EUROPEAN COMMISSION 
Brussels, 9.11.2011 
SEC(2011) 1323 final 
  
COMMISSION STAFF WORKING PAPER 
Executive summary of impact assessment  
Accompanying the document 
Health for growth programme of EU action in the field of health for the period 2014-
2020 
 
{COM(2011) 709 final} 
{SEC(2011) 1322 final}  
 
 1Declinarea responsabilit ății 
Prezentul raport de evalua re de impact angajeaz ă numai serviciile Comisiei implicate în 
elaborarea sa iar textul a fost redactat pentru a servi drept baz ă pentru formularea de 
observații și nu anticipeaz ă forma final ă a niciunei eventuale decizii a Comisiei. 
 
 21. DEFINIREA  PROBLEMEI 
„Sănătate pentru cre ștere”, cel de-al treilea pr ogram al UE în domeniul s ănătății pentru 
perioada 2014-2020 (denumit în co ntinuare „programul”), va c ăuta să continue rezultatele 
obținute atât în cadrul pr imului program de s ănătate public ă (PSP) pentru perioada 2003-
2007, cât și în cadrul celui de-al doilea program în domeniul s ănătății (PS), program în curs 
pentru perioada 2008-2013.  
Cu toate acestea, în sensul obiectivelor st rategiei „Europa 2020 - O strategie european ă pentru 
o creștere inteligent ă, durabilă și favorabil ă incluziunii”1 și pe baza concluziilor ob ținute și a 
recomand ărilor emise cu ocazia diferitelor exerci ții de evaluare și de audit referitoare la 
programele precedente, noul program va  introduce, de asemenea, o nou ă abordare în anumite 
privințe. Acesta va fi un program mai țintit, care va pune accentul pe un num ăr mai limitat de 
priorități și activități de importan ță mare, pentru care va putea crea o mas ă critică, printre 
altele prin exercitarea unui  efect de pârghie, care s ă completeze politicile statelor membre și 
să încurajeze coopera rea în domeniul s ănătății, în conformitate cu ar ticolul 168 din Tratatul 
privind func ționarea Uniunii Europene.  
Învățămintele programelor anterioare și ale evalu ărilor acestora au fost clare: 
a) noul program ar trebui s ă conțină obiective  mai puține și mai țintite  și să își 
concentreze sprijinul financiar pe un num ăr mai mic de activit ăți în domenii prioritare 
esențiale, care produc valoarea ad ăugată cea mai ridicat ă la nivelul UE . Aceasta ar trebui s ă 
ducă la creșterea eficien ței și să sporească la maximum impactul programului;  
b) programul ar trebui s ă implice toate țările participante , în special statele membre ale 
UE cu un venit na țional brut (VNB) relativ sc ăzut. Ar trebui s ă se pună accentul pe domenii în 
care statele membre nu pot ac ționa individual în mod efic ient din punct de vedere al 
costurilor , în cazul în care exist ă probleme transfrontaliere sau legate de pia ța internă sau care 
comportă avantaje și sporuri de eficacitate semnificative din colaborarea la nivelul UE;  
c) rezultatele trebuie s ă se bazeze pe un sistem de raportare periodic ă și să fie 
partajate/r ăspândite mai eficient între serviciile Comisiei și la părțile interesate și factorii de 
decizie na ționali.  
Astfel cum se men ționează în Comunicarea Comisiei Europe ne din 29 iunie 2011, intitulat ă 
„Un buget pentru strategia Europa 2020”2, „promovarea unor condi ții bune de s ănătate face 
parte din obiectivele cre șterii inteligente și favorabile incluziunii ale strategiei Europa 2020. 
Menținerea unei popula ții sănătoase și active mai mult timp are un impact pozitiv asupra 
productivit ății și competitivit ății. Inovarea în domeniul asisten ței medicale contribuie la 
abordarea provoc ării sustenabilit ății în acest sector în contextul evolu ției demografice iar 
măsurile în vederea reducerii inegalit ății în materie de s ănătate sunt importante pentru 
obținerea unei «cre șteri favorabile incluziunii»”.  
                                                 
1 Comunicarea Comisiei: „Europ a 2020 — O strategie european ă pentru o cre ștere inteligent ă, durabilă și 
favorabilă incluziunii”, COM(2010) 2020 final. 
2 „Un buget pentru strategia Europa 2020” — Comunicare a Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, 
Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — COM(2011) 500 final. 
 
