[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 22.12.2008

COM(2008) 880 final

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

RAPORTUL ANUAL PE 2007 PRIVIND PROGRAMELE PHARE, PREADERAREA TURCIEI, CARDS ȘI FACILITATEA DE TRANZIȚIE {SEC(2008) 3075}

Introducere

Începând cu 2007, finanțarea de preaderare UE s-a materializat printr-un singur instrument, instrumentul pentru asistență de preaderare (IPA), menit să asigure asistența pentru țările candidate, precum și pentru țările potențial candidate. IPA înlocuiește cinci instrumente financiare anterioare ale UE – Phare[1], ISPA[2], SAPARD[3], instrumentul de preaderare pentru Turcia[4] și CARDS[5].

Prezentul raport se referă la punerea în aplicare a programelor Phare, a instrumentului de preaderare pentru Turcia, a programelor CARDS și a facilității de tranziție[6] în decursul anului 2007. Trebuie să remarcăm faptul că, deoarece 2006 a fost ultimul an de programare pentru Phare, instrumentul de preaderare pentru Turcia și CARDS, în 2007 nu s-au lansat noi programe în baza acestor instrumente. Programarea din 2007 pentru țările candidate și țările potențial candidate a avut loc în conformitate cu noul instrument IPA, iar raportarea referitoare la aceasta se face prin raportul anual IPA pe anul 2007, așa cum se prevede în Regulamentul IPA 1085/2006 [art. 13 alineatul (6)].

Obiectivele asistenței de preaderare Phare au fost asistarea țărilor candidate și a țărilor aderente în eforturile acestora de a-și consolida instituțiile și administrația publică pentru a funcționa eficient în cadrul Uniunii Europene, promovarea alinierii la legislația Comunității Europene, reducerea necesității perioadelor de tranziție, precum și promovarea coeziunii economice și sociale (CES).

Scopul programului CARDS a fost susținerea participării țărilor din Balcanii de Vest (Albania, Bosnia și Herțegovina, Croația, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia, inclusiv Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99) la procesul de stabilizare și de asociere (PSA). Prin intermediul acestui proces se caută să se promoveze stabilitatea în regiune, facilitând, în același timp, asocierea mai strânsă cu Uniunea Europeană.

De asemenea, prezentul raport conține informații referitoare la facilitatea de tranziție pentru noile state membre care a fost introdusă pentru a permite continuarea sprijinului pentru dezvoltarea instituțională în scopul întăririi și consolidării capacității instituționale și administrative de a pune în aplicare acquis -ul comunitar.

1. RETROSPECTIVA ANULUI

1.1. Principalele evoluții ale procesului de extindere în 2007

În 2007, s-au înregistrat progrese pe baza acordului revizuit privind extinderea, astfel cum a fost definit la Consiliul European din decembrie 2006. Anul 2007 a demarat cu aderarea Bulgariei și României. De asemenea, în același an au avut loc multe evenimente în Turcia și Balcanii de Vest: evoluția în negocierile de aderare și procesul de stabilizare și de asociere, dezbaterile privind situația Kosovo, dar și lansarea noului instrument de asistență pentru preaderare, IPA.

La 6 noiembrie 2007, Comisia a prezentat documentul anual de strategie, împreună cu rapoartele privind progresele înregistrate de țări, dar și propunerile de aderare/parteneriat european pentru țările candidate și țările potențial candidate[7] și pentru Kosovo. Documentul de strategie al Comisiei a confirmat principiile și obiectivele strategiei de extindere. În acest mod, s-a atras atenția asupra mai multor provocări semnificative apărute în țările respective. De asemenea, documentul preciza că, încă de la început, chestiunile administrative vor fi prioritare, inclusiv cele legate de consolidarea instituțională, reforma judiciară și administrativă și prevenirea crimei organizate și a corupției. Această abordare este conformă cu recomandările făcute prin evaluarea internă realizată de Direcția Generală Extindere cu privire la reforma administrației publice din țările candidate la extindere.

