Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru perioada 2012-2016 /* COM/2013/0367 final - 2013/ () */





. Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pentru perioada 2012-2016 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 9 alineatul (2), având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice[2], în special articolul 6 alineatul (1), având în vedere recomandarea Comisiei Europene[3], având în vedere rezoluțiile Parlamentului European[4], având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă, după consultarea Comitetului economic și financiar, întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. (2) La 13 iulie 2010, pe baza propunerilor Comisiei, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre[5], care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. (3) La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă, care oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, dar și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile existente. Ei au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări. (4) La 6 iulie 2012, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2012 și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de convergență al Ungariei pentru perioada 2011-2015. (5) La 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat cea de a treia analiză anuală a creșterii[6], marcând începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2013. De asemenea, la 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă[7], în care a identificat Ungaria ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuat un bilanț aprofundat. (6) La 14 martie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea finanțelor publice într-un mod diferențiat și favorabil creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. (7) La 10 aprilie 2013, Comisia a publicat rezultatele bilanțului său aprofundat pentru Ungaria[8], în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Concluzia la care Comisia a ajuns în urma analizei este că Ungaria se confruntă cu dezechilibre macroeconomice, care merită să fie monitorizate și necesită măsuri de politică decisive. În mod concret, trebuie să se acorde în continuare o foarte mare atenție ajustării în curs a poziției investiționale internaționale nete pronunțat negative, care este determinată în mare măsură de reducerea gradului de îndatorare al sectorului privat în contextul unei datorii publice ridicate și al unui mediu de afaceri slab, astfel încât să se reducă riscul ridicat de apariție a unor efecte negative asupra funcționării economiei. (8) La 24 aprilie 2013, Ungaria și-a prezentat Programul de convergență din 2013 pentru perioada 2012-2016, iar la 22 aprilie 2013 și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2013. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. (9) Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a Programului de convergență din 2013 (denumit în continuare „programul”), Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din program este oarecum optimist. Previziunile de creștere realizate de autoritățile din Ungaria pentru 2013 și 2014, de 0,7 %, respectiv 1,9 %, depășesc cu aproximativ jumătate de punct procentual previziunile Comisiei din primăvara anului 2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în cadrul programului constă în corectarea sustenabilă a deficitului excesiv până în 2012 și respectarea neabătută a obiectivului pe termen mediu. Ungaria a întreprins eforturi bugetare semnificative în 2012 și, prin atingerea unui deficit bugetar de 1,9 % din PIB, a depășit ținta de deficit de 2,5 % din PIB recomandată de Consiliu, în parte datorită unor venituri punctuale suplimentare în valoare de 0,2 % din PIB, care s-au adăugat celor luate deja în considerare la momentul recomandării Consiliului. Cu toate acestea, măsurile corective pentru anul 2012 și perioada ulterioară, mai ales cele anunțate în toamna anului 2012, s-au axat în principal pe partea veniturilor, concentrându-se în primul rând pe sectoarele selectate, ceea ce a pus sub semnul întrebării sustenabilitatea eforturilor de consolidare. