RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 44/123

Avizul Comitetului Economic și Social European privind instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare al Uniunii Europene: rolul societății civile organizate și al partenerilor sociali

2011/C 44/20

Raportor: dl Giuseppe IULIANO

La sesiunea plenară din 16 iulie 2009, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare al Uniunii Europene: rolul societății civile organizate și al partenerilor sociali.

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 17 iunie 2010. Raportor: dl IULIANO.

În cea de-a 464-a sesiune plenară, care a avut loc la 14 și 15 iulie 2010 (ședința din 15 iulie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 123 de voturi pentru, 0 voturi împotrivă și 0 abțineri.

1. Recomandări și concluzii

Munca decentă în cadrul politicilor de cooperare ale UE și consolidarea sprijinului pentru partenerii sociali

1.1 În ansamblu, CESE apreciază noul instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (ICD). Importanța sa pentru susținerea politicii UE privind cooperarea pentru dezvoltare în lume este de netăgăduit. De aceea, CESE recomandă consolidarea instituțională a politicilor de cooperare în contextul noului Tratat de la Lisabona, prin susținerea rolului central și a responsabilității primordiale a Comisiei în programarea politicilor/strategiilor de cooperare pentru dezvoltare, precum și prin reînnoirea sprijinului acordat rolului Parlamentului European, prin consolidarea procedurii de control democratic și bugetar (democratic scrutiny și budgetary control).

1.2 CESE evidențiază necesitatea încurajării mai susținute a realizării obiectivelor pe care le presupune conceptul de muncă decentă (decent work). Prin urmare, CESE solicită instituțiilor UE, în special Comisiei și Consiliului, să sprijine concret aplicarea principiului muncii decente în cadrul politicilor de cooperare pentru dezvoltare și, mai precis, să includă munca decentă în Planul de acțiune pentru îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului.

1.3 În acest context, partenerii sociali (organizațiile sindicale și cele patronale), în calitate de protagoniști ai dialogului social, ca element constitutiv al muncii decente, trebuie considerați așadar actori și interlocutori principali ai Uniunii Europene. Partenerii sociali trebuie integrați pe deplin în dialogul politic și trebuie să poată beneficia de sprijin direct.

1.4 CESE subliniază importanța rolului sectorului privat în cadrul dezvoltării. În acest sens, CESE reamintește importanța conceptului responsabilității sociale a întreprinderilor, care are la bază respectarea standardelor fundamentale de muncă și de protecție a mediului, sporind astfel transparența angajamentelor sub aspect social și de mediu ale întreprinderilor, în vederea unei dezvoltări mai echitabile a țărilor în care acestea funcționează.

1.5 CESE recomandă o programare mai orientată către implicarea partenerilor sociali, mai ales când este vorba despre achiziții publice de servicii în sectoarele care au legătură cu susținerea drepturilor economice și sociale.

Rolul și reprezentarea societății civile și a partenerilor sociali în cadrul instrumentului de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (ICD)

1.6 CESE subliniază în general rolul esențial al organizațiilor societății civile în promovarea evoluției democratice a popoarelor și statelor care beneficiază de asistență în mod absolut autonom și independent de orientările politice ale guvernelor. În consecință, CESE solicită o sporire a resurselor destinate susținerii societății civile și partenerilor sociali prin programe tematice ICD, declarându-se și în favoarea creșterii complementarității dintre acestea din urmă și programele bazate pe criterii geografice din cadrul aceluiași instrument, în special în cazul sprijinului bugetar.

1.7 Mecanismele de sprijinire a societății civile din cadrul ICD trebuie consolidate, astfel încât aceasta să-și poată îndeplini misiunea la toate nivelurile: în definirea și monitorizarea priorităților politice, precum și în punerea în practică a unor inițiative de dezvoltare. Prin urmare, CESE propune luarea în considerare și elaborarea unor modalități de consultare și de aplicare a programelor Comisiei, modalități care să fie conforme cu caracteristicile și necesitățile actorilor implicați (actor-based approach).

