tip de măsuri să producă rezultatele dorite, în special în perioade de recesiune, serviciile Comisiei estimează că rezultatele se pot dovedi mult mai slabe decât prognozele, chiar dacă unele dintre ele vor fi vizibile pe termen scurt.

5. De asemenea, guvernul elen a stabilit o serie de obiective ambițioase pentru absorbția fondurilor europene în 2010. În special, guvernul se angajează ca la sfârșitul anului 2010 absorbția fondurilor structurale să atingă 15% din fondurile disponibile pentru perioada 2007-2013. Pe baza acestei ipoteze se așteaptă ca în anul 2010 veniturile din fonduri structurale să crească cu mai mult de ½% din PIB. Conform serviciilor Comisiei, această ipoteză este destul de optimistă.

5. MăSURILE ANUNțATE DE GRECIA DUPă DECIZIA CONSILIULUI DIN 16 FEBRUARIE

DECIZIA CONSILIULUI DIN 16 februarie 2010 preciza (articolul 2, secțiunea B) că, în cazul în care anumite riscuri se materializează, Grecia trebuie să anunțe măsuri suplimentare.

La 3 martie 2010, în urma unui schimb de opinii cu serviciile Comisiei asistate de reprezentanți ai BCE și FMI, autoritățile elene au anunțat în mod oficial implementarea în 2010 a unei serii de măsuri suplimentare cu efect de reducere a deficitului, ridicându-se la 2% din PIB (4,8 miliarde EUR)[12]. Măsurile fiscale suplimentare anunțate la 3 martie se dovedesc ambițioase. Printre ele se numără reduceri semnificative ale cheltuielilor, în special economii la nivelul masei salariale din sectorul public, care prezintă o importanță deosebită pentru obținerea de efecte permanente de consolidare fiscală și restaurarea competitivității (anexa II).

Măsurile anunțate și prezentate în raport constau în părți egale din măsuri permanente vizând creșterea veniturilor (1% din PIB, echivalentul a 2,4 miliarde EUR) și măsuri permanente vizând scăderea cheltuielilor (1% din PIB, echivalentul a 2,4 miliarde EUR). Prezentarea majorității măsurilor este precisă, iar informațiile cantitative furnizate sunt suficiente. Proiectul de lege care include toate măsurile fiscale suplimentare a fost prezentat în aceeași zi în care a fost anunțat și a fost adoptat de Parlament la 5 martie 2010. În același proiect erau incluse și o serie de măsuri anunțate anterior dar neadoptate până la acea dată. Unele dintre aceste măsuri, în special cele referitoare la creșterea cotelor de impozitare, vor intra în vigoare cu începere de la 15 martie.

6. CONCLUZII șI ETAPELE URMăTOARE

ÎN CONCLUZIE, GRECIA IMPLEMENTEAZă DECIZIA CONSILIULUI DIN 16 februarie 2010 și măsurile detaliate în programul său de stabilitate.

În lumina informațiilor disponibile, măsurile fiscale anunțate de autoritățile elene la 3 martie 2010, adoptate de Parlament la 5 martie și incluse în raportul prezentat Comisiei la 8 martie, par suficiente pentru a garanta atingerea țintelor bugetare pentru 2010 prevăzute în decizia Consiliului din 16 februarie 2010 și în programul de stabilitate.

Conform articolului 4 alineatul (2) din decizie „ Grecia prezintă Consiliului și Comisiei și face public, cel târziu până la 15 mai 2010, un raport în care expune măsurile de politică necesare pentru a se conforma prezentei decizii ”. Conținutul raportului care trebuie prezentat până la 15 mai trebuie să corespundă cerințelor de la articolul 4 alineatul (3) din decizie și să prezinte în detaliu măsurile de consolidare fiscală care vor fi implementate în 2010, inclusiv un calendar detaliat al implementării tuturor măsurilor anunțate, dar și etapele pregătitoare care trebuie parcurse pentru măsurile care trebuie întreprinse în 2011 și 2012. Raportul trebuie să conțină și informații despre execuția lunară a bugetului de stat, date infra-anuale privind execuția bugetului asigurărilor sociale, a bugetului autorităților locale și a fondurilor extrabugetare, emisiunea și rambursarea datoriei publice, ocuparea forței de muncă în sectorul public, arierate și situația financiară a întreprinderilor publice. Ulterior, Grecia va trebui să prezinte și să publice aceste rapoarte o dată pe trimestru.