Negocierile de aderare cu Croația și Turcia au continuat să înregistreze progrese. Pentru Croația, până în decembrie 2007, au fost deschise 16 capitole, două dintre ele fiind apoi temporar închise. În cazul Turciei, au fost deschise șase capitole, iar unul dintre ele închis. În conformitate cu concluziile Consiliului din decembrie 2006, există opt capitole de negocieri care nu vor fi deschise până când Turcia nu pune în aplicare Protocolul adițional la Acordul de asociere. DG Extindere a monitorizat punerea în aplicare a Acordului de asociere cu Turcia și a Acordurilor de stabilizare și asociere (ASA) cu Croația și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei. La nivelul acestor trei țări, s-au înregistrat progrese insuficiente privind prioritățile stabilite.

În anul 2007 au fost înregistrate progrese în vederea finalizării ASA cu țările din Balcanii de Vest. Albania a continuat punerea în aplicare a acordului provizoriu semnat. În octombrie 2007 a fost semnat un ASA cu Muntenegru. Negocierile ASA cu Serbia au fost reluate în iunie 2007 și au condus la semnarea unui ASA în noiembrie. În decembrie a fost semnat un ASA cu Bosnia și Herțegovina. Semnarea acestor ASA a fost o condiționată de îndeplinirea anumitor condiții importante.

În ceea ce privește Balcanii de Vest, Comisia a continuat să încurajeze procesul de stabilizare și de asociere și să coordoneze punerea în aplicare a Agendei de la Salonic. Până la sfârșitul anului 2007, au fost încheiate acorduri de facilitare a obținerii vizelor și de readmisie cu Albania, Bosnia și Herțegovina, fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia. Documentul de strategie a anunțat demararea dialogului privind condițiile pentru călătoriile fără viză și asigurarea de burse suplimentare pentru învățământul superior, oferite studenților din regiune.

Dezbaterile privind situația Kosovo, sub auspiciile trimisului special al Secretarului General ONU, Martti Ahtisaari, s-au încheiat în 2007, dar nu au condus la o soluție finală privind situația teritoriului. Următoarele dezbateri directe privind statutul Kosovo, dintre cele două părți, mediate de troica UE – SUA – Rusia, nu au condus la semnarea unui acord. Uniunea Europeană, inclusiv Comisia, a continuat să ofere consultanță și sprijin procesului menționat și reformelor din Kosovo.

La reuniunea la nivel înalt din mai privind Procesul de Cooperare în Europa de Sud-Est (SEECP), de la Zagreb, s-a luat decizia de îndreptare a procesului de cooperare regională spre o dimensiune preponderent regională. Pactul de stabilitate și-a îndeplinit, în mare măsură, misiunea și este în curs de a fi înlocuit de un nou Consiliu de Cooperare Regională (RCC) legat de SEECP. A fost numit un secretar general al RCC, iar orașul Sarajevo a fost desemnat ca sediu al secretariatului. În iulie, a intrat în vigoare noul Acord Central European de Liber Schimb (CEFTA).

Comunicarea procesului de extindere a continuat să fie o prioritate. Cu prilejul celei de a treia aniversări a extinderii UE-10, de la 1 mai, activitățile au inclus o secțiune specială pe internet, pe site-ul EUROPA dedicat studiilor de caz, o secțiune cu acțiuni și cifre și o galerie foto; materiale audiovizuale despre „Europa prin satelit”; vizite oferite jurnaliștilor în trei dintre noile state membre, precum și o serie de seminarii organizate în colaborare cu camerele de comerț din șapte state membre.

Mai mult, în 2007, Comisia a început lucrările referitor la o nouă facilitate pentru societatea civilă, care se va concentra asupra a trei domenii de activitate: (i) susținerea inițiativelor civice la nivel local și a consolidării capacităților deținute; (ii) un program de dialog interpersonal, pentru familiarizarea tuturor tipurilor de părți interesate cu politicile, instituțiile și organele Uniunii Europene, precum și (iii) sprijinirea acțiunilor de parteneriat (la nivel internațional).