1.8 În acest sens, CESE admite necesitatea recunoașterii dimensiunii internaționale a societății civile, atât la nivel politic, cât și operațional. Aceasta își găsește cea mai potrivită expresie în organizațiile ai căror membri provin atât din nordul, cât și din sudul globului, cum ar fi partenerii sociali, mișcarea cooperatistă etc. Aceste organizații, ce reprezintă organisme globale, trebuie să poată fi consultate oficial și în mod permanent în cadrul procesului de programare a priorităților politice ale UE. Astfel, CESE și-ar putea asuma rolul de instituție care să faciliteze implicarea organizațiilor societății civile în procesul decizional comunitar, în materie de cooperare pentru dezvoltare.

1.9 CESE reafirmă nevoia creșterii importanței actorilor societății civile în țările terțe, inclusiv prin sprijinirea directă a rețelelor regionale ale societății civile din Sud. În acest scop, CESE propune alocarea de resurse în vederea sprijinirii activităților de coordonare și de dezvoltare a capacităților rețelelor din partea de sud a globului, în cadrul Obiectivului 3 al programului „Actori nestatali” al ICD, după cum se întâmplă deja în cazul rețelelor din Nord, astfel încât să se asigure coerența politicilor și acțiunilor la nivel global.

Creșterea eficienței ICD

1.10 CESE salută observațiile Curții de Conturi a UE și recomandă susținerea programelor de mai lungă durată, așa-numitele „acorduri-cadru” ce vizează în general obiective strategice, care se adresează organizațiilor societății civile.

1.11 CESE avansează și posibilitatea extinderii criteriilor de utilizare a subvențiilor în cascadă (sub-granting), ceea ce s-ar dovedi util și ar veni în completarea programelor bazate pe acorduri-cadru, prin care se urmărește în același timp o gestionare mai eficientă a resurselor disponibile.

1.12 CESE subliniază necesitatea creșterii durabilității proiectelor de dezvoltare, propunând: — includerea dezvoltării capacității organizatorice a organizațiilor din Sud, drept componentă transversală a tuturor proiectelor de dezvoltare; — posibilitatea de a sprijini efectuarea unor studii prealabile de fezabilitate a acestor proiecte.

1.13 CESE consideră că trebuie să se pună un mai mare accent pe etapele de selecție, monitorizare și evaluare a acțiunilor de cooperare, în vederea creșterii eficienței acestora. Comitetul subliniază în special: — necesitatea instituirii unei relații mai directe și a unui dialog strategic, atât la nivel central, cât și periferic, între Comisia Europeană și organizațiile care formulează solicitări; — necesitatea stimulării (în termeni strategici și financiari) unei mai mari participări directe a responsabililor cu programele Comisiei la punerea în practică a acțiunilor, atât la nivel central, cât și periferic; — necesitatea numirii în cadrul delegațiilor UE a unui responsabil pentru relațiile cu societatea civilă.

2. Instrumente și programe de ajutor extern ale Uniunii Europene

2.1 În cadrul perspectivei financiare UE 2007-2013, s-a inițiat un lung proces de reorganizare a programelor financiare de ajutor extern ale Uniunii. Acest cadru nou cuprinde așadar atât instrumente geografice, adică IPA (instrumentul de preaderare, destinat țărilor candidate și potențial candidate), IEVP (Instrumentul european de vecinătate și parteneriat, pentru țările din Caucaz, Europa Centrală și Mediterana), ICD (instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare), ITI (destinat cooperării cu țările industrializate), cât și instrumente tematice, adică IEDDO (democrație și drepturile omului) (1), IS (instrumentul de stabilitate) și ICSN (instrumentul de cooperare pentru securitate nucleară, destinat sporirii securității reactoarelor nucleare la nivel mondial). Implementarea instrumentelor tematice nu necesită acordul autorităților din țările terțe.

2.2 Conform acestei repartizări a sarcinilor, ICD reprezintă instrumentul specific de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (2). Acesta este subîmpărțit, la rândul său, în programe geografice și tematice (3), fondurile acestora fiind acordate în diferite moduri, care merg, spre exemplu, de la sprijin bugetar, subvenții și contracte de achiziții, la sprijin acordat organizațiilor internaționale.

2.3 Este important de remarcat că a crescut în mod considerabil numărul categoriilor de actori ce pot beneficia de fondurile ICD, mai ales în ceea ce privește subvențiile. De la viziunea tradițională, conform căreia ONG-urile axate pe dezvoltare erau principalii actori ai societății civile în cooperarea pentru dezvoltare, s-a trecut la o concepție mai complexă, conform căreia, în cele din urmă, partenerii sociali, mai ales sindicatele, sunt noii actori eligibili pentru utilizarea acestui instrument (4).