 
 3Mai precis, în fi șa tematic ă privind s ănătatea, aferent ă comunic ării privind cadrul financiar 
multianual (CFM) se afirm ă: 
„Noul program intitulat «S ănătate pentru cre ștere» va fi orientat c ătre acțiuni cu o valoare 
adăugată clară la nivelul UE, în conformitate cu obiectivele și noile obliga ții juridice ale  
strategiei Europa 2020.  Obiectivul principal este:  
• de a colabora cu statele membre pentru a proteja cet ățenii de amenin țările 
transfrontaliere la adresa s ănătății,  
• de a spori sustenabilitatea serviciilor de s ănătate,  
• de a ameliora s ănătatea popula ției, încurajând, în acela și timp, inovarea în 
domeniul s ănătății.  
De exemplu, programul va sprijini politica din domeniul s ănătății prin elaborarea celor mai 
bune practici și ghiduri pentru diagnosticarea și tratarea bolilor rare , sprijinirea re țelelor 
europene de referin ță privind bolile , elaborarea celor mai bune practici și ghiduri privind 
controlul cu ajutorul scanerului  și elaborarea unei abord ări comune a UE în materie de 
evaluări ale tehnologiei medicale și de e-sănătate. 
[În același timp] Măsurile în favoarea cercet ării și inovării în domeniul s ănătății vor fi 
sprijinite prin intermediul Cadrului  strategic comun pentru cercetare și inovare.”  
În această comunicare, Comisia a propus o aloca ție de 396 de milioane de euro (în pre țuri din 
2011; adic ă 446 de milioane de euro în pre țuri actuale) pentru perioada 2014-2020 pentru un 
program consacrat în mod special s ănătății. În termeni bugetari acesta este cu siguran ță un 
program de dimensiune mic ă spre mijlocie, în special atunci când se ia în considerare c ă 
cheltuielile de s ănătate reprezint ă aproape 10% din produsul intern brut al UE și constituie 
unul dintre cele mai importante sectoare economice din UE.  
Sănătatea nu reprezint ă doar o valoare în sine – aceasta este, de asemenea, un puternic 
stimulent al cre șterii economice. În sectorul asisten ței medicale lucreaz ă unul din zece 
lucrători din UE, printre cei mai califica ți, întrucât acesta de ține o propor ție superioar ă mediei 
de lucrători cu diplome de studii superioare. Aceasta confer ă sectorului s ănătății un rol 
important de jucat în economie în general și în contribu ția la strategia Europa 2020. Exist ă 
dovezi solide ale leg ăturii dintre s ănătate și performan ța economic ă: o popula ție cu o stare de 
sănătate bună este o condi ție sine qua non  pentru a atinge o cre ștere inteligent ă, durabilă și 
favorabilă incluziunii.  
Nu numai c ă starea de s ănătate bună constituie unul dintre cei mai importan ți factori pentru 
creșterea productivit ății individuale și participarea activ ă a fiecărui cetățean în cadrul 
societății, dar, de asemenea, și o creștere a num ărului de ani productivi ca urmare a condi țiilor 
mai bune de s ănătate va avea un impact pozitiv imediat asupra productivit ății și 
competitivit ății colective. În plus, s ănătatea reprezint ă o forță motrice economic ă puternică de 
creștere economic ă, atât prin sus ținerea cererii gospod ăriilor și prin sporirea economiilor, cât 
și prin crearea de locuri de munc ă de înaltă calitate, stimularea inov ării și constituirea unei 
baze pentru o industrie european ă puternică.  
În sfârșit, investi țiile în domeniul s ănătății pot, de asemenea, s ă contribuie la abordarea 
provocărilor precum și mai buna exploatare a oportunit ăților oferite de o societate în curs de 
îmbătrânire (în urm ătorii 20 de ani, num ărul de europeni în vârst ă de peste 65 de ani este 
susceptibil s ă crească cu 45%, de la 85 de milioane în 2008 la 123 de milioane în 2030). 
Problemele care se pun în acest context sunt legate nu numai de protec ția, promovarea și 
îmbunătățirea stării de sănătate a persoanelor în vârst ă, ci și de finan țarea costurilor tot mai 
 
 4mari ale asisten ței medicale și de ameliorarea asisten ței medicale oferite, ca urmare a cre șterii 
și diversific ării așteptărilor, precum și asigurarea accesului la aceasta. 
În domeniul s ănătății, statele membre trebuie s ă găsească echilibrul just între furnizarea unui 
acces universal la servicii de s ănătate de înalt ă calitate și respectarea constrâ ngerilor bugetare. 
Aceste probleme nu sunt neap ărat noi, dar necesita tea de a le solu ționa a devenit tot mai 
urgentă, în special în climatul economic actual. Criza financiar ă a sporit și mai mult nevoia de 
a îmbunătăți eficacitatea economic ă a sistemelor na ționale de s ănătate. În primul rând, este de 
competen ța statelor membre s ă adopte m ăsuri directe la nivelul lor. Obiectivul politicii UE în 
domeniul s ănătății, astfel cum se precizeaz ă în Tratat, este de a completa și sprijini aceste 
politicile na ționale și de a încuraja cooperarea între statele membre.  
Provocarea este aceea de a construi un program UE în domeniul s ănătății care să servească cel 
mai bine interesele statelor membre și ale altor p ărți interesate în cadrul unui buget limitat. 
Prin urmare, este necesar s ă se stabileasc ă o ierarhie a necesit ăților în așa fel încât rezultatele 
programului s ă fie utilizate și să creeze un efect de pârghie pentru a sprijini și dezvolta 
politicile de s ănătate la nivel european, na țional și local.  
Programul ar trebui s ă permită instituirea și consolidarea mecanismelor de cooperare și 
proceselor de coordonare între st atele membre în scopul identific ării unor instrumente comune 
și a celor mai bune practici care s ă creeze sinergii. Acesta trebuie s ă creeze cea mai mare 
valoare ad ăugată pentru UE și să conducă la economii de scar ă, sprijinind, prin urmare, 
reformele în circumstan țe dificile. Statele membre și UE în ansamblu se confrunt ă cu mai 
multe provoc ări, din perspectiva anului 2020 și dincolo de aceasta: 
A. sustenabilitatea financiar ă a sistemelor de s ănătate; 
 B. penuriile de for ță de munc ă în domeniul s ănătății; 
  C. îmbun ătățirile necesare pentru siguran ța pacienților; 
  D: absen ța unor progrese continue în combaterea și prevenirea bolilor cronice;  
  E. pierderea anilor cei mai productivi, pentru o mare parte din popula ție, din 
cauza cre șterii lente a duratei de via ță în condiții bune de s ănătate; 
 F. agravarea inegalit ăților în materie de s ănătate în Europa și în vecin ătatea ei; 
 G. amenin țările globale și transfrontaliere. 
Programul poate contribui la abordarea cu succes a provoc ărilor mai-sus men ționate numai în 
măsura în care acesta ofer ă oportunit ăți financiare pentru construirea și consolidarea 
mecanismelor cooper ării și proceselor de coordonare în tre statele membre în scopul 
identificării unor instrumente comune și a celor mai bune practici care s ă creeze sinergii, s ă 
creeze valoare ad ăugată pentru UE și să conducă la economii de scar ă, respectând, în acela și 
timp, pe deplin principiul subsidiarit ății și recunoscând responsabilitatea ultim ă a statelor 
membre pentru luarea unor decizii mai adaptate situa țiilor lor specifice. 
Astfel, programul va interveni numai în  cazul în care statele membre nu pot ac ționa individual 
sau în care coordonarea este, în mod clar, cea mai bun ă modalitate de a avansa. În 
conformitate cu obiectivele strategiei Europa 2020; ac țiunile întreprinse în  cadrul programului 
trebuie să dovedeasc ă că au o valoare ad ăugată reală pentru UE și un impact m ăsurabil.  
Alte programe de finan țare ale UE dotate cu resurse mai bune vor contribui la îmbun ătățirea 
sănătății publice în UE, mai ales componenta privind s ănătatea public ă din cadrul programului 
de cercetare și din cadrul fondurilor structurale. Cu toate acestea, programul privind s ănătatea 
 