1.2. Principalele concluzii ale Consiliului European din 2007

Consiliul Afaceri Generale și Relații Externe din decembrie 2007 a salutat strategia de extindere cu următoarele concluzii:

„În conformitate cu strategia de extindere convenită de Consiliul European din decembrie 2006 și concluziile Consiliului din 11 decembrie 2006, Consiliul salută comunicarea Comisiei din 6 noiembrie cu privire la strategia de extindere și principalele provocări pentru perioada 2007-2008 și ia notă de analiza și de recomandările pe care le conține. Consensul reînnoit cu privire la extindere, care se bazează pe consolidarea angajamentelor, pe condiționalitatea echitabilă și riguroasă și pe o comunicare mai bună, precum și pe capacitatea de a integra noi membri, reprezintă în continuare fundamentul strategiei de extindere a Uniunii Europene. Creșterea calității procesului de extindere va garanta faptul că extinderea va continua să favorizeze pacea, democrația și stabilitatea pe întregul continent și să aducă beneficii concrete în ceea ce privește comerțul, investițiile și creșterea economică.

Anul următor are o importanță esențială în continuarea consolidării și punerea în aplicare a strategiei de extindere a Uniunii Europene și în sprijinirea procesului de tranziție în Balcanii de Vest. Consiliul reamintește propunerile diverse prezentate pe această temă și că viitorul Balcanilor de Vest rezidă în Uniunea Europeană. În acest context, punerea în aplicare în mod consecvent a consensului reînnoit este mai important ca niciodată.

Consiliul reafirmă că ritmul negocierilor depinde în special de progresul înregistrat de țările angajate în negocieri în abordarea criteriilor de deschidere și închidere și, de asemenea, a cerințelor cuprinse în Cadrele de negociere, inclusiv punerea în aplicare a Parteneriatelor de aderare, aflate în prezent în curs de revizuire, fiecare dintre țări fiind judecată pe baza meritelor proprii. Consiliul reamintește că anumite capitole pentru care au fost finalizate pregătirile tehnice vor fi deschise în conformitate cu procedurile stabilite, cu respectarea Cadrelor de negociere. În acest context, Consiliul așteaptă cu interes Conferințele interguvernamentale cu Turcia și Croația din această lună. De asemenea, este esențial ca politica de extindere să mențină o condiționalitate echitabilă și riguroasă în toate etapele negocierilor. În această privință, Consiliul salută intenția Comisiei de a continua consolidarea calității procesului de extindere prin abordarea priorităților-cheie în domeniul administrației publice și al reformei justiției, precum și a luptei împotriva corupției chiar din etapele inițiale prin utilizarea deplină a criteriilor de evaluare și a studiilor de impact, precum și prin creșterea transparenței procesului. Acesta va fi esențial pentru asigurarea unui sprijin public larg și susținut pentru procesul de extindere.”

Următorul Consiliu European din decembrie 2007 a aprobat concluziile de mai sus:

„Consiliul European ia notă de comunicarea Comisiei privind strategia de extindere și susține concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 10 decembrie.”

2. PROGRAMAREA șI PUNEREA ÎN APLICARE A PROGRAMELOR: PREZENTARE GENERALă

2.1. Phare, preaderarea Turciei și CARDS

Odată cu introducerea IPA în ianuarie 2007, nu au mai existat noi angajamente în 2007 pentru Phare, instrumentul de preaderare a Turciei sau CARDS. Eforturile s-au concentrat pe punerea în aplicare a programelor din anii precedenți, inclusiv eliminarea restanțelor.

Puteți găsi informații detaliate despre Phare, asistența financiară pentru preaderarea Turciei și CARDS în anexa la prezentul raport – partea I: secțiunea pe țări.