În plus, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 16 februarie în temeiul articolului 121 alineatul (4) din TFUE, „ Grecia este invitată să întocmească un raport privind măsurile luate ca răspuns la prezenta recomandare și privind calendarul de punere în aplicare a măsurilor structurale expuse în actualizarea din ianuarie 2010 a programului de stabilitate, în contextul rapoartelor trimestriale prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Decizia Consiliului din 16 februarie 2010 ”. Raportul trebuie să conțină și informații referitoare la reformele pentru creșterea competitivității economiei în domeniul pensiilor, al sistemului de sănătate, al administrației publice, funcționarea piețelor de produse și a pieței muncii, absorbția fondurilor structurale, supravegherea sectorului financiar și statistică.

Prin urmare, în timp ce evaluarea acțiunilor întreprinse de Grecia în urma deciziei Consiliului din 16 februarie 2010 s-a concentrat în prezentul raport asupra măsurilor fiscale care asigură reducerea deficitului bugetar la 8,7% din PIB în 2010, analiza în curs a Comisiei se va extinde în mod progresiv spre reformele structurale și planurile fiscale pentru 2011 și 2012.

ANEXA I: MĂSURI FISCALE URGENTE CARE TREBUIE ADOPTATE PÂNĂ LA 15 MAI 2010, în conformitate cu articolul 2 secțiunea A din decizia Consiliului din 16 februarie 2010

Măsura | Stadiul actual și alte observații |

Cheltuieli |

„(a) deplasează 10% din creditele bugetare (altele decât salariile si pensiile) ale ministerelor din bugetul pentru 2010 către o rezervă pentru situații neprevăzute până la realocarea creditelor între ministere și identificarea programelor de cheltuieli care trebuie raționalizate, ceea ce va duce la o importantă reducere permanentă a cheltuielilor;” | Decizia ministerială în acest sens a fost semnată. În momentul de față se implementează o serie de măsuri administrative vizând aplicarea ei. Este încă devreme pentru a identifica economiile specifice rezultând din rezerva pentru situații neprevăzute și nicio economie provenind din această rezervă nu a fost inclusă în programul de stabilitate. |

„(b) reduce cheltuielile cu salariile, inclusiv prin înghețarea salariilor nominale din administrația centrală, administrația locală, agențiile de stat și alte instituții publice și aplică reduceri de personal; încetează recrutările în 2010 și anulează posturile vacante în administrație, inclusiv contractele temporare, în special prin neînlocuirea funcționarilor care se pensionează;” | Consiliul de Miniștri a hotărât înghețarea salariilor din sectorul public care depășesc un anumit plafon (ulterior înghețarea a fost extinsă la toate salariile; a se vedea mai jos), încetarea recrutărilor și reducerea posturilor temporare. S-au introdus reguli stricte cu privire la orele suplimentare și cheltuielile de călătorie. Legea în cauză a fost adoptată de Parlament la 5 martie și aplicată retroactiv de la 1 ianuarie 2010. Cu toate acestea, conform programului de stabilitate, încetarea recrutărilor nu vizează personalul de securitate, personalul medical și profesorii. |

„(c) reduce alocațiile speciale acordate funcționarilor publici (inclusiv din conturile extrabugetare), ceea ce va diminua remunerațiile totale în administrație, ca un prim pas în direcția îmbunătățirii sistemului de salarizare în sectorul public și a raționalizării grilei salariale din sectorul public;” | Consiliul de Miniștri a decis o reducere cu 10% a alocațiilor (cu excepția alocațiilor familiale și a alocațiilor pentru copii). Legea în cauză, incluzând și reducerea suplimentară de 2% anunțată în 3 martie, a fost adoptată de Parlament la 5 martie și aplicată retroactiv de la 1 ianuarie. |