2.4 CESE a avut inițiativa prezentării acestui aviz în contextul actualei revizuiri intermediare (mid-term review) a ICD, precum și al actualului proces de dialog structurat (5), în vederea formulării de recomandări care să apere rolul fundamental al organizațiilor societății civile în procesul de cooperare (6), evidențiind mai ales contribuția partenerilor sociali la dezvoltare.

3. Observații generale

3.1 Se cuvin menționate evoluțiile recente ale cadrului general al Uniunii Europene și ale cooperării pentru dezvoltare, cuprinse în Tratatul de la Lisabona, intrat în vigoare la 1 decembrie 2009. Din punct de vedere instituțional, printre elementele noi ale tratatului se numără desemnarea unui Înalt Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate, și instituirea Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE) (7), care funcționează sub conducerea acestuia. Și delegațiile UE, adevărate reprezentanțe diplomatice, sunt coordonate de Înaltul Reprezentant și fac parte din SEAE. Deși tratatul atribuie responsabilitatea politicilor de cooperare pentru dezvoltare comisarului responsabil cu dezvoltarea, Înaltul Reprezentant este cel căruia îi revine răspunderea asigurării coerenței și coordonării acțiunilor externe ale Uniunii. Conform recentei propuneri a Înaltului Reprezentant (8), elaborarea documentelor de programare în cazul principalelor instrumente de cooperare (atât tematice, cât și geografice) ar trebui să revină SEAE (sub supravegherea comisarului pentru dezvoltare). Această abordare ar putea prezenta riscul compromiterii independenței politicilor de dezvoltare, în sensul că acestea ar putea fi influențate și subordonate obiectivelor politicii externe a UE și a statelor membre. Așadar, CESE reafirmă rolul central și responsabilitatea primordială a Comisiei în programarea politicilor/strategiilor de cooperare pentru dezvoltare și își reînnoiește sprijinul acordat rolului Parlamentului European, prin consolidarea procedurii de control democratic și bugetar (democratic scrutiny și budgetary control).

3.2 În ansamblu, CESE apreciază noul instrument ICD, importanța sa pentru susținerea politicii UE privind cooperarea pentru dezvoltare în lume fiind de netăgăduit. Comitetul salută și unificarea diverselor programe anterioare într-un singur regulament privind ICD, ceea ce permite creșterea transparenței în programarea și gestionarea resurselor. De asemenea, Comitetul observă sporirea constantă a resurselor financiare destinate acestui domeniu, Uniunea Europeană devenind astfel unul dintre principalii finanțatori mondiali ai cooperării pentru dezvoltare. CESE salută și includerea partenerilor sociali printre noii parteneri eligibili pentru ICD. În sfârșit, CESE consideră că temele abordate de acest instrument corespund întru totul priorităților strategice identificate de Secțiunea sa pentru relații externe (9).

3.3 Cu toate acestea, CESE dorește să evidențieze câteva condiții cu caracter general referitoare la îndeplinirea efectivă a obiectivelor ICD și la rolul societății civile organizate și al partenerilor sociali în cooperarea pentru dezvoltare.

3.4 CESE evidențiază necesitatea încurajării mai susținute a realizării obiectivelor pe care le presupune conceptul de muncă decentă (decent work). La nivel internațional, munca decentă a fost inclusă în mod explicit printre Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM), stabilite în cadrul Națiunilor Unite în vederea combaterii sărăciei și deci ca instrument de cooperare pentru dezvoltare. La nivel european, munca decentă a fost inclusă în mod oficial în politicile de dezvoltare în 2006 (10), numărându-se printre obiectivele ICD. Totuși, persistă încă anumite probleme la nivelul programării/negocierii cooperării UE cu țările terțe, în vederea concretizării acestui concept. De aceea, este surprinzător că, în comunicarea sa recentă, din 2010, privind „pachetul de primăvară” referitor la dezvoltare (11), nici măcar Comisia Europeană nu face vreo referire la munca decentă. Prin urmare, CESE îndeamnă Comisia, Consiliul și Parlamentul să reintroducă munca decentă atât în politicile, cât și în practica dezvoltării și să îi acorde un loc mai important.