 5este unicul destinat în mod specific s ă abordeze provoc ările și preocup ările din domeniul 
politicii de s ănătate, contribuind, totodat ă, la realizarea mai deplin ă a obiectivelor politicilor 
în acest domeniu. Acesta poate, prin urmare, s ă abordeze probleme care sunt excluse din 
domeniul de aplicare al altor programe de finan țare. Succesul s ău poate, cu toate acestea, s ă 
fie amplificat prin stabilirea leg ăturilor necesare și a sinergiilor cu alte programe de cheltuieli. 
2. TEST DE SUBSIDIARITATE – DRE PTUL UNIUNII EU ROPENE DE A 
ACțIONA 
Articolul 168 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene (TFUE) afirm ă în mod ferm 
principiul subsidiarit ății în domeniul s ănătății publice . Acesta afirm ă că „acțiunea Uniunii 
… completeaz ă politicile na ționale” și apoi că „acțiunea Uniunii completeaz ă acțiunea 
statelor membre.” Uniunea poate, de asemenea, „ sprijini  acțiunea acestora”. 
Principalele domenii în care trebuie s ă se ia aceste m ăsuri complementare sunt, de asemenea, 
menționate: 
• îmbunătățirea sănătății publice, 
• prevenirea bolilor și afecțiunilor fizice și mentale, 
• evitarea surselor de pericol pentru s ănătatea fizic ă și mentală, 
• combaterea epidemiilor majore, 
• reducerea efectelor nocive ale drogurilor asupra s ănătății, inclusiv prin informare și 
prevenire, și 
• îmbunătățirea complementarit ății dintre serviciile de s ănătate ale statelor membre în 
zonele transfrontaliere.  
Același articol indic ă, de asemenea, modalit ăți de a contribui la combaterea epidemiilor 
majore: 
• prin promovarea cercet ării cu privire la cauzele, transmiterea și prevenirea acestora, 
• prin promovarea inform ării și a educației în materie de s ănătate, 
• prin monitorizarea amenin țărilor transfrontaliere grave privind s ănătatea, alertarea 
timpurie în cazul unor asemenea amenin țări și combaterea acestora, 
• prin încurajarea cooper ării între statele membre. În special, la al doilea paragraf al 
alineatului (2) al articolului 168, se precizeaz ă că „Comisia poate adopta, în strâns contact 
cu statele membre, orice ini țiativă utilă promovării acestei coordon ări, în special ini țiative 
menite să stabileasc ă ghidurile și indicatorii, s ă organizeze schimbul celor mai bune 
practici și să pregătească elementele necesare pentru supravegherea și evaluarea 
periodică.” 
La alineatul (3) din acela și articol, se precizeaz ă că „Uniunea și statele membre favorizeaz ă 
cooperarea cu țările terțe și cu organiza țiile interna ționale competente în domeniul s ănătății 
publice.” 
În acest context, articolul 168 a lineatul (5) din TFUE prevede c ă Parlamentul European și 
Consiliul adopt ă măsuri de încurajare privind protejarea și îmbunătățirea sănătății umane. 
 