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2013, pentru a corecta deficitul excesiv într-un mod sustenabil sunt necesare eforturi suplimentare atât pentru 2013, cât și pentru 2014. În urma publicării previziunilor de primăvară, guvernul a adoptat un nou pachet corectiv, iar pe baza evaluării actualizate a Comisiei se preconizează că deficitul se va situa în continuare sub pragul de 3 % din PIB odată aplicate noile măsuri, atât în 2013, cât și în 2014. Programul a modificat OTM dintr-un sold structural de -1,5 % din PIB într-unul de -1,7 % din PIB. Noul OTM respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. În 2012, Ungaria a înregistrat un sold structural de -0,7 % din PIB, cu mult peste OTM revizuit, iar previziunile Comisiei din primăvara anului 2013 preconizează menținerea soldului structural la un nivel conform cu OTM pe perioada prognozată, de -1,1 % în 2013, respectiv de -1,8 % în 2014. Pe baza măsurilor adoptate după publicarea previziunilor Comisiei din primăvara anului 2013, soldul structural ar putea rămâne superior OTM și în 2014. În 2013 și 2014, rata de creștere a cheltuielilor publice, excluzându-se măsurile discreționare pe partea veniturilor, va fi, în linii mari, conformă cu rata de referință pe termen mediu a creșterii potențiale a PIB, dar se preconizează că o va depăși semnificativ în 2015 și 2016. Prin urmare, criteriul de referință în materie de cheltuieli nu va fi îndeplinit în cei doi ani menționați. Potrivit intențiilor guvernului, ponderea datoriei publice în PIB va continua să scadă pe parcursul perioadei acoperite de program, de la 79,2 % în 2012 până la 77,2 % în 2014, și apoi până la 73,4 % în 2016, adică se va situa în continuare peste valoarea de referință de 60 % din PIB. Dimpotrivă, previziunile Comisiei din primăvara anului 2013, luând în considerare riscurile la adresa planurilor de consolidare, au anticipat doar o scădere marginală, până la valoarea de 78,9 % din PIB în 2014, care ar trebui să fie cu aproximativ 0,5 puncte procentuale mai scăzută în urma noilor măsuri corective. Ungaria va parcurge o perioadă de tranziție începând din 2013 în ceea ce privește respectarea criteriului datoriei și, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2013, înregistrează suficiente progrese în vederea respectării criteriului datoriei în 2013 și 2014. (10) Cadrul bugetar pe termen mediu este încă pur indicativ, astfel încât orizontul planificării bugetare se concentrează exclusiv pe exercițiul bugetar curent. Mai mult, în pofida câtorva îmbunătățiri recente, sarcinile obligatorii și resursele analitice ale Consiliului bugetar nu sunt încă pe măsura dreptului de veto fără precedent al acestuia și a nevoii de a evalua ex post în mod sistematic conformitatea cu normele bugetare numerice. Consolidarea cadrului bugetar pe termen mediu și extinderea competențelor obligatorii ale Consiliului Bugetar ar contribui la îmbunătățirea solidității și a credibilității cadrului de guvernanță bugetară recent modernizat. (11) Gradul de îndatorare al sectorului financiar din Ungaria scade într-un ritm foarte rapid, în parte ca urmare a câtorva măsuri de politică, care au avut un puternic impact negativ asupra profitabilității băncilor și au contribuit la înăsprirea condițiilor de creditare. Gestionarea calității în scădere a portofoliului reprezintă una dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă sectorul financiar, împreună cu un număr tot mai mare de credite neperformante. În ultimii ani, guvernul a adoptat o serie de măsuri în sprijinul debitorilor în valută, în câteva cazuri fără să întreprindă o consultare a părților interesate din sectorul bancar. Cu toate acestea, măsurile respective nu s-au axat întotdeauna pe debitorii aflați în dificultate. Adoptarea unei serii de măsuri într-o perioadă scurtă de timp ar putea spori hazardul moral în rândul debitorilor din cauza așteptării permanente de a beneficia de sprijin public suplimentar. Criza financiară globală a demonstrat gradul în care sistemul bancar existent ar putea obliga autoritățile naționale să ia măsuri pentru a menține stabilitatea financiară. Primul program de asistență financiară pentru Ungaria sublinia nevoia de a exercita