[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 23.3.2010

COM(2010)112 final

RAPORT INTERMEDIAR AL COMISIEI EUROPENE CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind progresele realizate în Bulgaria în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare

RAPORT INTERMEDIAR AL COMISIEI EUROPENECĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind progresele realizate în Bulgaria în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare

1. INTRODUCERE

La 1 ianuarie 2007, când Bulgaria a aderat la Uniunea Europeană, a fost stabilit un Mecanism de cooperare și de verificare ( denumit în continuare MCV )[1] pentru a sprijini Bulgaria în vederea remedierii anumitor deficiențe în domeniul reformei sistemului judiciar, al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate, precum și pentru a monitoriza progresele realizate în aceste domenii prin intermediul unor rapoarte periodice.

Prezentul raport constituie un raport intermediar care oferă o actualizare tehnică referitoare la evoluțiile importante înregistrate în Bulgaria în ultimele șase luni, în cadrul MCV. Raportul nu conține o evaluare a progreselor realizate.

Ultimul raport intermediar adoptat de Comisie la data de 22 iulie 2009 și recomandările acestuia rămân punctul de reper pentru evaluarea progreselor realizate în raport cu obiectivele de referință și pentru identificarea dificultăților nesoluționate. Comisia va prezenta următoarea evaluare în vara anului 2010.

2. REFORMA SISTEMULUI JUDICIAR șI LUPTA ÎMPOTRIVA CORUPțIEI șI A CRIMINALITățII ORGANIZATE: SITUAțIA ACTUALă

În ultimele șase luni, Bulgaria a inițiat mai multe propuneri concrete privind reforma care răspund recomandărilor făcute de Comisie. O revizuire parțială a Codului de procedură penală este, în prezent, în dezbatere parlamentară și se lucrează în continuare la o reformă substanțială a legii privind confiscarea bunurilor obținute în mod ilicit și la o revizuire a legii privind conflictele de interese. De asemenea, Bulgaria a decis să consolideze structurile organelor de urmările penală implicate în lupta împotriva infracțiunilor grave prin desemnarea unor echipe comune de anchetă în anumite cazuri prioritare legate de corupția la nivel înalt și criminalitatea organizată. În plus, Bulgaria a demarat o reformă structurală a Agenției Naționale de Administrare Fiscală și a Autorității Naționale a Vămilor și a început să lucreze la elaborarea unei strategii cuprinzătoare privind lupta împotriva corupției și a criminalității organizate.

În același timp, Inspectoratul de pe lângă Consiliul Judiciar Suprem a continuat să înregistreze rezultate pozitive, iar Consiliul Judiciar Suprem (CJS) a continuat monitorizarea cazurilor de interes public major.

Cu toate acestea, sistemul judiciar a continuat să înregistreze progrese limitate în cazurile privind corupția la nivel înalt și criminalitatea organizată, iar în ianuarie 2010 a mai avut loc o crimă în plină stradă. Sesizările privind corupția gravă în cazul numirii unor magistrați de rang înalt din cadrul sistemului judiciar, în care au fost implicați membri ai CJS, nu au fost examinate pe deplin. Este necesară punerea în aplicare înaintea următoarei evaluări a unei monitorizări administrative mai rapide și mai cuprinzătoare a preocupărilor Comisiei privind neregulile, conflictele de interese și frauda legate de execuția fondurilor europene.

3. PERSPECTIVE

ÎN ULTIMELE șASE LUNI, BULGARIA A LANSAT O SERIE DE INIțIATIVE IMPORTANTE CARE DEMONSTREAZă VOINțA DE REFORMă.

Aceste eforturi sunt lăudabile. Cu toate că meritele acestora pot fi evaluate doar în lumina contribuției efective la lupta împotriva corupției și a criminalității organizate odată ce sunt transpuse în practică, eforturile recente ale Bulgariei demonstrează o recunoaștere crescândă a necesității unor reforme substanțiale și de amploare.

Pentru a obține un număr semnificativ de rezultate practice și cuantificabile, Bulgaria ar trebui să își sporească eforturile de reformă. Reformele recomandate de Comisie în iulie 2009 ar trebui să devină o prioritate națională și trebuie lansate în cadrul mai multor domenii în vederea unei reformări profunde a sistemului judiciar.

Comisia va continua să sprijinire Bulgaria în acest demers și va prezenta următoarea evaluare detaliată a progreselor realizate înainte de vara acestui an.