Verificarea necesit ății 
 
 6Deși statele membre ca entit ăți suverane trebuie s ă abordeze problemele men ționate anterior 
și să decidă asupra politicilor lor de s ănătate naționale, într-un anumit num ăr de cazuri, 
acestea pot lua m ăsuri numai dup ă o coordonare la nivelul UE. Pentru multe țări, cooperarea 
dintre statele membre este foarte profitabil ă și este mult mai eficient ă din punct de vedere al 
costurilor. Exist ă, de asemenea, mai multe șanse de a solu ționa problemele globale și 
problemele comune prin mobilizar ea eforturilor la nivelul UE și prin stabilirea unor valori și 
principii comune. 
Prin urmare, programul va finan ța în primul rând ac țiunile pe care statele membre nu pot s ă le 
realizeze singure, cu acela și grad de eficien ță, ci depind în mare m ăsură de cooperarea la 
nivelul UE.  
3. VALOAREA AD ĂUGATĂ A UE 
Experiența dobândit ă în cursul programelor an terioare a furnizat un num ăr de exemple în care 
acțiunile la nivelul UE pot oferi o valoare ad ăugată clară, care a fost recunoscut ă de statele 
membre (a se vedea studiile de caz inclus e în anexa la evaluarea impactului).  
Recent, izbucnirea epidemiei de grip ă H1N1 din 2009 a demonstrat în mod clar valoarea 
investițiilor în preg ătirea, prevenirea și coordonarea ac țiunilor privind amenin țările pentru 
sănătate și bolile transmisibile la nivelul UE. Consolidarea capacit ății de a gestiona 
amenințările transfrontalie re grave pentru s ănătate, împreun ă cu achizi ționarea în comun a 
vaccinurilor împotriva pandemiilor, reprezint ă un alt domeniu în care poate fi ob ținută o 
valoare ad ăugată semnificativ ă a UE. De asemenea, cooperarea privind bolile transfrontaliere 
precum gripa H1N1 nu poate fi realizat ă în mod individual de c ătre statele membre, ci 
depinde de ini țiativele și de finan țarea la nivelul UE. În domeniul amenin țărilor la adresa 
sănătății, rolul UE, dincol o de coordonarea r ăspunsului la aceste amenin țări, este, de 
asemenea, de a consolida capacitatea statele membre și a țărilor care nu fac parte din UE de a 
răspunde la acestea. Furnizarea unui r ăspuns rapid și coordonat la amenin țările globale la 
adresa sănătății face parte, de asemenea, din rolul UE. 
UE poate aduce, de asemenea, beneficii semnifi cative cu privire la aspecte precum serviciile 
de asisten ță medicală transfrontaliere și inegalitățile în materie de s ănătate și prin elaborarea 
unor strategii de lupt ă împotriva rezisten ței crescânde la antimicrobiene, al ături de tehnologii 
medicale eficiente din punct de vedere al costurilor și asistență medicală inovatoare, și de 
promovarea îmb ătrânirii în condi ții mai bune de s ănătate, cu ajutorul unui parteneriat 
european pentru inovare. Ac țiunile întreprinse în cadrul programului în domeniul s ănătății 
sunt complementare și aduc un plus de valoare la ac țiunile statelor membre privind 
promovarea s ănătății și prevenirea bolilor (inclusiv activit ăți privind, de exemplu, alimenta ția 
și tabagismul și privind reducerea inegalit ăților în materie de s ănătate), protec ția cetățenilor 
împotriva amenin țărilor la adresa s ănătății, în special preg ătirea pentru o pandemie, siguran ța 
produselor medicale, a sângelui, țesuturilor, celulelor și organelor și cooperarea între 
sistemele de s ănătate. Înțelegerea bolilor rare și elaborarea unor tratam ente inovatoare pentru 
acestea necesit ă punerea în comun a popula țiilor de pacien ți în registrele europene din mai 
multe țări; multe astfel de m ăsuri depind în mod critic de  programul din domeniul s ănătății.  
Programul în domeniul s ănătății a elaborat și a consolidat re țelele compuse din speciali știi 
europeni în domeniul s ănătății, autorit ățile sanitare na ționale și regionale și alte părți 
interesate care contribuie semnif icativ la schimbul de cuno ștințe și la dezvoltarea de capacit ăți 
în materie de s ănătate în UE. Acesta a creat, de asemenea, consor ții, parteneriate și alte 
modalități de a face schimb de informa ții și practici în întreaga Europ ă, stimulând astfel 
cooperarea și ritmul cercet ărilor. Rezultatul proiectelor și acțiunilor finan țate prin programul 
 
 7din domeniul s ănătății constituie cea mai eficient ă, dacă nu singura, modalitate de a construi o 
bază de cunoștințe concrete pentru elaborar ea unor politici de reglementare cu mult mai largi 
(de exemplu, privind cancerul, boala Alzheimer, bolile rare și inegalitățile în materie de 
sănătate). 
În contextul evalu ării intermediare a celui de-al doilea program în domeniul s ănătății și pe 
baza analizei aprofundate a studiilor de caz, au fost definite și testate urm ătoarele criterii 
referitoare la valoarea ad ăugată la nivelul UE pentru ac țiuni concrete finan țate: 
• încurajarea schimbului de cele mai bune practici  între statele membre;  
• sprijinirea rețelelor  pentru schimbul de cuno ștințe sau învățarea reciproc ă;  
• abordarea amenințărilor transfrontaliere  în vederea reducerii riscurilor și a atenuării 
consecințelor acestora;  
• abordarea anumitor probleme legate de piața internă pentru care UE dispune de o 
legitimitate important ă pentru a asigura solu ții de înalt ă calitate în ansamblul statelor 
membre;  
• stimularea potențialului de inovare  în domeniul s ănătății;  
• acțiuni care ar putea conduce la un sistem de referințe în vederea adopt ării deciziilor;  
• îmbunătățirea economiilor de scar ă prin evitarea risipei datorate redundan ței și 
optimizarea utiliz ării resurselor financiare.  
4. OBIECTIVELE  PROGRAMULUI 
Luând în considerare problemele și contextul descris mai sus, precum și resursele financiare 
limitate pentru anii urm ători, obiectivele generale ale programului „S ănătate pentru cre ștere” 
vor fi de a colabora cu statele membre pent ru a încuraja inovarea în domeniul asisten ței 
medicale și de a spori sustenabilitatea sistemelor de s ănătate, de a îmbun ătăți sănătatea 
cetățenilor UE și de a-i proteja de amenin țările transfrontaliere la adresa s ănătății. 
.  Obiectivele specifice care st au la baza logicii programul ui sunt toate orientate c ătre rezultate 
și pun accentul pe rezultatele practice și adoptarea acestora de c ătre statele membre în 
programele și politicile lor de s ănătate naționale pentru a exercita un efect de pârghie asupra 
acțiunilor privind s ănătatea și asupra altor politici și programe de finan țare ale UE:  
1. Elaborarea unor instrumente și mecanisme comune la nivelul UE pentru a aborda 
deficitul de resurse, atât umane cât și financiare și pentru a facilita integrarea inov ării în 
domeniul asisten ței medicale cu scopul de a contribui la sisteme de s ănătate inovatoare și 
durabile. 
Prin sprijinirea statelor membre în eforturile lor de îmbun ă
tățire a eficien ței și a durabilit ății 
financiare a asisten ței medicale, programul de s ănătate al UE vizeaz ă încurajarea unui transfer 
de resurse importante în acest sector c ătre cele mai inovatoare și mai valoroase produse și 
servicii care ofer ă, în același timp, cel mai bun poten țial comercial și reducere a costurilor pe 
termen lung. Reforma sistemului de s ănătate trebuie s ă includă, în mod clar, o combina ție de 
câștiguri de eficien ță imediate cu ac țiune strategice pe termen lung, destinate principalilor 
factori determinan ți ai costurilor. Aceasta este unica solu ție pentru ca țările să poată garanta 
accesul universal și echitatea în domeniul s ănătății, finanțarea sănătății și utilizarea sistemului. 
Ca exemplu, cooperarea european ă în evaluarea tehnologiei medicale  va permite nu numai 
reducerea gradului de redundan ță și punerea în comun a expertizei dar și stimularea 
potențialului de inovare sustenabil ă în materie de produse și servicii de s ănătate.  
 