„(d) adoptă reduceri nominale ale transferurilor plătite de asigurările sociale, inclusiv prin măsuri de limitare a indexării beneficiilor și drepturilor;” | Înghețarea pensiilor și reducerea finanțării publice a asigurărilor sociale vor fi implementate retroactiv de la 1 ianuarie, cu începere din luna martie 2010. |

Venituri |

„(e) introduce un sistem de impozitare progresivă pentru toate sursele de venit și un tratament unitar la nivel orizontal al veniturilor din muncă și din capital;” | Consiliul de Miniștri a adoptat o vastă reformă a sistemului de impozitare. Se așteaptă adoptarea legii respective de către parlament în martie 2010 și implementarea ei retroactivă de la 1 ianuarie. Taxele de succesiune și taxele pe moșteniri sunt majorate printr-o grilă de impozitare progresivă introdusă printr-o lege adoptată de Parlament în ianuarie 2010. |

„(f) abrogă toate derogările și dispozițiile de impozitare autonomă din sistemul fiscal, inclusiv pe cele aplicabile veniturilor provenind din alocațiile speciale acordate funcționarilor publici;” |

„(g) introduce impozite forfetare pentru persoanele care desfășoară activități independente;” |

”(h) introduce taxe permanente pentru imobile și mărește nivelul impozitelor pe proprietăți imobiliare față de cel din 31 decembrie 2009;” |

„(i) mărește accizele la tutun, alcool și carburanți, față de nivelul acestora din 31 decembrie 2009;” | Legea respectivă a fost adoptată de Parlament și promulgată în ianuarie 2010. Accizele în cauză au fost majorate de două ori, la începutul lunii februarie și la începutul lunii martie (a se vedea mai jos). |

„(j) precizează în detaliu si pune în aplicare până la sfârșitul lunii martie 2010 reformele sistemului fiscal planificate în prezent, utilizând eventualele creșteri ale eficienței pentru a reduce și mai mult deficitul.” | A se vedea mai sus punctele (e) – (h). |

ANEXA II: TABEL SINTETIC AL MĂSURILOR FISCALE SUPLIMENTARE ANUNȚATE LA 3 MARTIE 2010

milioane EUR | % PIB | Observații |

(conform anunțului făcut de Grecia) |

Venituri |

Creșterea TVA (de la 4,5%, 9% și 19% la 5%, 10% și, respectiv, 21%) | 1300 | 0,5% | Veniturile totale din TVA au atins în 2009 aproximativ 6,9% din PIB (echivalentul a 16,5 miliarde EUR). Estimarea furnizată de Grecia pare realistă, cu condiția ca măsura să se aplice cu începere de la 15 martie. Impactul bugetar pe întregul an al acestei măsuri va fi de ¾% din PIB. Modificarea bazei de impozitare – în legătură cu contractarea cererii interne - și evaziunea fiscală pot conduce la rezultate sub așteptări. |

Creșterea accizelor (suplimentar față de creșterea votată anterior de Parlament), din care: | 1100 | 0,5% | Conform informațiilor din programul de stabilitate și anunțului din 2 februarie, autoritățile elene au majorat deja accizele. |

(i) creșterea accizelor pe benzină cu 0,08 EUR (o creștere a prețului cu aproximativ 0,10 EUR) și pe motorină cu 0,03 EUR (o creștere a prețului cu aproximativ 0,04 EUR) | 450 | 0,2% | Majorarea suplimentară a accizelor la produsele petroliere aduce prețul final al acestora mai aproape de media din UE, având drept rezultat o creștere cu aproximativ 10% a veniturilor din accizele la carburanți. O mărire a accizelor similară creșterii cumulate anunțate la 2 februarie și 3 martie a avut loc în anul 2009 și a dus la o creștere cu aproximativ 20% a veniturilor. Veniturile suplimentare așteptate sunt comparabile cu cele obținute în urma creșterii accizelor la carburanți din 2009 și par realizabile. Nu trebuie însă subestimate efectele pe care scăderea cererii le poate avea asupra veniturilor fiscale. |