4. ACTUALIZARE TEHNICă PRIVIND OBIECTIVELE DE REFERINță

4.1. Obiectivul de referință nr. 1: adoptarea unor amendamente constituționale care să înlăture orice ambiguitate cu privire la independența și responsabilizarea sistemului judiciar

Inspectoratul de pe lângă Consiliul Judiciar Suprem (CJS) a continuat să înregistreze rezultate pozitive privind desfășurarea inspecțiilor. Inspectoratul a efectuat inspecții programate în întregul sistem judiciar bulgar cu excepția secțiilor civile din cadrul curții de apel corespunzătoare circumscripției judiciare Sofia. Cu toate că recomandările Inspectoratului adresate instanțelor și parchetelor nu au fost respectate în mod consecvent în toate cazurile, acesta a raportat că inspecțiile desfășurate au avut, în general, un efect preventiv vizibil în rândul magistraților.

Grupul de lucru comun nou constituit al CJS și al Inspectoratului ar trebui să contribuie la unificarea practicii disciplinare, să sprijine procesul de planificare a inspecțiilor și aplicarea constatărilor inspecțiilor efectuate de CJS în cadrul procedurilor de evaluare și numire. Practica curentă arată că sancțiunile impuse de CJS sunt adesea blânde. De asemenea, unele cazuri au fost închise datorită expirării termenelor legale.

4.2. Obiectivul de referință nr. 2: asigurarea unei transparențe și eficiențe îmbunătățite a actului de justiție, prin adoptarea și punerea în aplicare a unei noi legi privind sistemul judiciar și a noului Cod de procedură civilă. Raportarea impactului pe care îl au aceste noi reglementări și Codurile de procedură penală și administrativă, în special în faza precontencioasă

Ca răspuns la recomandările Comisiei, guvernul a introdus mai multe modificări ale Codului de procedură penală în vederea îmbunătățirii eficienței și transparenței actului de justiție. Dezbaterea care a avut loc în Parlament până în prezent a demonstrat că este posibil să nu fie susținute toate modificările[2].

Proiectele de modificare a codului penal prezentate de guvern au ca scop înăsprirea sancțiunilor în cazul unor infracțiuni cum ar fi omorul, răpirea și frauda privind creditele.

Bulgaria prezintă o evaluare pozitivă a instrumentului negocierii judiciare care a condus la creșterea eficienței actului de justiție. Pe de altă parte, aplicarea procedurii de urgență a avut ca rezultat o clemență nejustificată în cazuri în care acuzațiile erau susținute pe deplin de probe. În urma evaluării, autoritățile bulgare iau în considerare excluderea unor fapte penale grave din sfera de aplicare a procedurii de urgență și limitarea capacității instanțelor de a pronunța pedepse sub minimul prevăzut de lege.[3]

Nu au fost raportate progrese privind procedurile de adoptare a noului proiect de lege referitor la instrumentele statutare care ar trebui să introducă reguli clare privind transparența și dezbaterea publică și să codifice diferitele etape ale procesului legislativ.

4.3. Obiectivul de referință nr. 3: continuarea reformei sistemului judiciar, în scopul creșterii gradului de profesionalism, de responsabilizare și de eficiență. Evaluarea efectelor acestei reforme și publicarea anuală a rezultatelor

Au fost aduse în continuare critici procedurii de evaluare a magistraților deoarece majoritatea acestora primeau cele mai bune calificative. În urma unei recomandări a Comisiei, CJS a adoptat o ordonanță în vederea îmbunătățirii echitabilității și obiectivității exercițiului de evaluare anuală[4]. Consiliul Judiciar Suprem a continuat monitorizarea rapidității cu care se desfășoară procedurile penale în cazurile de interes public major. Din 50 de astfel de cazuri, s-au pronunțat condamnări în nouă din ele[5]. CJS a identificat cauzele întârzierilor în anumite cazuri și a emis recomandări privind măsurile ulterioare; cu toate acestea, au continuat să se înregistreze întârzieri abuzive în unele cazuri importante[6].