2.2. Facilitatea de tranziție

Facilitatea de tranziție pentru Bulgaria și România a fost stabilită prin articolul 31 din Actul de aderare pentru finanțarea unor măsuri de consolidare instituțională care să satisfacă nevoia permanentă de întărire a capacității instituționale din anumite domenii, prin acțiuni care nu pot fi finanțate din fonduri structurale sau fondul de dezvoltare rurală. Ca atare, constituie o extindere a asistenței oferite înainte de aderare în cadrul programului Phare. Punerea în aplicare a asistenței UE, disponibilă prin facilitatea de tranziție, este gestionată prin Memorandumul de înțelegere privind punerea în aplicare a facilității de tranziție, semnat de autoritățile bulgare și Comisia Europeană la 21 iunie 2007 și de autoritățile române și Comisia Europeană la 5 septembrie 2007.

Sumele alocate programelor naționale pentru facilitatea de tranziție pe anul 2007 sunt după cum urmează:

Bulgaria | 31,5 milioane euro |

România | 46,5 milioane euro |

În 2007, cele zece noi state membre (Cipru, Republica Cehă, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, Slovacia și Slovenia), care au beneficiat de facilitatea de tranziție specială pentru consolidare instituțională, creată, din 2004, prin articolul 34 din Actul de aderare, au continuat să contracteze proiecte în baza programelor facilității de tranziție din 2005 și 2006 și punerii în aplicare a programelor facilității de tranziție din 2004, 2005 și 2006. Prezentul raport se referă la ultimul an pentru contractarea programului facilității de tranziție pentru aceste zece noi state membre.

2.3. Trecerea la sistemul de descentralizare extinsă (EDIS)

Obiectivul Comisiei este de a permite țărilor care beneficiază de asistență pentru preaderare să gestioneze fondurile comunitare în cadrul EDIS pentru a dobândi, înainte de aderare, o experiență practică suficientă în ceea ce privește gestionarea unui sistem complet descentralizat și a le pregăti astfel să gestioneze eficient fondurile structurale după aderare (într-un mediu de gestionare repartizată). Decizia Comisiei de a permite agențiilor de implementare să funcționeze în baza EDIS urmează să fie luată în momentul în care acestea demonstrează faptul că dețin resursele, structurile și sistemele necesare pentru gestionarea eficientă și oportună a asistenței comunitare.

Cele zece noi state membre care s-au alăturat Uniunii Europene în 2004 funcționează toate în baza EDIS începând cu 2005.

Referitor la Phare și asistența pentru facilitatea de tranziție postaderare, în Bulgaria funcționează un sistem de descentralizare extinsă (EDIS) din luna iulie 2007. Acest lucru înseamnă că punerea în aplicare și contractarea asistenței se află, din momentul respectiv, sub responsabilitatea autorităților bulgare. Asistența care urmează a fi pusă în aplicare (în jur de 700 milioane euro) este gestionată prin intermediul a patru agenții de implementare acreditate[8].

Deși sistemul ca atare a fost dezvoltat și acreditat în baza angajamentelor făcute de autoritățile bulgare, neajunsurile în ce privește punerea în practică și utilizarea asistenței au rămas a fi rezolvate în 2007. Comisia a luat măsuri pentru a se asigura că punctele slabe dezvăluite în acreditare sunt tratate cu atenția cuvenită de către autoritățile bulgare competente[9].

România funcționează, la rândul ei, în baza EDIS de la începutul anului 2007, ceea ce înseamnă că răspunde integral de licitarea și punerea în aplicare a programelor de asistență financiară. Agențiile de implementare acreditate[10] gestionează peste 1,3 miliarde euro, reprezentând programele Phare 2004 și 2005 în curs de punere în aplicare, precum și programele Phare 2006 în curs de contractare și continuarea sprijinului după aderare, în conformitate cu facilitatea de tranziție.