3.5 CESE reamintește că libertatea de asociere și de negociere colectivă, ca și dialogul social, reprezintă elemente fundamentale în vederea aplicării politicilor de sprijinire a muncii decente, prin intermediul partenerilor sociali. La rândul său, Comisia Europeană amintește că „Uniunea Europeană este de părere că respectarea drepturilor sociale și a normelor de muncă este condiția unei dezvoltări sociale și economice echitabile și durabile” și că, prin urmare, „principalii actori sunt partenerii sociali (organizațiile patronale și sindicatele) […]. Sindicatele sunt adeseori cele mai puternice organizații de masă din țările partenere și servesc drept gardieni ai normelor de muncă internaționale” (12). De asemenea, în 2005, Consiliul UE a preluat această idee în declarația privind consensul pentru dezvoltare: „partenerii economici și sociali, inclusiv sindicatele, joacă un rol esențial în promovarea democrației, a justiției sociale și a drepturilor omului” (13). De aceea, CESE subliniază că partenerii sociali trebuie văzuți ca actori și interlocutori principali ai UE în aceste privințe. Partenerii sociali trebuie integrați pe deplin în dialogul politic și trebuie să poată beneficia de sprijin direct.

3.6 Comitetul evidențiază importanța pe care o are sectorul privat, care își bazează dinamicile de dezvoltare pe principiul liberei inițiative, în facilitarea unei integrări corespunzătoare a țărilor terțe în economia globală. CESE subliniază că responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) poate spori gradul de responsabilizare a sectorului privat, în sensul unei dezvoltări mai echitabile a țărilor în care operează întreprinderile. Având la bază respectarea standardelor fundamentale de muncă și a priorităților la nivel mondial de protecție a mediului și de producție durabilă, RSI consolidează aspectele sociale și de mediu în cadrul acțiunilor ICD.

3.7 CESE recomandă o programare mai bine orientată către implicarea partenerilor sociali, mai ales când este vorba despre achiziții publice de servicii în sectoarele care au legătură directă cu susținerea drepturilor economice și sociale. Într-adevăr, CESE constată că contractele de achiziții publice de servicii implică adesea chestiuni cum ar fi dialogul social, drepturile muncii și cele sociale. Cu toate acestea, criteriile actuale de selecție (cerințele organizatorice și financiare care trebuie îndeplinite de organizația solicitantă) de multe ori nu permit participarea în condiții de egalitate și echilibru a partenerilor sociali, care ar trebui de fapt considerați drept principalii actori din aceste domenii.

3.8 Este în curs de consolidare tendința comunitară de canalizare a unei părți considerabile a resurselor destinate cooperării pentru dezvoltare prin așa-numitul sprijin bugetar (budget support) (14). Deși această practică poate reflecta o abordare pozitivă, care vizează o atitudine mai proactivă a țărilor beneficiare și, în același timp, mai responsabilă în privința proceselor proprii de dezvoltare, ea riscă totuși să limiteze contribuția esențială a societății civile la evoluția democratică reală a popoarelor și guvernelor care beneficiază de sprijin (15). Consolidarea independenței societății civile garantează dezvoltarea durabilă, trebuind așadar să reprezinte un obiectiv prioritar al politicilor de cooperare pentru dezvoltare. Prin urmare, CESE subliniază necesitatea sporirii resurselor destinate sprijinirii societății civile (programe tematice) (16), pentru atingerea unui dublu obiectiv: o monitorizare efectivă a sprijinului bugetar (17) și desfășurarea unor acțiuni complementare care nu ar putea avea loc doar prin cooperarea la nivel guvernamental (18). Acest lucru este valabil și în cazul programelor geografice (19), în care ar trebui să se prevadă sprijin pentru societatea civilă pe baza criteriilor de transparență, de programare corespunzătoare și de definire a unor obiective specifice, cu respectarea și protejarea dreptului de inițiativă.

3.9 În această privință, rolul partenerilor sociali este esențial, dacă avem în vedere programele tematice (pe lângă cel privind actorii nestatali) referitoare la investițiile în resursele umane (care acoperă domenii precum coeziunea socială, dezvoltarea umană și socială, egalitatea de gen și sănătatea), la azil și migrație (ce vizează consolidarea parcursului legal în cazul migrației forței de muncă), la mediul înconjurător și resursele naturale (care promovează acțiuni de control al durabilității ecologice de către societatea civilă din țările în curs de dezvoltare), precum și la siguranța alimentară. Mai ales programul tematic privind ocuparea forței de muncă, coeziunea socială și munca decentă (20) (inclus în programul „Investiția în resursele umane”) ar trebui să reflecte în mai mare măsură rolul partenerilor sociali și al dialogului social. La fel, dezvoltarea agriculturii de bază ar trebui introdusă în mod explicit printre prioritățile programului privind siguranța alimentară (21).