În a doua jumătate a anului 2009, au fost făcute publice sesizări privind traficul de influență și corupția în cazul numirii unor magistrați de rang înalt, în care au fost implicați membri ai CJS. Ca răspuns la aceste sesizări, CJS a lansat proceduri disciplinare oficiale împotriva unui număr de magistrați. Doi membri ai CJS au demisionat din funcțiile ocupate sub presiunea opiniei publice și au revenit în cadrul magistraturii. Anterior acestui fapt, CJS a afirmat că ambii membri au încălcat codul etic al magistraților și a solicitat demisia acestora. Se pare că lipsa temeiului juridic a împiedicat CJS să ia măsuri disciplinare împotriva acestora. Ca răspuns, Ministerul Justiției a prezentat o propunere de modificare a legii privind sistemul judiciar care are ca obiectiv consolidarea responsabilității disciplinare a membrilor Consiliului Judiciar Suprem[7].

Din cei treizeci de magistrați posibil implicați, șaptesprezece au demisionat în urma unor sesizări privind traficul de influență în acest caz. Se pare că au fost inițiate proceduri disciplinare împotriva tuturor magistraților suspectați de trafic de influență care au aplicat pentru funcții administrative, fie că au fost numiți sau nu. Procedurile disciplinare ale CJS au avut ca rezultat șapte retrogradări. Datorită faptului că procurorii nu au inițiat urmărirea penală împotriva niciunui magistrat în cauză, sesizările nu au putut fi verificate în detaliu.

În urma mai multor semnalări publice, CJS a lansat o investigație privind nereguli în cadrul unei instanțe regionale. Raportul de investigație adoptat de CJS în februarie a menționat un număr de deficiențe în gestionarea instanței[8]. Nu au fost luate deocamdată măsuri disciplinare și nici nu au fost inițiate acțiuni juridice.

Lipsa de răspundere a Prim Procurorului general a fost criticată de Curtea Europeană a Drepturilor Omului[9]. Decizia CEDO a solicitat Bulgariei să instituie un mecanism adecvat de control și de echilibru între instituțiile din cadrul sistemului judiciar.

4.4. Obiectivul de referință nr. 4: realizarea unor anchete profesionale și imparțiale în cazul sesizărilor de corupție la nivel înalt și raportarea rezultatelor. Raportarea rezultatelor verificărilor interne din cadrul instituțiilor publice și a publicării informațiilor privind averile demnitarilor

În cadrul măsurilor luate pe baza recomandărilor Comisiei, Bulgaria a creat alte cinci echipe comune permanente care să abordeze cazurile-cheie privind criminalitatea organizată (a se vedea obiectivul de referință nr. 6). Aceste echipe au fost de asemenea însărcinate, în cadrul unui proiect pilot, cu investigarea sesizărilor privind frauda și neglijența în îndeplinirea îndatoririlor oficiale împotriva a trei foști miniștri și a doi membri ai Parlamentului. Până la începutul lunii martie, s-au înregistrat în total șase trimiteri în judecată a doi foști miniștri, doi membri ai Parlamentului și a unui fost director al unei agenții de stat.

Bulgaria a consolidat capacitatea echipei comune de investigație în vederea contracarării fraudei cu fonduri europene. Bulgaria raportează că din 125 de cazuri în curs de investigare de către echipă în 2009, 108 dosare au fost înaintate instanțelor.

Ca răspuns la recomandările Comisiei, Bulgaria a pregătit modificări ale legii privind prevenirea conflictelor de interese în vederea instituirii unei comisii responsabile cu punerea în aplicare a legii, sub supravegherea Parlamentului. Se preconizează că instituirea unei comisii specializate va extinde sfera de aplicare limitată a legii privind conflictele de interese astfel încât să cuprindă și alte domenii, va conduce la îmbunătățire punerii acesteia în aplicare și la creșterea eficacității sale prin aplicarea unor sancțiuni sau confiscarea averilor.

Un număr de cazuri de corupție la nivel înalt sunt, în prezent, în curs de investigare. Recent, s-au înregistrat șapte trimiteri în judecată, însă două cazuri de fraudă importante aflate în instanță se confruntă cu întârzieri considerabile. Nu s-au raportat condamnări în cazuri de corupție la nivel înalt din iulie 2009.

Continuă să fie raportate controale insuficiente la nivel administrativ în vederea prevenirii neregulilor și a detectării încălcărilor de natură administrativă. În multe cazuri, autorităților judiciare le parvin informații înainte de desfășurarea controalelor administrative preliminare. În același timp, organismele de control administrativ nu sunt suficient de proactive în ceea ce privește stabilirea riscurilor și identificarea ex-officio a posibilelor cazuri de fraudă și corupție. Au fost inițiate reforme în cadrul Agenției Naționale de Administrare Fiscală și a Autorității Naționale a Vămilor, reforme care ar trebui să conducă la o mai mare responsabilitate și eficiență a acestora.