 8Este de maxim ă importan ță să se elaboreze instrumente și mecanisme comune la nivelul UE 
pentru a ajuta sistemele na ționale de s ănătate să ofere mai mult ă asistență cu mai pu ține 
resurse. Sunt necesare solu ții inovatoare pentru a face fa ță penuriilor de for ță de munc ă și 
pentru a maximiza eficac itatea sistemelor de s ănătate prin utilizarea unor instrumente, servicii 
și produse inovatoare. 
Strategia UE 2020 identific ă inovarea ca fiind esen țială pentru realizarea cre șterii inteligente. 
Există un uriaș potențial de „cre ștere inteligent ă” în domeniul s ănătății, care poate duce la o 
eficacitate sporit ă și la crearea unor noi interven ții și produse pentru s ănătate adaptate 
societății noastre. Inovarea r ăspunde provoc ării sustenabilit ății, cu care se confrunt ă sistemele 
de sănătate, atât prin încurajarea unor solu ții cu totul inedite pentru a r ăspunde nevoilor 
nesatisfăcute, cât și prin mobilizarea mai eficace a mijloacelor deja disponibile și prin crearea 
unor condi ții propice unor inova ții viitoare. Inovarea nu trebuie privit ă doar în perspectiv ă 
tehnologic ă ci și în dimensiunea sa organiza țională și socială, concentrat ă pe factorul uman, 
astfel încât s ă poată aduce beneficii reale în mod rentabil. 
Recenta criz ă economic ă a făcut ca necesitatea îmbun ătățirii rentabilit ății sistemelor de 
sănătate să devină și mai urgent ă și a transformat-o într-o prioritate politic ă absolută, care va 
rămâne, probabil, pe ordinea de zi pentru înc ă mulți ani. Statele membre vor trebui s ă 
găsească un echilibru între nevoia garant ării accesului tuturor și cererea crescând ă de servicii 
medicale de calitate în cont extul unor resurse limitate. 
Utilizarea rentabil ă a tehnologiilor medicale, inclusiv a viitoarelor terapii genomice, o ofert ă 
adecvată de personal medical, competen țe necesare pentru îmbun ătățirea procesului 
decizional, precum și sprijinirea parteneriatului eur opean pentru inovare privind îmb ătrânirea 
activă și în condi ții bune de s ănătate sunt domeniile în care programul ar putea juca un rol 
important, adoptând o abordare foarte pragmatic ă în cadrul acestui obiectiv de politic ă. 
2. Sporirea accesului, inclusiv  dincolo de frontierele na ționale, la cuno ștințe și informa ții 
medicale privind a numite patologii precum și elaborarea de solu ții comune și ghiduri în 
vederea îmbun ătățirii calității asisten ței medicale și a siguran ței pacien ților, în vederea 
ameliorării accesului la o asisten ță medicală mai bună și mai sigur ă pentru cet ățenii UE 
 
Îmbunătățirea accesului la asisten ță medicală pentru to ți cetățenii, indiferent de venit, statut 
social, loc de reziden ță și cetățenie, este esen țială pentru eliminarea actualelor inegalit ăți 
profunde în domeniul s ănătății. Toți cetățenii UE trebuie s ă aibă acces la asisten ță medicală 
sigură și de înaltă calitate, indiferent de situa ția lor personal ă. Cu toate acestea, în realitate, 
accesul la asisten ță medicală variază încă în mod semnificativ în UE. Se recunoa ște, de 
asemenea, c ă sănătatea este un factor de inegalitate esen țial, întrucât o stare de s ănătate 
precară are, deseori, un impact considerabil asupra accesului la asisten ță medicală eficace și 
asupra posibilit ății cetățenilor de a ține cont de informa țiile privind s ănătatea difuzate la nivel 
național și european. M ăsurile conforme cu toate obiectivele din program ar trebui s ă 
contribuie la reducerea u nor astfel de inegalit ăți prin abordarea diferi ților factori generatori și 
amplificatori de inegalit ăți, precum și prin completarea ac țiunilor întreprinse în temeiul altor 
programe destinate în mod specific diferen țelor regionale și sociale din cadrul UE.  
Pentru îmbun ătățirea accesului la serviciile de asisten ță medicală, în special pentru patologiile 
specifice pentru care capacitatea na țională este insuficient ă, se obține o valoare ad ăugată 
indubitabil ă prin punerea re țelei centrelor europene de referin ță la dispozi ția tuturor 
cetățenilor de pe teritoriul UE.  
 
