COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR privind încheierea unui acord interguvernamental referitor la operațiunile Programului european de monitorizare a Pământului (GMES) din 2014 până în 2020 /* COM/2012/0218 final */





COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR privind încheierea unui acord interguvernamental referitor la operațiunile Programului european de monitorizare a Pământului (GMES) din 2014 până în 2020 (Text cu relevanță pentru SEE) 1. Introducere Obiectivul programului GMES este de a dezvolta o capacitate europeană de observare a Pământului de înaltă calitate. Într-un moment în care partenerii internaționali ai UE investesc puternic în astfel de capacități, un răspuns coordonat din partea UE este de importanță strategică. Ca atare, serviciile GMES vor aduce beneficii pentru o gamă largă de politici europene. Programul reprezintă, de asemenea, un potențial important în materie de creștere economică și de creare de locuri de muncă, în conformitate cu strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Viitorul program GMES: situația actuală În comunicarea sa intitulată „Un buget pentru Europa 2020”[1], Comisia a propus finanțarea Programului european de monitorizare a Pământului (GMES) în afara următorului cadru financiar multianual (CFM), ținând cont de limitele bugetului UE pentru finanțarea acestui tip de proiect de mare amploare. Cu toate acestea, Comisia este ferm hotărâtă să asigure succesul programului GMES și, în acest context, a adoptat, în noiembrie 2011, o comunicare[2] care prezintă principalele elemente pentru definirea guvernanței adecvate și a finanțării pe termen lung a programului GMES începând cu anul 2014. În special, Comisia a propus instituirea unui fond GMES specific, cu contribuții financiare din partea tuturor celor 27 de state membre ale UE, pe baza venitului lor național brut (VNB), conform unui model similar celui ales în cazul Fondului european de dezvoltare. O astfel de soluție implică încheierea unui acord interguvernamental între statele membre ale UE, reunite în cadrul Consiliului. Gestionarea fondului ar trebui delegată Comisiei. La 16 februarie 2012, Parlamentul European a adoptat o rezoluție privind viitorul programului GMES, exprimând o preferință pentru finanțarea GMES în cadrul CFM. Comunicarea a fost, de asemenea, dezbătută în cadrul Consiliului, în special în ceea ce privește chestiunea finanțării prin intermediul unui fond interguvernamental, însă nu s-a ajuns la nicio concluzie. Riscuri legate de eventualele întârzieri De la lansarea sa în 1998, programul GMES nu a înregistrat depășiri de costuri sau întârzieri semnificative. Cu toate acestea, o eventuală întrerupere a operațiunilor ar fi în detrimentul utilizatorilor și ar pune în pericol investițiile realizate până în prezent și credibilitatea programului. În plus, ea ar conduce la depășiri de costuri. În cadrul fazei pre-operaționale, serviciile GMES au permis sinergii importante între investițiile naționale sau regionale. De la începutul anului 2012, două servicii GMES sunt operaționale: serviciul de monitorizare a teritoriului și serviciul de intervenții de urgență, care sunt de acum utilizate de respectivele lor comunități de utilizatori. O întrerupere în asigurarea acestor servicii ar crea un grav deficit de informații și ar avea un impact negativ asupra activităților utilizatorilor. Acest lucru ar fi valabil și pentru celelalte servicii GMES furnizate în calitate de servicii pre‑operaționale, precum serviciile de monitorizare a mediului marin și a mediului atmosferic sau serviciile de securitate și de monitorizare a schimbărilor climatice care se află încă în faza de dezvoltare. În acest sens, incertitudinile actuale în ceea ce privește pregătirea fazei operaționale obstrucționează deja mobilizarea părților interesate, fie că este vorba despre actori din domeniul protecției civile sau a mediului, de comunități științifice sau de întreprinderi private, în special de IMM-urile care asigură serviciile în aval. Incertitudinile legate de faza operațională riscă, de asemenea, să provoace dificultăți în ceea ce privește implementarea componentei spațiale, ai cărei primi trei sateliți „santinelă” vor fi gata de lansare în 2013. În aprilie 2012, Consiliul Agenției Spațiale Europene (ASE) a pus sub semnul întrebării oportunitatea de a autoriza lansarea lor înainte de a obține o mai mare claritate în ceea ce privește operațiunile și