De asemenea, sistemul din România a demonstrat unele deficiențe în primul an de funcționare, iar anumite condiții obligatorii pentru funcționarea sa corespunzătoare nu au fost îndeplinite integral. Comisia și-a exprimat anumite îngrijorări privind capacitatea agențiilor române de asigurare a unei gestionări corecte a fondurilor de la Uniunea Europeană și a decis să ceară autorităților implicate rezolvarea neajunsurilor rămase și să ofere dovezi în favoarea înregistrării de progrese în aplicarea programelor de preaderare, în conformitate cu un sistem corespunzător de punere în aplicare descentralizată extinsă.

Drept urmare, autoritățile au luat măsuri semnificative pentru rezolvarea chestiunilor cheie rămase nerezolvate. România a reușit să aibă o rată a absorbției foarte bună pentru programul de preaderare Phare 2005. Există dovezi că se depun eforturi pentru gestionarea corespunzătoare a fondurilor de preaderare și postaderare care au rămas să fie contractate.

Comisia monitorizează îndeaproape funcționarea sistemului, deoarece capacitatea agențiilor ce gestionează fondurile încă mai necesită să fie consolidată, iar procedurile folosite trebuie să fie aplicate, într-o manieră eficientă, pentru a se asigura că punerea în aplicare a proiectelor se face la timp și eficient și că rezultatele sunt obținute într-o manieră eficientă.

În ceea ce privește Balcanii de Vest, doar Croația funcționează în baza sistemului de implementare descentralizat (DIS). Comisia a decis să acorde conducerea programelor Phare și CARDS instituțiilor croate ce se află sub autoritatea ordonatorului național de credite la 7 februarie 2006, menținând – în același timp – cerința privind controlul ex-ante pentru licitare și contractare. Un proces de audit ulterior asupra DIS, realizat de DG Extindere în 2006, a constatat câteva deficiențe de gestionare ce au dus la un nivel scăzut de absorbție și o capacitate administrativă redusă, care trebuie remediate. Drept urmare, DG Extindere a decis, în decembrie 2007, să suspende temporar aprobarea contractelor în baza programului național Phare 2006 până la momentul în care Comisia este mulțumită de îmbunătățirile realizate, judecând comparativ cu un set de repere.

Un raport de audit foarte critic, privind funcționarea DIS în Turcia, a fost încheiat la începutul lunii iunie 2007. Prin consolidarea personalului Oficiului de Plăți și Contractare Phare (OPCP) și adoptarea legislației menite să consolideze forța OPCP, a putut fi evitată suspendarea iminentă a DIS. Alte neajunsuri critice identificate, ce trebuie rezolvate urgent de Turcia printr-un plan de acțiune, privesc insuficienta supervizare a ministerelor de resort prin ordonatorul de credite al programului (OCP), o practică defectuoasă de rezolvare a neregulilor, un control insuficient al calității dosarelor de achiziții efectuate prin OCP, precum și achizițiile și contractările realizate cu întârziere. S-au înregistrat progrese semnificative în consolidarea DIS în a doua jumătate a anului 2007, inclusiv o accelerare a ritmului de contractare, consolidarea OPCP și întărirea autorității OCP asupra ordonatorilor principali de programe (OPP) din ministerele de resort.

2.4. Coordonarea asistenței comunitare de preaderare

- SAPARD[11] are ca scop ajutarea țărilor candidate în a face față problemelor de adaptare structurală în sectoarele agricole și zonele rurale, precum și în punerea în aplicare a acquis -ului comunitar privind politica agricolă comună (PAC) și a legislației conexe.

- ISPA[12] vizează în principal alinierea țărilor candidate la standardele comunitare de infrastructură. De asemenea, acesta finanțează infrastructura majoră de transport și mediu.