o supraveghere de ultimă oră, care să presupună conferirea de competențe eficace în situații de urgență autorității de supraveghere financiară, precum și instituirea unui mecanism de rezoluție. Cu toate că, în ultimii trei ani, competențele Autorității maghiare de supraveghere financiară s-au extins semnificativ, legiuitorul nu a acordat acestei autorități suficiente competențe de monitorizare. (12) Ungaria nu a urmat recomandarea din 2012 de a institui un cadru în materie de impozitare a întreprinderilor care să fie stabil și să nu denatureze concurența și a majorat sarcina fiscală a sectoarelor economice selectate prin introducerea unor suprataxe sectoriale suplimentare, cu caracter permanent. Deși noul impozit pe veniturile întreprinderilor mici, introdus în cadrul Legii pentru protecția locurilor muncă, este favorabil din punct de vedere conceptual, existența mai multor cote de impozitare diferite de la un sector economic la altul împiedică alocarea eficace a resurselor și afectează investițiile și creditarea. Introducerea unor cote reduse de contribuție la asigurările sociale în temeiul Legii pentru protecția locurilor de muncă este un pas în direcția bună, în vederea reducerii sarcinii fiscale asupra costului forței de muncă. Cu toate acestea, sarcina fiscală care afectează persoanele cu salarii mici este încă ridicată și ar fi de dorit ca sistemul să fie ajustat în vederea direcționării mai precise înspre acest grup. Ungaria intenționează, de asemenea, să combată nerespectarea obligațiilor fiscale printr-o serie de măsuri, cum ar fi conectarea obligatorie a tuturor caselor de marcat la autoritățile fiscale. În ceea ce privește impozitarea energiei, măsurile luate nu oferă stimulente pentru a reduce consumul de energie și au efecte de denaturare. (13) Rata scăzută a ocupării forței de muncă este asociată cu o rată foarte scăzută de participare pe piața forței de muncă. Șomajul în rândul tinerilor a crescut de la 11 % în 2001 la 28,1 % în 2012. Programul de lucrări publice utilizează majoritatea resurselor bugetare pentru a le oferi șomerilor pe termen lung venituri profesionale în locul prestațiilor sociale, cu toate că beneficiile sale pe termen lung asupra capacității de inserție profesională nu au fost dovedite încă. Ungaria și-a consolidat politicile active în domeniul pieței forței de muncă, însă câteva categorii dezavantajate ar trebui să aibă acces mai ușor la acestea, iar participarea adulților la procesul de învățare pe tot parcursul vieții rămâne încă printre cele mai slabe din UE. În ultimii cinci ani, rata șomajului în rândul femeilor a rămas aproximativ la același nivel redus. Pentru a încuraja femeile să participe pe piața forței de muncă, guvernul a extins centrele de îngrijire a copiilor și a promovat modalitățile de lucru flexibile. Situația pe plan social continuă să se înrăutățească: 31 % din populație este amenințată de riscul sărăciei sau al excluziunii sociale și un procent mare de oameni se confruntă cu lipsuri materiale severe. Sărăcia continuă să afecteze în mod disproporționat teritoriile și comunitățile dezavantajate, în special romii. (14) Mediul de afaceri din Ungaria s-a deteriorat constant în ultimii trei ani din cauza unei serii de măsuri, printre care restricțiile pentru investitori și un cadru de reglementare instabil, în special în sectorul serviciilor. Restricțiile recente care afectează în mod disproporționat investitorii străini se concentrează în principal pe sectorul serviciilor, inclusiv pe sectorul serviciilor cu amănuntul. Programul „Statul simplu” cuprindea 114 măsuri menite să reducă sarcina administrativă suportată de întreprinderi cu aproximativ 500 de miliarde HUF, însă punerea în aplicare a acestuia a fost întrucâtva întârziată. Concurența în cadrul achizițiilor publice rămâne la un nivel scăzut, cu toate că la 1 ianuarie 2012 a intrat în vigoare o nouă lege. Programul anticorupție reprezintă un element central al Programului „Magyary”. Cu toate acestea, programul nu abordează nici problema asigurării insuficiente a respectării legislației în acest domeniu și nici pe aceea a verificărilor mai stricte în ceea ce privește finanțarea partidelor, un