acordurile instituționale viitoare. Amânarea lansării ar conduce la costuri suplimentare semnificative, legate în special de stocarea sateliților în condiții adecvate. În plus, având în vedere recenta pierdere a satelitului ENVISAT[3], a cărui funcționare a fost mult mai îndelungată decât durata sa de viață nominală, este cu atât mai urgent, pentru utilizatorii europeni, să dispună de datele sateliților „santinelă”. Deși poziția Comisiei în ceea ce privește finanțarea GMES în afara cadrului financiar multianual nu s-a schimbat, ea rămâne angajată să sprijine statele membre în ceea ce privește încheierea acordului interguvernamental necesar și să elaboreze în timp util regulamentele necesare pentru operațiunile GMES, pentru a evita orice întrerupere a programului. Încheierea unui acord interguvernamental, însoțit de un regulament de punere în aplicare a acordului respectiv și de un regulament financiar, va necesita un anumit timp. Întrucât aceste texte trebuie să intre în vigoare la 1 ianuarie 2014, Comisia îndeamnă statele membre să înceapă pregătirea acordului interguvernamental fără întârziere. Pentru a facilita discuțiile în curs, anexa la prezenta comunicare include un proiect mai detaliat al principalelor elemente ale unui acord interguvernamental, care poate servi drept bază de negociere. 2. Fondul GMES În comunicarea sa din noiembrie 20112, Comisia a confirmat că pachetul financiar maxim necesar pentru activitățile legate de programul GMES între 2014 și 2020 este de 5 841 de milioane EUR în prețuri constante. Printre posibilele soluții de finanțare a GMES, au fost explorate până în prezent trei opțiuni, aflate toate în afara cadrului financiar începând din 2014: un fond GMES specific (similar modelului ales în cazul Fondului european de dezvoltare), o cooperare sporită (care ar implica statele membre puternic interesate de program) și, în sfârșit, participarea industriei, caz în care responsabilitățile și finanțarea ar fi împărțite cu actorii economici. În evaluarea sa, Comisia a indicat, de asemenea, că nu este în favoarea ultimelor două opțiuni, deoarece, pe de o parte, cooperarea sporită ar presupune un risc pentru dimensiunea UE-27 a programului și, pe de altă parte, experiența acumulată cu proiectul Galileo a demonstrat deja că atragerea și reținerea sectorului privat ar fi dificilă pe termen scurt și nu ar fi în conformitate cu interesul pentru binele public al programului. Din aceste motive, Comisia a propus instituirea unui fond GMES specific. Acest fond ar trebui să se bazeze pe contribuțiile tuturor celor 27 de state membre. Deși aceasta este o decizie care ține, în final, în exclusivitate de competența statelor membre, Comisia invită toate statele membre să participe la acest efort, pentru a asigura și a consolida dimensiunea europeană a programului GMES. În acest sens, ar fi necesară încheierea unui acord interguvernamental între toate statele membre ale UE, reunite în cadrul Consiliului. Elementele principale ale unui astfel de acord sunt expuse mai detaliat în anexa la prezenta comunicare. Acordul interguvernamental ar specifica contribuțiile financiare ale tuturor celor 27 de state membre ale UE, pe baza venitului lor național brut (VNB) pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. El ar institui „Consiliul GMES” drept principal organism de control al fondului, abilitat în principal să adopte bugetul general, să aprobe execuția bugetului și conturile din anul precedent, precum și încheierea oricărui acord cu statele membre, cu țările terțe, cu organizațiile internaționale guvernamentale și neguvernamentale sau cu organizațiile naționale din statele membre. Pentru a asigura continuitatea programului, anumite dispoziții ale Fondului GMES ar trebui să se aplice cu titlu provizoriu de la 1 ianuarie 2014, în așteptarea ratificării de către cele 27 de state membre. 