(ii) Creșterea (a) accizelor la țigări de la 63% la 65% și (b) a accizelor la alcool cu 20% (creștere de 1,20 EUR pe sticlă și 0,60 EUR pentru ouzo și tsipouro) | 300 | 0,1% | (a) Recenta majorare, de la 57,5% la 63%, a accizelor la tutun prezentată Parlamentului în luna ianuarie ar trebui să genereze în 2010 venituri ridicându-se la 0,1% din PIB. Majorarea suplimentară, de la 63 la 65% (aproximativ jumătate din majorarea anterioară), a accizelor la tutun, anunțată la 3 martie ar trebui să genereze venituri suplimentare ridicându-se la aproximativ 0,05% din PIB, ceea ce pare realizabil. (b) Recenta majorare a accizelor la alcool (0,9 EUR pe sticlă și 0,45 EUR pentru produsele tradiționale) prezentată Parlamentului în luna ianuarie ar trebui să genereze în 2010 venituri suplimentare în valoare de 0,03% din PIB. Majorarea suplimentară, (1,2 EUR pe sticlă și 0,6 EUR pentru produsele tradiționale), a accizelor la alcool, anunțată la 3 martie ar trebui să genereze venituri suplimentare ridicându-se la aproximativ 0,05% din PIB, ceea ce pare realizabil. Trebuie însă subliniat faptul că creșterea prețului final la produsele alcoolice și din tutun poate avea un efect important asupra cererii (precum și asupra evaziunii fiscale) și s-ar putea traduce prin venituri sub așteptări. |

(iii) introducerea unei accize pe energia electrică (2,5 EUR/MWh pentru consumul industrial și 5 EUR/MWh la consumul casnic – cu excepția energiei electrice obținute din surse regenerabile de energie) și eliminarea scutirii de accize la motorina utilizată de societatea națională elenă de energie electrică (DEI). | 250 | 0,1% | Noua acciză la energia electrică ar putea genera venituri ridicându-se la 0,1% din PIB. Având în vedere că această acciză va fi colectată prin facturile de energia electrică, nu par să existe riscuri în privința implementării ei. Se așteaptă ca consumul de energia electrică în Grecia să ajungă în 2010 la 67 175 GWh. Impactul bugetar estimat pare realist. |

(iv) creșterea accizelor la produsele de lux (mașini de peste 35 000 EUR, iahturi etc.) | 100 | >0,1% | Lipsa de informații nu a permis realizarea unei analize detaliate, deși veniturile suplimentare pe care această măsură le-ar putea genera sunt destul de mici. |

Cheltuieli |

Reducerea salariilor nominale din sectorul public și a pensiilor (în plus față de reducerile salariale deja anunțate), din care: | 1700 | 0,7% | Autoritățile elene au anunțat anterior scăderea alocațiilor bugetarilor, având drept rezultat o scădere a masei salariale totale din sectorul public. O serie de măsuri suplimentare au condus, de asemenea, la o reducere a numărului de locuri de muncă din sectorul public. Reducerile anunțate la 3 martie sunt în plus față de cele din program și de anunțul din 2 februarie[13]. |

(i) reducerea cu 30% a primei de Crăciun, a primei de Paști și a primei de vacanță de vară | 610 | 0,3% | Eliminarea completă a celui de-al 14-lea salariu (plătit tuturor angajaților din sectorul public) va duce la economii de aproximativ 1 miliard EUR. Impactul bugetar așteptat al măsurilor anunțate este realist. |

(ii) Reducerea cu 2% a complementelor la salariu (în plus față de reducerea de 10% deja anunțată) | 130 | >0,1% | Încă dinaintea anunțului din 3 martie autoritățile reduseseră cu 10% alocațiile plătite bugetarilor, ceea ce a generat economii de 0,3% din PIB (650 milioane EUR). Anunțul din 3 martie face și mai mult și implică o reducere suplimentară de 2% a alocațiilor. Astfel, reducerea totală a alocațiilor va atinge 12%, iar impactul bugetar așteptat pare realist. |