Se pare că punerea în aplicare a legii privind prevenirea și detectarea conflictelor de interese a condus la deschiderea a patruzecișișapte de cazuri privind nereguli de la jumătatea anului 2009. Cu toate acestea, publicarea declarațiilor de avere ale demnitarilor, miniștrilor și membrilor Parlamentului pe site-ul internet al Curții Naționale de Conturi nu a fost actualizată în mod sistematic și nici nu au fost efectuate verificări ale declarațiilor publicate de către organismele de control responsabile în acest sens. În plus, nu s-au raportat din decembrie 2009 acțiuni inițiate ca urmare a sesizărilor privind conflictele de interese în rândul demnitarilor și membrilor Parlamentului, efectuate de către un comitet parlamentar special desemnat.

4.5. Obiectivul de referință nr. 5: adoptarea unor măsuri suplimentare de prevenire și de luptă împotriva corupției, în special la frontiere și în administrația locală

La data de 18 noiembrie 2009, Consiliul de Miniștri a adoptat o strategie ambițioasă de prevenire și combatere a corupției și a criminalității organizate care să fie pusă în aplicare în întregul sector public pe baza unui plan de acțiune și cu sprijin extern.

Bulgaria ar trebui să își sporească eforturile administrative în vederea prevenirii neregulilor în procedurile de achiziții publice și să întreprindă acțiuni ca urmare a preocupărilor exprimate cu privire la execuția fondurilor europene. Va fi important ca rezultatele dezbaterii parlamentare privind modificările la legea privind achizițiile publice să asigure o protecție eficientă împotriva fraudei și a corupției în procedurile de achiziții publice[10].

4.6. Obiectivul de referință nr. 6: punerea în aplicare a unei strategii de luptă împotriva criminalității organizate, cu accent pe infracțiunile grave, pe spălarea banilor, precum și pe confiscarea sistematică a bunurilor obținute în mod ilicit. Raportarea cu privire la anchetele, acuzațiile și condamnările - noi sau în curs - din aceste domenii

În urma unei recomandări a Comisiei, Bulgaria a înființat cinci echipe comune de investigație permanente aflate în subordinea Parchetului de pe lângă Curtea Supremă de Casație. Aceste echipe sunt conduse de procurori și includ ofițeri de investigație din cadrul poliției, magistrați de anchetă și reprezentanți ai Agenției de Stat pentru Securitatea Națională (SANS), aceștia din urmă având în principal rolul de a colecta informații financiare. Cele cinci echipe se vor concentra în special pe investigarea cazurilor importante privind criminalitatea organizată[11].

În urma unei alte recomandări a Comisiei, Bulgaria intenționează să își consolideze în mod substanțial legislația privind confiscarea bunurilor obținute în mod ilicit precum și mandatul Comisiei de confiscare a bunurilor obținute în mod ilicit (CEPACA). Modificările privesc, în special: lărgirea definiției „persoanelor asociate” ale căror bunuri pot fi confiscate, conferirea dreptului ca CEPACA să acționeze ex-officio, evaluarea bunurilor pe baza valorii lor de piață și inversarea sarcinii probei în cazurile în care se suspectează că bunurile au fost obținute în mod ilicit. Modificările legale privesc, în special, confiscarea bunurilor de către instanțele civile care va fi independentă de o hotărâre specifică într-un caz penal, însă va fi condiționată de un număr de alte elemente ca de exemplu, cazierul judiciar specific. Se așteaptă ca proiectul să ajungă în Parlament în martie după finalizarea consultării publice.

Începând cu jumătatea anului 2009, Bulgaria a efectuat o serie de arestări și a lansat investigații în legătură cu grupuri de criminalitate organizată.

În aceeași perioadă, s-au dispus două trimiteri în judecată în cazuri mediatizate, una pentru crimă și pentru înființarea unui grup de criminalitate organizată, iar cealaltă pentru evaziune fiscală. În al doilea caz, au fost înghețate bunuri substanțiale[12].