3. Instituirea fondului GMES Primă etapă în cadrul punerii în aplicare a programului GMES dincolo de anul 2013, acordul interguvernamental ar trebui să fie completat, în ceea ce privește modalitățile de execuție detaliate, de un regulament de punere în aplicare. Regulamentul referitor la operațiunile GMES ar trebui să conțină norme care să asigure o furnizare continuă de date și de informații precise și fiabile în materie de mediu, schimbări climatice și probleme de securitate către factorii de decizie politică ai UE și ai statelor sale membre. El ar trebui să contribuie, de asemenea, la stabilitatea economică și la creștere, stimulând aplicațiile comerciale în numeroase sectoare prin asigurarea unui acces total și deschis la informațiile și la datele de observare ale GMES. Acest regulament ar trebui să stabilească normele aplicabile Fondului GMES în materie de administrare, de gestionare, de execuție, de contabilitate, de audit și de descărcare de gestiune. El ar trebui să fie adoptat de Consiliu și de Parlament, la propunerea Comisiei. El ar trebui să conțină, de asemenea, dispozițiile referitoare la programarea și la execuția acțiunilor GMES, inclusiv regulile referitoare la acordurile de delegare și la atribuirea contractelor și a subvențiilor. El ar trebui să conțină, de asemenea, dispoziții adecvate pentru a permite Comisiei să se bazeze pe competențele terților în ceea ce privește monitorizarea și controlul punerii în aplicare a GMES. Pentru a asigura durabilitatea GMES, este important ca, indiferent de structura aleasă, programul GMES să poată dispune de capacitatea operațională necesară în ceea ce privește resursele și know-how-ul, precum și de capacitatea juridică adecvată pentru a face uz de această capacitate operațională și a efectua acțiunile GMES menite să îndeplinească obiectivele programului în conformitate cu așteptările utilizatorilor. 4. Concluzii Având în vedere timpul necesar pentru pregătirea dispozițiilor necesare pentru faza operațională, precum și riscul de întrerupere, Comisia: – îndeamnă statele membre să inițieze măsurile necesare pentru adoptarea, în timp util, a unui acord interguvernamental și a unui regulament referitor la operațiunile programului GMES și – își reiterează angajamentul de a sprijini statele membre în acest proces. Anexă Elemente principale ale unui proiect de ACORD INTERGUVERNAMENTAL privind instituirea unui fond interguvernamental pentru Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) pentru perioada 2014-2020 între reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea Programului european de monitorizare a Pământului (GMES) pentru perioada 2014 – 2020 REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE ALE UNIUNII EUROPENE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI, întrucât: (1) [Se începe cu majusculă …]. (2) [Se începe cu majusculă …]. (3) [Se începe cu majusculă …]. CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ: Instituirea Fondului GMES 1. Prin prezentul acord, statele membre instituie între ele un fond pentru finanțarea Programului european de monitorizare a Pământului (programul GMES), denumit în continuare „Fondul GMES”. 2. Fondul GMES va finanța toate operațiunile și acțiunile programului GMES. În acest scop, el poate utiliza toate instrumentele de finanțare considerate necesare sau cele mai adecvate pentru a realiza obiectivele GMES. 3. Fondul GMES este reglementat de un regulament de stabilire a normelor aplicabile în materie de administrare, de gestionare, de execuție, de contabilitate, de descărcare de gestiune și de audit. Acest regulament este adoptat de Consiliu și de Parlament, la propunerea Comisiei. 4. Regulamentul respectiv cuprinde dispozițiile referitoare la funcționarea Fondului GMES și la programarea și execuția acțiunilor GMES, inclusiv normele care reglementează delegarea de competențe Comisiei, normele privind acordurile de delegare în favoarea unor agenții reglementate de dreptul Uniunii, a unor organisme instituite de Comunități și a altor organisme specializate ale Uniunii, a unor organisme de drept public național sau internațional sau a unor organisme de drept privat investite cu o misiune de serviciu public, precum și normele referitoare la atribuirea contractelor și a subvențiilor. 5. În plus, regulamentul prevede obligațiile de control și de audit ale statelor membre în cadrul execuției bugetului, precum și responsabilitățile care decurg din acestea. El stabilește, de asemenea, responsabilitățile și modalitățile detaliate potrivit cărora fiecare organism căruia îi sunt delegate competențe de gestionare a bugetului participă la execuția propriilor sale cheltuieli. Control și gestionare 6. Fondul GMES este plasat sub controlul unui Consiliu al GMES, compus din câte un reprezentant numit de fiecare stat membru și prezidat de Comisie. 7. Gestionarea Fondului GMES îi este încredințată Comisiei. Comisia asigură execuția financiară a bugetului aprobat de Consiliul GMES, precum și pe cea a proiectelor și programelor. 