 9Cunoștințele incomplete pot fi partajate iar resurs ele pot fi cumulate într-un mod cât mai 
eficient cu putin ță pe întregul teritoriul UE, astfel cum se poate observa, de exemplu, în cazul 
bolilor rare3. În cadrul obiectivului specific 2, aceast ă punere în comun a resurselor trebuie s ă 
fie extins ă și asupra altor aspecte ale s ănătății care necesit ă o concentrare special ă de resurse 
sau de competen țe pentru tratarea diverselor patologii cl inice. Principalul obiectiv, aici, este 
de a pune în comun competen țele și cunoștințele medicale în vederea îmbun ătățirii accesului 
la diagnostic și la tratament pentru to ți pacienții care solicit ă asistență medicală de înaltă 
specializare pentru o anumit ă boală sau grup de boli. 
Astfel de re țele ar îmbog ăți competen țele și capacitățile, deja substan țiale, ale anumitor 
servicii de diagnostic sau tratam ent foarte complexe/de înalt ă tehnologie, de la nivelul 
centrelor participante, oferind o valoare ad ăugată semnificativ ă sub forma unei îmbun ătățiri a 
calității și a eficacit ății economice repartizate de-a  lungul întregului lan ț de asisten ță medicală. 
Scopul final ar fi de a îmbun ătăți sănătatea pacien ților prin sporirea posibilit ăților 
transfrontaliere. Aceasta ar permite , de asemenea, statelor membre s ă capaciteze decizional 
pacienții, prin cre șterea disponibilit ății informa țiilor și a transparen ței prestațiilor de asisten ță 
medicală care, la rândul lor, ar put ea contribui la ameliorarea indicatorilor de calitate ai 
asistenței medicale. 
Printre ac țiunile specifice din cadru l acestui obiectiv de politic ă se pot include înfiin țarea, 
acreditarea și sprijinirea re țelelor europene de referin ță, consolidarea colabor ării privind 
siguranța pacienților și calitatea serviciilor de asisten ță medicală și îmbunătățirea utiliz ării 
prudente a agen ților antimicrobieni în medicina uman ă. 
3. Identificarea, difuzarea și promovarea celor mai bune pr actici validate referitor la 
măsurile de prevenire eficiente economic axate pe factori de risc de importan ță majoră, și 
anume tabagismul, abuzul de alcool și obezitatea, precum și HIV/SIDA, cu accent deosebit 
pe dimensiunea transfrontalier ă, pentru prevenirea bolilor și promovarea s ănătății  
Prevenirea bolilor și promovarea s ănătății contribuie la cre șterea num ărului de „ani de via ță 
sănătoasă” sau ani în condi ții bune de s ănătate. Pe lâng ă faptul că sănătatea este bunul cel mai 
de preț și un obiectiv în sine, cet ățenii sănătoși contribuie la pr osperitatea economic ă datorită 
participării lor pe pia ța muncii și a unei productivit ăți sporite. Investi țiile bine orientate pentru 
promovarea s ănătății și prevenirea bolilor constituie unul dintre cele mai rentabile mijloace de 
a stimula cre șterea produsul intern brut. Aceasta devine extrem de important în contextul 
îmbătrânirii societ ății și al prelungirii vie ții profesionale.  
Investițiile judicioase nu numai c ă vor duce la o stare de s ănătate mai bun ă, dar și la o viață 
mai lungă și mai productiv ă și la atenuarea penuriilor de for ță de munc ă. Dacă europenii 
beneficiaz ă de o sănătate mai bun ă, aceștia vor putea continua s ă contribuie la dezvoltarea 
economiei pe m ăsură ce înainteaz ă în vârst ă - ca lucr ători, voluntari și consumatori. 
Competen țele persoanelor în vârst ă vor fi, de asemenea, din ce în ce mai necesare pentru o 
populație cu rate de natalitate mici și deficit de mân ă de lucru calificat ă. 
Programul prevede ac țiuni de sprijinire a eforturilor stat elor membre de a prelungi durata de 
viață sănătoasă și productiv ă prin măsuri eficiente economic în favoarea promov ării sănătății 
și a prevenirii bolilor, care s ă abordeze factorii de risc și factorii determinan ți ai sănătății, 
bolile cronice și cancerul. 
                                                 