subiect de îngrijorare însemnat. Mai mult, majoritatea măsurilor anunțate nu au fost încă întreprinse. Lipsa monitorizării măsurilor puse în aplicare rămâne, de asemenea, o problemă. Evoluțiile înregistrate în Ungaria în 2012 și 2013 au accentuat preocupările legate de independența sistemului judiciar. Conform tabloului de bord al Uniunii cercetării și inovării, Ungaria este un inovator moderat. Investițiile în cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor sunt efectuate în special de întreprinderile străine. (15) Ungaria a reușit să reducă numărul persoanelor care părăsesc timpuriu școala. Deoarece încă mai există diferențe regionale majore, noile elemente ale sistemului centralizat de învățământ public ar putea avea un impact negativ și ar putea agrava inegalitățile și segregarea socială dacă nu sunt puse în aplicare cu atenție. Deși numărul de persoane care urmează cursuri de învățământ superior a crescut semnificativ în ultimii ani, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a atinge media la nivelul UE și ținta națională Europa 2020. Este îndoielnic că reforma învățământului superior aflată în curs de desfășurare poate îmbunătăți accesul elevilor dezavantajați. (16) Punerea în aplicare a măsurilor incluse în planul Szell Kalman, care vizează îmbunătățirea rentabilității și a performanței transporturilor publice, este predispusă la întârzieri considerabile, iar lipsa unei strategii cuprinzătoare în domeniul transporturilor subminează sustenabilitatea financiară a sistemului transporturilor. Deși Ungaria și-a extins în mod corespunzător interconexiunile rețelei de energie electrică cu vecinii săi, astfel cum i s-a recomandat în 2012, lipsa de independență a autorității de reglementare în domeniul energiei la stabilirea tarifelor energiei electrice, precum și proporția ridicată a prețurilor reglementate la electricitate continuă să reprezinte motive de îngrijorare. (17) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ungariei, a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă și a prezentat un bilanț aprofundat. Comisia a luat în considerare nu doar relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene printr-o contribuție a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul Semestrului european se reflectă în recomandările 1-7 de mai jos. (18) În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al Ungariei, iar avizul său[9] se regăsește în special în recomandarea 1 de mai jos. (19) Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie, precum și evaluarea menționată, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de convergență. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările 1, 2, 3, 4, 5 și 7 de mai jos, RECOMANDĂ ca, în perioada 2013-2014, Ungaria să întreprindă acțiuni astfel încât: 1. Să pună în aplicare o strategie bugetară credibilă și favorabilă creșterii, specificând măsurile necesare care să se axeze pe economii de cheltuieli, și să mențină o poziție bugetară solidă, în conformitate cu obiectivul pe termen mediu, pe parcursul întregii perioade de programare. Pe baza pașilor de mai sus, să înscrie ferm ponderea datoriei publice pe o traiectorie descendentă, inclusiv în scopul atenuării dezechilibrelor macroeconomice acumulate. Să optimizeze cadrul bugetar pe termen mediu, conferindu-i un grad sporit de obligativitate și asigurându-i o corelare strânsă cu norme numerice. Să extindă competențele obligatorii ale Consiliului Bugetar, inclusiv prin monitorizarea ex post sistematică a normelor bugetare numerice, precum și prin elaborarea de prognoze macrobugetare regulate și a unor evaluări ale impactului bugetar în cazul principalelor propuneri de politică. 2. Să sprijine reluarea activității normale de creditare a economiei, în principal prin îmbunătățirea capacității de acumulare de capital în sectorul financiar, printre altele prin reducerea sarcinii suplimentare care afectează în prezent acest sector. Să amelioreze calitatea portofoliului prin scoaterea activelor toxice din bilanțurile băncilor, să consulte îndeaproape părțile interesate cu privire la noile inițiative de politică și să se asigure că noile măsuri de politică nu sporesc hazardul moral în rândul debitorilor. Să îmbunătățească reglementarea și supravegherea financiară, în principal prin conferirea de competențe mai eficace în situații de urgență Autorității maghiare de supraveghere financiară și prin instituirea unui regim de rezoluție bancară. 