8. Comisia pune în aplicare acțiunile finanțate de Fondul GMES. În acest sens, ea poate delega sarcini de execuție: (a) unor agenții reglementate de dreptul Uniunii; (b) unor organisme instituite de Comunități și altor organisme specializate ale Uniunii, cu condiția ca delegarea să fie compatibilă cu misiunea fiecărui organism definită în actul de bază; (c) unor organisme de drept public național sau internațional sau unor organisme de drept privat investite cu o misiune de serviciu public, care oferă garanții financiare adecvate și îndeplinesc condițiile prevăzute în regulamentul de punere în aplicare a prezentului acord. 9. În acest caz, totuși, Comisia nu poate delega competențele de care dispune în temeiul tratatelor sau al prezentului acord atunci când ele presupun o marjă discreționară importantă, inclusiv efectuarea de alegeri politice. 10. În scopul recuperării sumelor plătite necuvenit, deciziile Comisiei se aplică în conformitate cu articolul 299 din TFUE. Consiliul GMES 11. Consiliul GMES este împuternicit, cu majoritatea calificată a două treimi din membrii săi cu drept de vot: (a) să adopte bugetul general și să aprobe execuția bugetului și a conturilor din anul precedent, împreună cu bilanțul activelor și pasivelor Fondului GMES, după ce a luat notă de raportul de audit extern; (b) să decidă cu privire la orice măsuri referitoare la finanțarea programelor, inclusiv prin instrumente financiare specializate; (c) să decidă cu privire la modalitățile și condițiile care reglementează aderarea unor țări terțe; (d) să aprobe încheierea oricărui acord cu statele membre, cu țările terțe, cu organizațiile internaționale guvernamentale și neguvernamentale sau cu organizațiile naționale din statele membre. 12. Consiliul GMES este împuternicit, cu majoritatea simplă a membrilor săi cu drept de vot: (a) să decidă cu privire la ajustarea contribuțiilor anuale ale statelor sale membre la Fondul GMES; (b) să numească auditorii și să decidă durata numirii lor; (c) să își adopte propriul regulament de procedură; (d) să adopte recomandări către statele membre privind modificări ale prezentului acord; (e) să ia orice măsură de gestionare care nu a fost încredințată Comisiei și care este justificată de necesitatea de a garanta buna funcționare a Fondului GMES. 13. Consiliul GMES decide cu unanimitatea statelor sale membre în ceea ce privește excluderea unui stat membru, condițiile unei astfel de excluderi, precum și privind dizolvarea sau lichidarea Fondului GMES. 14. Fiecare stat membru dispune, în cadrul Consiliului GMES, de un număr de voturi proporțional cu contribuția sa la Fondul GMES. Totuși, un stat membru nu are drept de vot în cadrul Consiliului dacă suma contribuțiilor sale restante depășește suma estimată a contribuțiilor sale pentru exercițiul financiar curent. Statele membre care se abțin sunt considerate nevotante. 15. Numărul total de voturi este de 999, repartizate după cum urmează: Stat membru || Voturi Belgia || 29 Bulgaria || 3 Republica Cehă || 12 Danemarca || 19 Germania || 203 Estonia || 1 Irlanda || 12 Grecia || 17 Spania || 85 Franța || 157 Italia || 126 Cipru || 1 Letonia || 2 Lituania || 2 Luxemburg || 3 Ungaria || 8 Malta || 1 Țările de Jos || 48 Austria || 24 Polonia || 29 Portugalia || 14 România || 10 Slovenia || 3 Slovacia || 6 Finlanda || 15 Suedia || 31 Regatul Unit || 138 Total || 999 16. Prin mandat, Consiliul GMES poate delega Comisiei, în afara puterilor sale de gestionare, orice alte competențe necesare, sarcina de a realiza obiectivele GMES și poate revoca o astfel de delegare. Compoziția Fondului GMES 17. Fondul GMES se ridică la 5 841 de milioane EUR, la prețurile din 2011, finanțate de statele membre pe baza venitului lor național brut și acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. Pentru primul an de activitate, statele membre pun la dispoziție următoarele fonduri înainte de 30 septembrie 2013: Stat membru || Cheie de contribuție || Contribuție pentru 2014 în EUR[4] Belgia || 2,93% || 24 451 749 Bulgaria || 0,31% || 2 573 644 Republica Cehă || 1,25% || 10 398 781 Danemarca || 1,91% || 15 917 693 Germania || 20,34% || 169 693 249 Estonia || 0,13% || 1 056 893 Irlanda || 1,23% || 10 304 449 Grecia || 1,72% || 14 378 433 Spania || 8,49% || 70 851 816 Franța || 15,72% || 131 203 971 Italia || 12,55% || 104 702 411 Cipru || 0,14% || 1 183 430 Letonia || 0,16% || 1 294 145 Lituania || 0,24% || 2 004 516 Luxemburg || 0,33% || 2 757 700 Ungaria || 0,79% || 6 553 633 