Coordonarea dintre diferitele instrumente de preaderare s-a realizat în faza de programare. Ultimul exercițiu de programare pentru instrumentele SAPARD și ISPA a avut loc în 2006. Începând cu 2007, toate fostele instrumente de preaderare au fost înlocuite cu IPA.

3. COOPERAREA CU BEI șI INSTITUțIILE FINANCIARE INTERNAțIONALE

Cooperarea cu Banca Europeană de Investiții (BEI) și alte IFI, mai ales Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) și Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei (BDCE) în asociere cu Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), sunt organizate în baza Memorandumului de înțelegere modificat din 26 aprilie 2006 între Comisia Europeană și IFI participante pentru țările cuprinse în procesul de extindere.

Punerea în aplicare a programelor orizontale oferă multe posibilități de cooperare cu IFI, permițând acordarea de împrumuturi din partea IFI combinate cu subvenții UE. Aceste programe orizontale completează proiectele de investiții finanțate prin programele naționale.

Au fost dezvoltate patru tipuri de programe, după cum urmează.

Facilitatea de finanțare a IMM-urilor (FFIMM) are ca scop consolidarea capacităților intermediarilor financiari (de exemplu bănci, societăți de leasing) în țările beneficiare, pentru a extinde și a susține operațiunile de finanțare ale acestora către IMM-uri. Proiectele FFIMM includ acordarea de credite, garanții de creditare și leasing pentru intermediarii financiari de pe plan local, în combinație cu stimulente financiare nerambursabile. În schimb, intermediarii financiari împrumută sau oferă leasing pentru microîntreprinderi individuale sau IMM-uri. Începând cu anul 2005, singurele țări eligibile au fost Bulgaria, Croația, România și Turcia. La sfârșitul lunii decembrie 2007, valoarea totală a stimulentelor UE alocate pentru proiecte a fost de 300 milioane euro.

Facilitatea de finanțare municipală (FFM) are ca scop încurajarea intermediarilor financiari de pe plan local pentru acordarea de credite către municipalități. Mecanismul programului este similar cu cel al FFIMM. În 2007, ritmul global de dezvoltare și semnare de noi proiecte a fost mai lent decât s-a estimat, mai ales datorită costurilor administrative ridicate, întârzierilor înregistrate în reformele legislative din unele țări, precum și lipsei de experiență a municipalităților în întocmirea dosarelor de creditare. La sfârșitul lunii decembrie 2007, valoarea totală a stimulentelor UE alocate proiectelor a fost de aproximativ 60 milioane euro.

La cererea Consiliului European de la Nisa din 2002, BEI și Comisia au dezvoltat o Facilitate de infrastructură municipală (FIM). Obiectivul FIM este de a contribui la dezvoltarea socială și economică în regiunile frontaliere ale statelor membre UE-15. În acest sens, FIM combină creditele din resurse BEI cu ajutorul nerambursabil Phare pentru a accelera finalizarea micilor investiții locale în infrastructură. Până la sfârșitul anului 2007, alocările Phare au fost făcute integral pentru 24 de proiecte municipale.

Facilitatea de finanțare pentru eficiență energetică (FFEE) a fost lansată în 2006 pentru tratarea chestiunii privind schimbările climatice. Proiectul se concentrează asupra stimulării investițiilor în eficiență energetică în toate tipurile de clădiri și în sectorul industrial prin fonduri corespunzătoare alocate debitorilor finali. Rezultatele globale ale programului constau în realizarea de economii de energie și o reducere semnificativă a emisiilor de CO2.

FFEE combină liniile de creditare ale IFI, acordate intermediarilor financiari, cu stimulente menite să îmbunătățească eficiența costurilor echipamentelor și să facă investițiile în domeniul energetic mai atrăgătoare, precum și comisioane în avantajul intermediarilor financiari, în vederea încurajării acordării de credite pentru finanțarea eficienței energetice. Punerea în aplicare a FFEE a început în aprilie 2007 iar până în luna decembrie primele proiecte au fost aprobate pentru o sumă totală de 13,65 milioane euro în stimulente.