3. Să asigure un sistem de impozitare a întreprinderilor mai stabil, mai echilibrat și mai previzibil. Să raționalizeze impozitarea întreprinderilor și să reducă la minimum denaturarea alocării resurselor determinată de impozitele specifice anumitor sectoare, astfel încât să favorizeze creșterea și ocuparea forței de muncă. Să continue să acționeze pentru ca impozitarea veniturilor salariale să devină mai favorabilă ocupării forței de muncă, prin reducerea sarcinii fiscale care afectează angajații cu salarii mici, printre altele prin ajustarea criteriilor de eligibilitate aferente Legii pentru protecția locurilor de muncă, și prin reorientarea impozitării către impozitele de mediu. Să pună în aplicare integral și să accelereze măsurile deja anunțate pentru a îmbunătăți respectarea obligațiilor fiscale și a reduce costul acesteia. 4. Să combată problema șomajului în rândul tinerilor, de exemplu prin intermediul unei garanții pentru tineret. Să consolideze măsurile de politică activă în domeniul pieței forței de muncă și să îmbunătățească sistemul de gestionare a profilurilor clienților al Serviciului public de ocupare a forței de muncă. Să reducă prevalența Programului de lucrări publice în cadrul măsurilor pentru ocuparea forței de muncă și să consolideze elementele de activare ale acestuia. Să consolideze programele de formare pentru a stimula participarea la procesul de învățare pe tot parcursul vieții. Să extindă în continuare centrele de îngrijire a copiilor, pentru a încuraja participarea femeilor. Să se asigure că obiectivul Strategiei naționale de incluziune socială este reflectat în cadrul tuturor domeniilor de politică, pentru a reduce sărăcia, în special în rândul copiilor și al romilor. 5. Să creeze un mediu de afaceri propice și, în special, să restabilească un mediu atrăgător pentru investitorii străini direcți, prin asigurarea unui grad mai ridicat de stabilitate a cadrului de reglementare și prin favorizarea concurenței pe piață. Să asigure punerea în aplicare promptă a măsurilor avute în vedere pentru a reduce sarcina administrativă, să stimuleze concurența în cadrul achizițiilor publice și să ia măsuri adecvate pentru a combate corupția. Să abordeze preocupările legate de independența sistemului judiciar. Să înlăture barierele introduse recent în sectorul serviciilor, inclusiv în sectorul serviciilor cu amănuntul. Să ofere stimulente precis orientate pentru a sprijini întreprinderile inovatoare. 6. Să pună în aplicare o strategie națională privind părăsirea timpurie a școlii și să se asigure că sistemul de învățământ le oferă tuturor tinerilor aptitudini, competențe și calificări relevante pentru piața muncii. Să îmbunătățească accesul la învățământul general incluziv, în special în cazul romilor. Să sprijine tranziția de la un ciclu de învățământ la altul și tranziția către piața muncii. Să pună în aplicare o reformă a învățământului superior care să permită un nivel ridicat de absolvire în învățământul superior, în special de către studenții dezavantajați. 7. Să elimine treptat prețurile reglementate la energia electrică, asigurând în același timp protecția efectivă a consumatorilor vulnerabili din punct de vedere economic. Să ia măsuri suplimentare pentru a asigura independența autorității naționale de reglementare. Să asigure sustenabilitatea financiară a întreprinderilor de stat din sectorul transporturilor, prin reducerea costurilor de exploatare și creșterea veniturilor. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu, Președintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. [2] JO L 306, 23.11.2011, p. 25. [3] COM(2013) 367 final. [4] P7_TA(2013)0052 și P7_TA(2013)0053. [5] Decizia 2013/208/UE a Consiliului din 22 aprilie 2013. [6] COM(2012) 750 final. [7] COM(2012) 751 final. [8] SWD(2013) 119 final. [9] În temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.