3.10 Având în vedere obiectivele ICD, este evident necesară adoptarea de strategii globale în vederea punerii în practică a cooperării pentru dezvoltare. Afirmația este valabilă și pentru organizațiile societății civile, mai ales pentru cele care au o dimensiune internațională. Dimensiunea internațională a societății civile își găsește cea mai potrivită expresie în organizațiile ai căror membri provin atât din nordul, cât și din sudul globului [de exemplu partenerii sociali, mișcarea cooperatistă etc. (22)]. Aceste organizații reprezintă organisme globale, fiind așadar posibilă consultarea lor oficială în cursul procesului de programare a priorităților politice ale UE, în cooperarea cu guvernele beneficiare. În acest sens, CESE trimite la mecanismele de consultare și decizionale existente în prezent în cadrul OCDE și al Consiliului Europei (23).

3.11 CESE reafirmă nevoia creșterii importanței actorilor societății civile mai ales în țările terțe, prin sprijinirea directă a rețelelor regionale ale societății civile din Sud. În acest scop, CESE propune alocarea de resurse, în cadrul Obiectivului 3 al programului „Actori nestatali” al ICD, în vederea sprijinirii activităților de coordonare și de dezvoltare a capacităților rețelelor din partea de sud a globului (pentru consolidarea capacității de reprezentare a acestora), după cum se întâmplă deja în cazul rețelelor din Nord, în cadrul Obiectivului 3 al programului „Actori nestatali” al ICD. Sprijinirea rețelelor internaționale și regionale ar contribui la consolidarea coerenței la nivel mondial a politicilor și acțiunilor din domeniul cooperării pentru dezvoltare.

3.12 În consecință, pare necesară consolidarea instrumentelor de susținere a societății civile din cadrul ICD, astfel încât aceasta să-și poată îndeplini misiunea la toate nivelurile: în definirea și monitorizarea priorităților politice, precum și în punerea în practică a unor inițiative de dezvoltare. Prin urmare, CESE propune luarea în considerare și elaborarea unor modalități de consultare și de aplicare a programelor Comisiei, modalități care să fie conforme cu caracteristicile și necesitățile actorilor implicați (actor-based approach). Este limpede că, în prezent, există o mare varietate de actori internaționali în domeniul cooperării, fiecare cu propriile sale domenii de acțiune, obiective, strategii, sisteme organizaționale și operaționale.

4. Observații specifice

4.1 În recentul său raport privind implicarea actorilor nestatali (24), Curtea de Conturi a UE subliniază necesitatea finanțării unor programe pe termen mai lung, așa-numitele „acorduri-cadru”, ce vizează în principal obiective strategice, pentru organizațiile societății civile. CESE este de acord cu această orientare și o susține.

4.2 CESE propune și eventualitatea extinderii criteriilor de utilizare a subvențiilor în cascadă (sub-granting), ceea ce s-ar dovedi util și ar veni în completarea programelor bazate pe acorduri-cadru, astfel încât să se ajungă mai ușor la organizațiile de la bază. În plus, aceasta ar constitui și o modalitate mai eficientă de gestionare a resurselor disponibile de către Comisia Europeană, evitându-se fragmentarea inițiativelor.

4.3 CESE subliniază necesitatea creșterii durabilității proiectelor de dezvoltare, propunând: — includerea dezvoltării capacității organizaționale a organizațiilor din Sud (deci nu doar a capacității de gestionare a activităților legate de proiecte), drept componentă transversală a tuturor proiectelor de dezvoltare; — posibilitatea de a sprijini efectuarea unor studii prealabile de fezabilitate a acestor proiecte: după cum se subliniază în același raport al Curții de Conturi, demararea activităților din cadrul proiectelor este în general întârziată de analiza insuficientă a nevoilor de la fața locului (25). Finanțarea prealabilă a unor astfel de studii ar putea face ca proiectul să devină operațional încă de la început (26).