Malta || 0,05% || 425 091 Țările de Jos || 4,81% || 40 095 555 Austria || 2,38% || 19 861 219 Polonia || 2,92% || 24 377 945 Portugalia || 1,36% || 11 329 104 România || 1,04% || 8 681 881 Slovenia || 0,28% || 2 363 824 Slovacia || 0,55% || 4 616 893 Finlanda || 1,50% || 12 521 438 Suedia || 3,06% || 25 492 378 Regatul Unit || 13,82% || 115 336 728 Total || 100% || 834 430 583 18. Consiliul GMES decide cu privire la ajustarea contribuției anuale a statelor membre pentru fiecare an ulterior, pe baza cheii de repartizare revizuite în conformitate cu respectivele venituri naționale brute ale statelor membre. Decizia de ajustare este luată de către Comisie și are forță executorie în conformitate cu articolul 299 din TFUE. De îndată ce decizia de ajustare le este notificată, statele membre se angajează să plătească sumele datorate înainte de 30 septembrie. 19. Creditele financiare ale Fondului GMES nu mai sunt angajate după data de 31 decembrie 2020, cu excepția cazului în care Consiliul Uniunii Europene decide altfel în unanimitate, pe baza unei propuneri a Comisiei. Contribuții la Fondul GMES 20. În fiecare an, Comisia stabilește și transmite Consiliului GMES, până la 30 septembrie, starea angajamentelor și a plăților, precum și valoarea anuală a cererilor de contribuții care trebuie efectuate în exercițiul bugetar în curs și în următoarele două exerciții bugetare. 21. Aceste sume depind de capacitatea de a acorda efectiv resursele propuse. 22. Pe baza unei propuneri a Comisiei, Consiliul GMES decide, cu majoritate calificată, cu privire la plafonul corespunzător valorii anuale a contribuțiilor pentru cel de-al doilea an care urmează propunerii Comisiei (n+2) și, în limita plafonului stabilit în anul precedent, cu privire la valoarea anuală a cererilor de contribuții pentru primul an care urmează propunerii Comisiei (n+1). 23. În cazul în care contribuțiile nu corespund nevoilor reale ale GMES în cursul exercițiului financiar în cauză, Comisia prezintă Consiliului GMES propuneri de modificare a valorilor contribuțiilor, iar acesta din urmă ia o decizie cu majoritate calificată. 24. Cererile de contribuții nu pot depăși plafonul menționat la alineatele de mai sus, iar plafonul nu poate fi mărit, cu excepția cazului în care Consiliul GMES decide acest lucru cu majoritate calificată, în caz de nevoi speciale datorate unor circumstanțe excepționale sau neprevăzute. În acest caz, Comisia și Consiliul GMES asigură corespondența dintre contribuții și plățile prevăzute. 25. În fiecare an, Comisia transmite Consiliului GMES, până la 30 octombrie, estimările sale privind angajamentele, plățile și contribuțiile pentru anul următor. 26. Modalitățile de plată a contribuțiilor de către statele membre sunt stabilite în regulamentul de punere în aplicare a prezentului acord. Alte resurse ale Fondului GMES 27. În cazul în care o nouă țară aderă la UE, repartizarea contribuțiilor se modifică printr‑o decizie a Consiliului GMES. 28. Resursele financiare pot fi ajustate printr-o decizie a Consiliului GMES, care hotărăște cu majoritate calificată. 29. Orice stat membru poate, fără a aduce atingere normelor și procedurilor de luare a deciziilor stabilite în regulament, să furnizeze Comisiei contribuții menite să sprijine obiectivele GMES. Statele membre pot, de asemenea, să cofinanțeze proiecte sau programe în cadrul unor inițiative specifice gestionate de Comisie, de BEI sau de orice organism sau organizație a Uniunii cu care Fondul GMES a încheiat un acord de parteneriat sau căruia (căreia) i-au fost încredințate anumite sarcini de execuție. 30. Regulamentul de punere în aplicare a prezentului acord conține dispozițiile necesare pentru cofinanțarea de către Fondul GMES, precum și pentru activitățile de cofinanțare puse în aplicare de statele membre. 