(iii) Reducerea cu 7% a salariilor în întreprinderile publice și reducerea cu 30% a primei de Crăciun, primei de Paști și a primei de vacanță de vară. | 360 | 0,2% | Măsura în sine nu are impact bugetar direct pentru întreprinderile publice, deoarece ele nu fac parte din administrația centrală. Ea ar putea însă implica o reducere a subvențiilor plătite de stat întreprinderilor publice, ceea ce ar conduce în mod indirect la o reducere a cheltuielilor. |

(iv) Reducerea subvențiilor pentru fondurile de pensii ale societății naționale elene de energie electrică și ale societății de telecomunicații OTE, având drept rezultat reducerea alocărilor bugetare corespunzătoare. | 150 | >0,1% | Măsura pare realistă, deși ar fi nevoie de informații suplimentare pentru a susține economiile ce pot fi realizate. |

(v) Înghețarea tuturor pensiilor din sectorul public și privat, ceea ce duce la eliminarea din buget a creșterilor anunțate și realizarea de economii la nivelul alocărilor bugetare. | 450 | 0,2% | Conform anunțurilor anterioare ale autorităților elene, creșterea pensiilor în 2010 ar trebui să fie superioară inflației (aproximativ 1,5%). Anunțul făcut în 3 martie îngheață toate pensiile, ceea ce va duce la economii de aproximativ 0,2% din PIB (suma corespunde majorării care ar fi fost acordate pensionarilor). Estimarea oficială a impactului bugetar pare realistă. |

Reducerea cheltuielilor curente și de capital în sectorul public | 700 | 0,3% | Autoritățile elene anunțaseră deja în programul de stabilitate reduceri ale cheltuielilor operaționale și subvențiilor pentru întreprinderile de stat. Anterior, acestea anunțaseră pentru anul 2010 creșterea cheltuielilor cu investițiile și educația. Reducerile anunțate la 3 martie sunt în plus față de cele din program și anulează unele dintre creșterile planificate ale cheltuielilor. |

(i) Reducerea Programului de Investiții Publice | 500 | 0,2% | Conform programului de stabilitate, formarea brută de capital fix va crește în 2010 cu 0,3% din PIB (echivalentul a 800 milioane EUR). Reducerea creditelor cu orice sumă este la discreția guvernului. Cu condiția luării deciziilor bune, reducerile anunțate par realiste. |

(ii) reducerea cheltuielilor cu educația (100 milioane EUR din Programul de Investiții Publice și 100 milioane EUR din anularea provizioanelor pentru noi programe din sectorul educației) | 200 | 0,1% | Conform programului de stabilitate, cheltuielile cu educația vor crește în 2010 cu 0,2% din PIB (echivalentul a 500 milioane EUR). Reducerea creditelor majorate cu orice sumă, inclusiv a Programului de Investiții Publice, este la discreția guvernului. Cu condiția luării deciziilor bune, reducerile anunțate par realiste. |

TOTAL | 4800 | 2,0% |

[1] SEC(2010) 93 (http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/pdf/30_edps/104-09_commission/2010-02-03_el_126-9_commission_en.pdf). Toate documentele privind PDE pentru Grecia pot fi găsite la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] Procedura de deficit în curs pentru Grecia a început la 18 februarie 2009, moment în care Comisia a adoptat un raport în temeiul articolului 104 alineatul (3) din TCE, pe baza căruia Comitetul economic și financiar a formulat un aviz la 27 februarie 2009 în conformitate cu articolul 104 alineatul (4) din TCE [SEC(2009) 197]. La 24 martie 2009, Comisia a adoptat avizul său cu privire la existența unui deficit excesiv în Grecia [SEC(2009) 563], în conformitate cu articolul 104 alineatul (5) din TCE. La recomandarea Comisiei, la 27 aprilie 2009, Consiliul a decis în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din TCE că în Grecia există un deficit excesiv – Decizia 2009/415/CE a Consiliului (JO L 135, 30.5.2009, p. 21). La aceeași dată, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE, Consiliul a adresat Greciei o recomandare pentru a pune capăt situației de deficit excesiv până în 2010. La 11 noiembrie 2009, Comisia a evaluat acțiunile întreprinse de Grecia în urma recomandării Consiliului din data de 27 aprilie 2009 și a concluzionat că acțiunile întreprinse sunt inadecvate, adresând Consiliului o recomandare de decizie. Consiliul a adoptat o decizie în acest sens la 2 decembrie 2009, în temeiul articolului 126 alineatul (8) din TFUE.