4.4 CESE consideră că trebuie să se pună un mai mare accent pe etapele de selecție, monitorizare și evaluare a acțiunilor de cooperare, în vederea creșterii eficienței acestora. Comitetul subliniază în special: — necesitatea revizuirii sistemului actual de selecție a proiectelor care, din motive birocratice, de multe ori nu permite alegerea propunerii celei mai potrivite. Pare deci necesară instituirea unei relații mai directe și a unui dialog strategic, atât la nivel central, cât și periferic, între Uniunea Europeană și organizațiile solicitante, prin adoptarea, în cadrul acțiunilor ce trebuie întreprinse, a unui model participativ; — necesitatea încurajării (în termeni strategici și financiari) unei participări directe mai mari a responsabililor cu programele Comisiei la punerea în practică a acțiunilor. Aceasta ar permite o monitorizare eficientă a rezultatelor, facilitând relația finanțator-beneficiar și, în cele din urmă, o evaluare reală a impactului proiectelor, atât la nivel central, cât și periferic; — necesitatea numirii unui responsabil pentru relațiile cu societatea civilă în cadrul fiecărei delegații a UE. Odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, aceste delegații au devenit adevărate reprezentanțe diplomatice ale Uniunii. Pe lângă aceasta, așa cum s-a observat mai sus, delegațiile vor face parte din SEAE și vor trebui să acționeze din ce în ce mai coordonat cu reprezentanțele statelor membre. Se impune așadar consolidarea instituțională a punctelor de referință ale organizațiilor societății civile în cadrul delegațiilor.

Bruxelles, 15 iulie 2010 Președintele Comitetului Economic și Social European Mario SEPI

(1) A se vedea Avizul CESE intitulat „Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului”, REX/263, 2009.

(2) Bugetul ICD în perioada 2007-2013 este de 16 897 miliarde EUR: http://www.developmentportal.eu/wcm/subsite/snv1v2/content/view/53/81/. Printre instrumentele de cooperare trebuie amintit și Fondul European de Dezvoltare (FED) pentru țările ACP, care nu aparține însă bugetului UE. Cel de-al 10-lea FED are un buget de 22 682 de milioane EUR, care acoperă perioada 2008-2013: http://europa.eu/legislation_summaries/development/overseas_countries_territories/r12102_en.htm.

(3) Programe geografice: America Latină, Asia, Asia Centrală, Orientul Mijlociu și Africa de Sud. Programe tematice: siguranța alimentelor, investițiile în resursele umane, azilul și migrația, actorii nestatali și autoritățile locale, mediul înconjurător și resursele naturale. A se vedea: http://ec.europa.eu/europeaid/infopoint/publications/europeaid/153a_en.htm. Tot pentru perioada 2007-2013, resursele destinate programelor geografice și tematice au fost împărțite după cum urmează: 10,57 miliarde EUR pentru cele geografice (60 %) și 5,596 miliarde EUR pentru cele tematice (33 %).

(4) A se vedea Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind stabilirea unui instrument financiar de cooperare pentru dezvoltare, JO L 379 din 27.12.2006.

(5) „Dialogul structurat privind includerea societății civile și a autorităților locale în cooperarea pentru dezvoltare” este o inițiativă lansată în 2009 de Comisia Europeană în vederea dezbaterii rolului societății civile și al autorităților locale în cadrul cooperării. Deși nu reprezintă un proces de negociere, dialogul urmărește formularea unor opinii comune asupra chestiunilor menționate, cu participarea statelor membre ale UE, a Parlamentului European, precum și a reprezentanților societății civile. A se vedea: http://ec.europa.eu/europeaid/who/partners/civil-society/structured-dialogue_en.htm.

(6) În acest sens, CESE reamintește că, în urma Forumului de la Accra din 2008, organizațiile societății civile au fost pe deplin recunoscute ca actori ai dezvoltării (independent development actors in their own right), în aceeași măsură ca și guvernele și organizațiile internaționale (articolul 20 din Agenda pentru acțiune de la Accra – Accra Agenda for Action): http://siteresources.worldbank.org/ACCRAEXT/Resources/4700790-1217425866038/AAA-4-SEPTEMBER-FINAL-16h00.pdf.