4. MONITORIZARE șI EVALUARE

Funcția de monitorizare și evaluare are ca scop, în primul rând, să monitorizeze și să evalueze ajutorul financiar pentru țările beneficiare în îndeplinirea obiectivelor de preaderare, prin evaluarea punerii în aplicare a programului și prin delimitarea experiențelor acumulate. În al doilea rând, ea creează răspundere în ceea ce privește valoarea banilor și folosirea fondurilor de preaderare. Un al treilea obiectiv este sprijinirea dezvoltării capacității locale de monitorizare și evaluare în țările beneficiare, ca un mijloc de a consolida capacitatea acestora de a gestiona și controla ajutorul de preaderare.

4.1. Monitorizarea și evaluarea interimară

În 2007, programul de evaluare interimară (EI) pentru Turcia a generat un raport complet de evaluare de țară pentru Turcia (TPAER), precum și rapoarte de evaluare interimară a două sectoare.

Pentru Croația, programul EI a fost introdus în 2007, concentrându-se asupra programului Phare. Mai mult, în 2007 s-a încheiat o evaluare ad hoc a CARDS Croația.

Rezultatele specifice de evaluare interimară sunt descrise în partea II.3 din anexă.

4.2. Evaluare ex post

În cadrul unui seminar de evaluare care a avut loc în aprilie 2007, au fost dezbătute cu părțile interesate, inclusiv țările beneficiare, constatări, concluziile și recomandările evaluării ex post majore a programelor Phare. Un alt seminar a avut loc ulterior, ca urmare a observațiilor cuprinse în raportul de evaluare ex post privind reforma administrației publice.

Rezultatele principale ale evaluării sunt descrise în partea II.3.

5. ALTE ACTIVITățI

Serviciile Comisiei au întreprins o serie de alte activități pentru a îmbunătăți calitatea programelor pentru anul 2007, precum și pentru a sprijini dezvoltarea capacității de evaluare și monitorizare locală. Acțiunile specifice sunt descrise în partea II.3.

[1] PHARE, Regulamentul (CEE) nr. 3906/89 al Consiliului din 18 decembrie 1989.

[2] Instrument structural de preaderare [Regulamentul (CE) nr. 1267/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999].

[3] Programul Special de Aderare pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală [Regulamentul (CE) nr. 1268/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999].

[4] Regulamentul (CE) nr. 2500/2001 al Consiliului din 17 decembrie 2001.

[5] Asistență comunitară pentru reconstrucție, dezvoltare și stabilizare [Regulamentul (CE) nr. 2666/2000 al Consiliului din 5 decembrie 2000].

[6] Articolul 31 din Tratatul de Aderare a Bulgariei și României.

[7] Țări candidate: Croația, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Turcia.Țări potențial candidate: Albania, Bosnia și Herțegovina, Muntenegru, Serbia, Kosovo în conformitate cu dispozițiile RCSONU 1244.

[8] OPCP, Ministerul Dezvoltării Regionale și Lucrărilor Publice, Ministerul Muncii și Politicii Sociale, Ministerul Economiei și Energiei.

[9] Raportul de activitate pe anul 2007 a semnalat o rezervă privind posibile nereguli privind gestionarea unor fonduri PHARE în gestionare descentralizată extinsă, realizate de două agenții de implementare bulgare (Unitatea Centrală de Finanțe și Contracte și Ministerul Dezvoltării Regionale și Lucrărilor Publice). La 23 iulie 2008, acreditarea celor două agenții de implementare a fost suspendată temporar, a se vedea COM(2008)496.

[10] OPCP, Ministerul Integrării Europene, Ministerul Muncii.

[11] Pentru informații generale privind SAPARD, accesați site-ul Direcției Generale Agricultură.

[12] Pentru informații generale privind ISPA, accesați site-ul Direcției Generale Politică Regională.