[3] SEC(2010) 95.

[4] SEC(2010) 94. Programul de stabilitate actualizat al Greciei a fost prezentat Consiliului și Comisiei și făcut public la 15 ianuarie 2010.

[5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/112856.pdf

[6] http://register.consilium.europa.eu/pdf/ro/10/st06/st06147.ro10.pdf, http://register.consilium.europa.eu/pdf/ro/10/st06/st06145.ro10.pdf și http://register.consilium.europa.eu/pdf/ro/10/st06/st06560.ro10.pdf

[7] Cu același prilej Grecia a anunțat că în următoarele săptămâni va fi prezentată Parlamentului o reformă globală a sistemului de pensii.

[8] Raportul prezentat de Grecia la 8 martie 2010 conține o listă mult mai cuprinzătoare a măsurilor adoptate pentru implementarea programului de stabilitate.

[9] A se vedea expunerea de motive care însoțește propunerile Comisiei de decizie, recomandare și aviz al Consiliului din 16 februarie 2010 – SEC(2010) 93, 94 și 95.

[10] Informațiile disponibile privind execuția bugetară din ianuarie 2010 a administrației centrale sugerează că atât veniturile, cât și cheltuielile s-au încadrat în țintele stabilite, cel mai încurajator semn fiind scăderea cheltuielilor primare. Cu toate acestea, în ianuarie au fost colectate unele venituri one-off (legate de impozitul extraordinar impus societăților cu profit foarte mare și marilor proprietăți). Mai mult, scăderea cheltuielilor de capital și a plăților de dobânzi în bază cash poate fi, de asemenea legată de variația sezonieră a cheltuielilor.

[11] Conform raportului prezentat de Grecia la 8 martie, deficitul de ajustare fiscală înaintea măsurilor anunțate la 3 martie 2010 era cuprins „între 1 și 1,5% din PIB”.

[12] Președintele Comisiei a salutat anunțul guvernului elen de introducere a unei serii de măsuri suplimentare de consolidare și de confirmare a angajamentului de a lua toate măsurile necesare în vederea atingerii obiectivelor din program. Această evaluare a fost împărtășită și de președintele Eurogrupului. BCE a apreciat în mod deosebit decizia luată socotind-o oportună, în timp ce FMI a salutat pachetul fiscal foarte solid pentru 2010 precizând că implementarea programului fiscal va reprezenta un pas decisiv într-un proces multianual.

[13] În 2008 masa salarială a administrației centrale se ridica la 22 871 milioane EUR (9,6% din PIB). În 2009, aceasta crescuse cu 11½% pentru a ajunge la 25 492 milioane EUR (10,6% din PIB). Conform bugetului pe 2010 prezentat de Parlament în octombrie 2009, în 2010 masa salarială a administrației centrale va crește cu 2,8% pentru a ajunge la 26 213 EUR (10,7% din PIB). Ținând seama de reducerea posturilor temporare în sectorul public și de reducerea cu 10% a alocațiilor (programul de stabilitate), înghețarea completă a salariilor (2 februarie), reducerea suplimentară cu 2% a alocațiilor (3 martie) și reducerea primelor de Paști, Crăciun și vacanță de vară (al 13-lea și al 14-lea salariu lunar), se așteaptă scăderea cu 4,6% a masei salariale a administrației centrale, comparativ cu 2009. Scăderea salariilor nominale atinge 8½% comparativ cu 2009, dacă se ține seama de faptul că alocațiile erau impozitate la o rată mai mică și că de acum încolo vor fi incluse în venitul normal și, prin urmare, impozitate la o rată mai mare.