(7) Personalul SEAE va cuprinde funcționari din departamentele de resort de la Secretariatul general al Consiliului și de la Comisie, precum și din serviciile diplomatice naționale ale statelor membre. SEAE este un serviciu special, separat și independent de Comisie și de Consiliu: http://eeas.europa.eu/background/index_en.htm

(8) Articolul 8: http://eeas.europa.eu/docs/eeas_draft_decision_250310_en.pdf

(9) CESE are un comitet ACP, responsabil cu relațiile cu aceste țări. A se vedea ca bibliografie avizele CESE privind Fondul European de Dezvoltare (FED).

(10) Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Promovarea muncii decente pentru toți, COM(2006) 249 final.

(11) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un plan de acțiune al UE în douăsprezece puncte în sprijinul Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, COM(2010) 159 final.

(12) Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind rolul Uniunii Europene în promovarea drepturilor omului și în democratizarea țărilor terțe, COM(2001) 252 final.

(13) JO C 46, 24.2.2006, p. 1 par. 18.

(14) Sprijinul bugetar presupune transferul direct de resurse financiare de la UE către statul beneficiar, prin intermediul organismelor financiare existente. Sprijinul bugetar poate avea un caracter general, susținând o strategie națională de dezvoltare, sau sectorial, atunci când vizează teme specifice, cum ar fi sănătatea, educația etc. http://ec.europa.eu/europeaid/how/delivering-aid/budget-support/index_en.htm.

(15) Avizul Comitetului Economic și Social European privind rolul societății civile în cadrul noii strategii pentru Balcanii de Vest, JO C 80, 30.3.2004.

(16) Spre deosebire de programele geografice, cele tematice nu necesită aprobarea statului beneficiar pentru a putea fi implementate.

(17) Trebuie menționat rolul fundamental pe care organizațiile societății civile și-l pot asuma în monitorizarea și controlul resurselor alocate cooperării pentru dezvoltare, în vederea eliminării eventualelor fenomene de corupție.

(18) EuropeAid desfășoară în prezent studii în acest sens: a se vedea Engaging non state actors in new aid modalities la adresa: https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/aidco/index.php/Structured_dialogue#WG2:_T1:_New_aid_modalities_and_CSOs_and_LAs_challenges_and_opportunities.3F, precum și Complementarity of EC financial instruments in the field of human rights and democracy (notă de informare), aidco.e.4 (2009)338553, 29.10.2009.

(19) Se pare că, până acum, cea mai mare parte a ajutorului financiar a fost acordat în cadrul programelor geografice sub forma „sprijinului bugetar”, în detrimentul susținerii societății civile la nivel local. Trebuie reamintit că programele geografice sunt supuse aprobării statului beneficiar.

(20) Trebuie remarcat că resursele financiare alocate acestei teme reprezintă doar 21 % din ansamblul fondurilor programului „Investiția în resursele umane” 2007-2013. A se vedea Mid-term review of Strategy Paper for Thematic Programme (2007–2013).

(21) Avizul CESE din 2009 intitulat „Comerț și siguranță alimentară” (REX/273). Raportor: dl CAMPLI.

(22) Partenerii sociali (organizațiile sindicale și cele patronale) sunt organizați atât la nivel european, cât și internațional. La nivel european, organizația patronală este Business Europe, iar cea sindicală, Confederația Europeană a Sindicatelor (CES); la nivel internațional, există Organizația Internațională a Patronatelor (OIP) și Confederația Internațională a Sindicatelor (CIS). Și mișcarea cooperatistă este organizată la nivel european și internațional (a se vedea Cooperatives Europe – Cooperativele Europene și International Co-operatives Alliance – Alianța Cooperativă Internațională). La acestea se adaugă ansamblul organizațiilor, cooperativelor și societăților de ajutor reciproc care alcătuiesc „economia socială”, așa cum a fost definită aceasta cu ocazia conferinței OIM de la Johannesburg, din 19-21 octombrie 2009 („Economia socială – răspunsul Africii la criza globală”).

(23) A se vedea rolul TUAC și, respectiv, al Forumului european al tineretului.

(24) „Modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea comunitară în scopul dezvoltării”, Raportul special 4/2009.

(25) Idem, p. 23, par. 41.

(26) Pentru finanțarea acestui tip de studii ar putea fi prevăzut un fond reînnoibil, prin care Comisia să acorde o finanțare prealabilă, ce ar urma să fie dedusă ulterior din costurile totale ale proiectului, în cazul selecționării acestuia.