3 A se vedea anexa 7 pentru studii de caz privind re țelele europene de referin ță pentru bolile rare și ORPHANET. 
 
 104. Elaborarea unor metode de abordare comune și demonstrarea meritelor acestora pentru 
o mai bun ă pregătire și coordonare în situa ții de urgen țe sanitare, cu scopul de a proteja 
cetățenii de amenin țările transfrontaliere la adresa s ănătății 
UE a fost confruntat ă, recent, cu o serie de amenin țări transfrontaliere majore la adresa 
sănătății, cum ar fi gripa pandemic ă sau SRAS. Competen ța UE în ceea ce prive ște 
coordonarea preg ătirii și reacției în cazul amenin țărilor transfrontaliere grave la adresa 
sănătății este înscris ă în Tratat.  Prin însăși natura lor, astfel de amenin țări la adresa s ănătății 
nu sunt limitate între grani țele naționale și nu pot fi rezolvate în mod eficient de un stat 
membru în mod individual. UE trebuie s ă fie bine preg ătită împotriva acestor amenin țări care 
pot avea un impact important nu numai asupra s ănătății și a vieții cetățenilor, dar și asupra 
economiei.  
În vederea reducerii la maximum a consecin țelor pentru s ănătatea public ă reprezentate de 
amenințările transfrontaliere la adresa s ănătății care ar putea varia de  la o contaminare în mas ă 
provocată de substan țe chimice pân ă la epidemii sau pandemii, precum cele declan șate recent 
de E coli , H1N1 sau SRAS (sindromul re spirator acut sever), trebuie s ă fie create sau 
consolidate mecanisme și instrumente robuste pentru depistarea, evaluarea și gestionarea 
amenințărilor transfrontaliere majore la adresa s ănătății. Datorit ă naturii acestor amenin țări, 
măsurile din domeniul s ănătății publice trebuie s ă fie neap ărat coordonate la nivelul UE 
pentru a interveni pe diferite planuri, pe baza unei preg ătiri și a unei capacit ăți de reacție 
planificate, a unei evalu ări solide și fiabile a riscurilor și pe un cadru solid de gestionare a 
riscurilor și a crizelor.  
Obiectivul primordial este de a consolida monitorizarea, sistemul de avertizare rapid ă și lupta 
împotriva amenin țărilor transfrontaliere grave la adresa s ănătății, de asemenea, în lumina 
conceptului unei „lumi s ănătoase” și în perspectiva unui cadru cuprinz ător cu privire la 
securitatea sanitar ă, care este în curs de elaborare. 
În acest context, viitorul program „S ănătate pentru cre ștere” ar sprijini punerea în aplicare a 
legislației UE privind amenin țările la adresa s ănătății și acțiunea UE în domeniul gestion ării 
crizelor s ănătății publice. Toate co mponentele gestion ării situațiilor de criz ă vor fi abordate: 
pregătirea și planificarea reac țiilor, comunicarea privind riscul și criza, consolidarea 
capacităților de evaluare a riscurilor și de formare, schimburile de experien ță și de cele mai 
bune practici în gestionarea urgen țelor sanitare. Ac țiunile preconizate variaz ă de la sus ținerea 
dezvoltării capacit ăților și standardelor de baz ă ale statelor membre în materie de preg ătire 
până la planificarea interven țiilor.  
Această consolidare a capacit ății vizează supravegherea, depistarea și evaluarea riscurilor 
legate de flagelurile sanitare majore, pe baza revizuirii și dezvoltării legisla ției în vigoare, 
precum și a activit ăților de formare pluridisciplinare transna ționale și a inițiativelor de 
prevenire și control al bolilor transmisibile, a rezisten ței la antimicrobiene și a infecțiilor 
intra-spitalice ști, la care se adaug ă îmbunătățirea politicilor și strategiilor de vaccinare la 
nivelul UE. 
5. OPȚIUNI  DE POLITICI 
Opțiunea 1  corespunde nivelului minim absolut al ac țiunilor care rezult ă din obliga țiile 
juridice impuse de Tratat și de acquis -ul UE existent în domeniul medicamentelor, 
dispozitivelor medicale, substan țelor de origine uman ă, drepturilor pacien ților în cadrul 
asistenței medicale transfr ontaliere, al siguran ței sanitare (amenin țările transfrontaliere la 
adresa sănătății) și al tabagismului.  
 
 11Opțiunea 2  corespunde situa ției de status quo . Aceasta presupune continuarea programului în 
forma sa actual ă, fără nicio modificare în urma constat ărilor desprinse din evalu ări, în plus 
față de obliga țiile juridice directe. 
Opțiunea 3, subop țiunea A  corespunde unui program bine structurat, cu obiective SMART, 
acțiuni ierarhizate, care creeaz ă valoare ad ăugată la nivelul UE și cu o monitorizare mai bun ă 
a rezultatelor și a impacturilor. Aceasta se  va concentra asupra urm ătoarelor:  
• sprijinirea ac țiunilor impuse de actuala legisla ție UE privind s ănătatea și privind 
piața internă, 
• sprijinirea adopt ării unor solu ții inovatoare pentru îmbun ătățirea anumitor aspecte 
specifice privind calitatea, eficien ța și sustenabilitatea sistemelor de s ănătate, 
• prevenirea bolilor la nivelul UE prin sprijinirea și completarea eforturilor statelor 
membre de a spori num ărul de ani de via ță sănătoasă (HLY) al cet ățenilor, inclusiv 
aspectelor legate de reducerea inegalit ăților în materie de s ănătate, dar în principal 
prin alte mijloace decât resursele programului și limitate la dezvoltarea metodelor de 
lucru și la evaluarea politicilor, 
• sprijinirea și completarea eforturilor depuse de statele membre pentru protejarea 
cetățenilor de amenin țările transfrontaliere la adresa s ănătății. 
Opțiunea 3, subop țiunea B  corespunde unui program bine structurat, dar care se ocup ă 
numai de unul din obiectivele generale, ales pe baza unui compromis. Acest program ar avea 
ca prioritate: 
• sprijinirea ac țiunilor impuse de actuala legisla ție UE privind s ănătatea și privind 
piața internă, 
• sprijinirea adopt ării unor solu ții inovatoare pentru îmbun ătățirea anumitor aspecte 
specifice privind calitatea, eficien ța și sustenabilitatea sistemelor de s ănătate, 
• sprijinirea și completarea eforturilor depuse de statele membre pentru protejarea 
cetățenilor de amenin țările transfrontaliere la adresa s ănătății. 
Opțiunea 3, subop țiunea C  corespunde unui program care se limiteaz ă la sprijinirea 
acțiunilor impuse de actuala legisla ție a UE privind s ănătatea și privind pia ța internă și la 
sprijinirea și completarea eforturilor depuse de st atele membre pentru protejarea cet ățenilor de 
amenințările transfrontaliere la adresa s ănătății. În plus, rezultatele programului actual în 
domeniul s ănătății ar fi difuzate pentru a ține seama de concluziile evalu ărilor anterioare. 
Opțiunea 4  corespunde unui program bine  structurat axat pe acelea și aspecte ca op țiunea 3 A, 
dar cu ad ăugarea unui obiectiv specific pentru  abordarea cauzelor economice și sociale mai 
largi ale inegalit ăților în materie de s ănătate cu ajutorul unor mijloace financiare adecvate. 
Această opțiune ar implica o cre ștere semnificativ ă a pachetului financia r alocat programului.  
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Opțiunea care nu implic ă nicio resurs ă nu a fost luat ă în considerare.  În absența creditelor, 
Comisia ar fi pur și simplu incapabil ă să îndeplineasc ă obligațiile care îi revin din legisla ția 
existentă. 
Opțiunea 1  ar produce o reducere a sprijinului  UE pentru politica în domeniul s ănătății 
publice și ar fi contrar ă concluziilor evalu ării programului actual în domeniul s ănătății și 
cererilor de continuare a pr ogramului formulate de mini ștrii sănătății din UE și de alte p ărți 
 