31. Statele membre informează în prealabil Consiliul GMES cu privire la contribuțiile lor. Acțiuni efectuate în temeiul Fondului GMES 32. Operațiuni ale serviciilor GMES (a) Activități operaționale ale serviciilor GMES: – activități sistematice/de rutină pentru monitorizarea și prognozarea stării subsistemelor Pământului la nivel regional și global care acoperă, în special, mediul marin, atmosfera și calitatea aerului și serviciile de monitorizare a teritoriului și a schimbărilor climatice la nivel mondial; – activități regionale/locale la cerere care acoperă, în special, gestionarea situațiilor de urgență și serviciile paneuropene de securitate și de monitorizare a teritoriului, în interiorul sau în exteriorul Europei. (b) Activități de dezvoltare care constau în ameliorarea calității și a performanțelor serviciilor existente, în dezvoltarea noilor elemente referitoare la servicii și în favorizarea adoptării în aval. 33. Operațiuni ale componentei spațiale 34. Activități operaționale referitoare la observațiile spațiale: (a) exploatarea infrastructurii spațiale prevăzute în mod special în acest scop (și anume misiunile „santinelă”); (b) accesul la misiunile părților terțe; (c) distribuția de date; (d) asistența tehnică oferită Comisiei în scopul concentrării necesităților în materie de date referitoare la servicii; (e) identificarea lacunelor în materie de observație, ceea ce contribuie la specificațiile unor noi misiuni spațiale. 35. Activități de dezvoltare: (a) proiectare și achiziționare de noi elemente ale infrastructurii spațiale; (b) furnizarea de asistență tehnică pentru Comisie în ceea ce privește integrarea nevoilor de servicii în specificațiile noilor misiuni spațiale, cu sprijinul operatorilor infrastructurilor spațiale; (c) coordonarea dezvoltării de activități spațiale, inclusiv evoluții care vizează modernizarea și completarea capacității de observare a spațiului. 36. Activități operaționale referitoare la observațiile in situ ale GMES: (a) coordonarea furnizării de date in situ serviciilor GMES în cadrul acordurilor administrative ad hoc cu operatorii in situ; (b) coordonarea furnizării de date in situ provenite de la părți terțe la nivel internațional; (c) furnizarea de asistență tehnică pentru integrarea cerințelor în materie de date ale serviciilor GMES în specificațiile de infrastructuri și de rețele de observare in situ; (d) interacțiunea cu operatorii in situ pentru a promova coerența activităților de dezvoltare legate de capacitatea de observare a GMES. Participarea țărilor terțe și a organizațiilor internaționale 37. Consiliul GMES poate încheia acorduri internaționale, inclusiv în ceea ce privește accesul lor la Fondul GMES, cu următoarele țări terțe: (a) țările din Asociația Europeană a Liberului Schimb (AELS) care sunt părți contractante la Acordul privind SEE, în conformitate cu condițiile prevăzute de Acordul privind SEE; (b) țările candidate, precum și cele potențial candidate incluse în procesul de stabilizare și asociere, în conformitate cu acordurile-cadru sau cu un protocol la un acord de asociere, pe baza principiilor generale de participare a țărilor respective la programele Uniunii, încheiate cu țările în cauză; (c) Confederația Elvețiană, alte țări terțe neprecizate la alineatele (1) și (2), precum și organizații internaționale, în conformitate cu acordurile încheiate de Uniune cu astfel de țări terțe sau organizații internaționale, în temeiul articolului 218 din TFUE, care stabilește condițiile și regulile detaliate ale participării lor. Adoptarea și intrarea în vigoare 38. Statele membre notifică Secretarului General al Consiliului Uniunii Europene îndeplinirea procedurilor interne necesare intrării în vigoare a prezentului acord. 39. Prezentul acord intră în vigoare în prima zi din a doua lună care urmează notificării către Secretarul General al Consiliului Uniunii Europene cu privire la îndeplinirea procedurilor interne necesare intrării sale în vigoare de către ultimul stat membru care îndeplinește această formalitate. 40. Prezentul acord încetează a mai fi în vigoare după 31 decembrie 2020 și niciun angajament juridic sau financiar nu poate fi efectuat după această dată. 41. Fără a aduce atingere celor de mai sus, toate plățile și obligațiile care rezultă din angajamentele asumate de Fondul GMES sau în numele său înainte de 31 decembrie 2020 sunt suportate de Fondul GMES până la 31 decembrie 2023. După această dată, orice obligații în curs le revin statelor membre. 42. Secretarul General al Consiliului Uniunii Europene acționează ca depozitar al prezentului acord, care este publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. DREPT CARE, subsemnații, reprezentanți ai guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, au semnat prezentul acord. [1] COM(2011) 500 final, 29.6.2011. [2] COM(2011) 831 final, 30.11.2011. [3] ENVISAT este un satelit echipat cu 10 instrumente, lansat în 2002 de către ASE în cadrul unei misiuni științifice, cea mai mare misiune civilă de observare a Pământului. Durata sa de viață prevăzută se încheia deja în 2007. [4] Sursă: Eurostat 2012.