 12interesate. Aceasta nu ar putea garanta un sprijin adecvat pentru viitoarea politic ă de sănătate 
publică. 
Opțiunea 2  ar permite s ă fie luate în considerare, într-o anumit ă măsură, preocupările statelor 
membre și ale părților interesate și ar avea efect de pârghie asupra politicilor na ționale de 
sănătate. Cu toate acestea, în absen ța unei logici de interven ție, în lipsa obiectivelor realiste 
SMART, cu un num ăr mare de ac țiuni neierarhizate precum și de indicatori de rezultat 
preciși, orice fel de impact ar fi, mai întâi, foarte greu de analizat și apoi foarte limitat, 
deoarece nu face parte dintr-o logic ă. Acest tip de program nu ar permite atingerea 
obiectivelor dorite și nu ar lua în considerare recomand ările care decurg din evalu ările și 
auditurile anterioare. 
Opțiunea 3, subop țiunea A  va permite realizarea obiectivelor specifice prin ac țiunile definite 
și ierarhizate în prezenta evaluare a impactului. Obliga țiile legale ale Comisiei ar fi 
îndeplinite. Programul propus ar aborda principalele critici formulate în evalu ările externe și 
în raportul Cur ții de Conturi. Acestea ar avea o logic ă de interven ție, obiective strategice bine 
definite, obiective specifice SMAR T realiste, bazate pe rezultate și pragmatice, ac țiunile care 
urmează să fie efectuate vor fi ierarhizate cu ajut orul criteriilor specifice privind valoarea 
adăugată a UE și un set de indicatori va fi definit pentru m ăsurarea rezultatelor programului și 
a utilizării acestora de c ătre statele membre. Astfel, ar putea fi posibil s ă se evalueze 
realizările și să se intervin ă în cazul în care acestea nu ar fi  conforme cu etapele stabilite și, în 
cele din urm ă, să se determine impactul programului. 
Opțiunea 3, subop țiunea B  corespunde unui buget mai mic decât programul actual și 
alocarea prev ăzută în Comunicarea privind CFM . Aceast ă opțiune nu ar permite s ă se facă 
față în mod satisf ăcător provoc ărilor din domeniul s ănătății publice, întrucât sinergia dintre 
acțiunea de promovare a unei st ări bune a s ănătății și acțiunea asupra bolilor cronice ar 
dispare, în special în ceea ce prive ște expunerea cet ățenilor la bolile cronice. Programul nu ar 
răspunde așteptărilor statelor membre și al altor p ărți interesate. 
Opțiunea 3, subop țiunea C  corespunde aproximativ op țiunii 1, completat ă doar cu 
obiectivul specific privind amenin țările la adresa s ănătății. În timp ce obliga țiile juridice ale 
Comisiei ar fi îndeplinite și acțiunile privind amenin țările la adresa s ănătății ar fi efectuate, 
toate celelalte ac țiuni la nivelul UE ar fi întrerupte. Aceasta ar provoca o reducere a sprijinului 
UE pentru politica în domeniul s ănătății publice și ar fi contrar ă concluziilor evalu ării 
programului actual în materie de s ănătate și cererilor de continuare a programului formulate 
de părțile interesate și de statele membre. Acesta nu ar put ea garanta un sprijin adecvat pentru 
viitoarea politic ă de sănătate public ă aflată în curs de preg ătire. 
Opțiunea 4  reprezint ă o creștere substan țială a bugetului de s ănătate public ă, ceea ce nu este 
realist. 
Rezultatul compara ției între op țiuni a fost f ără echivoc: op țiunea 3 A este, de departe, 
cea preferat ă. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Programul va fi monitorizat anual, atât pentru a evalua progresele reali zate în sensul atingerii 
obiectivelor sale specifice în func ție de o serie de indi catori de rezultat și de impact, cât și 
pentru a permite ajust ările necesare ale priorit ăților sale strategice și financiare. 
 
 13La cererea Comisiei, statele membre prezint ă toate informa țiile disponibile privind punerea în 
aplicare și impactul programului, evitând totu și o creștere dispropor ționată a sarcinii lor 
administrative.  
Se propune instituirea un program de lucru mu ltianual intern indicativ, care ar servi drept 
orientare pentru planurile  anuale de activitate. 
O gamă largă de mecanisme financiare vor fi util izate în program: cereri de propuneri, 
subvenții pentru ac țiuni cu statele membre, subven ții destinate organiza țiilor interna ționale, 
subvenții de func ționare și contracte de achizi ții publice. Dup ă cum s-a precizat în evalu ări, 
experiența acumulat ă de la introducerea acesto ra în actualul program de s ănătate a fost 
pozitivă și considerat ă a fi o îmbun ătățire față de sistemul prev ăzut în programul de s ănătate 
publică precedent. 
Programul va face obiectul unor evalu ări intermediare și ex-post . Evaluarea intermediar ă va 
contribui la realizarea evalu ării impactului în vederea unui eventual program urm ător în 
domeniul s ănătății în perioada de dup ă 2020.