Un posibil martor într-un caz mediatizat privind criminalitatea organizată a fost ucis la Sofia pe 5 ianuarie 2010. Cazurile privind criminalitatea organizată aflate în instanță au înregistrat puține progrese de la jumătatea anului 2009 și nu s-au raportat condamnări în această perioadă.

Bulgaria ia în considerare consolidarea protecției legale împotriva spălării banilor prin unele modificări ale legii notarilor publici care vor interzice plățile în numerar în cazul transferurilor de bunuri imobiliare. Modificările sunt, în prezent, dezbătute în Parlament.

[1] Decizia . 2006/929/CE a Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progreselor realizate de Bulgaria în vederea atingerii unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate (JO L 354, 14.12.2006, p. 58).

[2] Modificările privesc extinderea admiterii probelor în instanță și reducerea formalității procedurilor judiciare. Acestea includ admiterea ca probă în instanță a declarațiilor făcute de ofițerii de poliție, documentele oficiale furnizate de OLAF (Oficiul European de Luptă Antifraudă) și informațiile colectate prin mijloace speciale de investigare înainte de inițierea oficială a fazei precontencioase. Alte modificări includ proceduri simplificate pentru înregistrarea trimiterilor în judecată, posibilitatea ca pârâtul să primească un avocat printr-o hotărâre judecătoreasă, facilitarea transferării cauzelor între circumscripțiile judiciare și competența organelor de urmările penală de a face recurs cu privire la retrimiterea cauzelor de către instanță. Cu ocazia celei de a doua lecturi din 4 martie, Parlamentul a respins introducerea posibilității ca ofițerii de poliție cu atribuții de anchetă să furnizeze probe în instanță și a amânat dezbaterea privind posibilitatea ca pârâtul să primească un avocat printr-o hotărâre judecătoreasă.

[3] În conformitate cu proiectele de modificare a Codului de procedură penală, procedura de urgență nu se va mai aplica în cazul omorului cu premeditare sau a infracțiunilor comise sub influența drogurilor sau a alcoolului, în cazul comiterii unei infracțiuni de către un judecător, procuror sau organ de investigație sau împotriva acestora, cu excepția răpirilor, traficului de persoane, traficului de droguri sau a producerii și depozitării drogurilor.

[4] Principalele schimbări includ transferarea responsabilității pentru evaluarea înalților magistrați către comisia centrală de evaluare de pe lângă Consiliul Judiciar Suprem, înființarea a două subcomisii pentru judecători și procurori, cerința privind verificarea a 15 dosare ale candidaților pentru evaluare selectate aleatoriu. În plus, evaluările vor lua în considerare constatările Inspectoratului și sancțiunile.

[5] Opt din cele nouă condamnări au fost pronunțate în prima jumătate a anului 2009, ultima din acestea în iulie 2009. Nu s-a raportat nivelul sancțiunilor și nici dacă deciziile au fost aplicate.

[6] De exemplu, următoarele cauze au stat la baza întârzierilor repetate într-un anumit caz: neprezentarea pârâtului (de trei ori), absența pârâtului din motive medicale și neprezentarea martorilor (de două ori).

[7] Conform planurilor, membrii CJS care afectează imaginea sistemului judiciar, pot fi excluși permanent de la ocuparea unei funcții în cadrul acestuia.

[8] Raportul confirmă sesizările împotriva președintelui instanței privind un conflict de interese și nereguli legate de sistemul de alocare aleatorie a cauzelor.

[9] Kolevi/Bulgaria (cererea nr. 1108/02), disponibilă la: www.echr.coe.int/ECHR/homepage_en .

[10] Conform unor propuneri de modificare a legii privind achizițiile publice, achizițiile publice neconforme nu vor mai fi anulate ci vor fi supuse plății unei amenzi contractuale de 2% din valoarea contractului de către autoritatea contractantă.

[11] Începând cu jumătatea anului 2009, Bulgaria a restrâns competențele Agenției de Stat pentru Securitate Națională (SANS). Deși reprezentanți ai SANS fac parte din echipele comune înființate recent, responsabilitatea privind investigarea cazurilor de criminalitate organizată a revenit Ministerului de Interne. Pe de altă parte, după cum s-a raportat, SANS își va menține responsabilitățile privind colectarea de informații referitoare la corupția la nivel înalt. De asemenea, Organismul de coordonare antifraudă (AFCOS) a fost transferat înapoi în subordinea Ministerului de Interne din cea a Ministerului de Finanțe.

[12] În total, Bulgaria raportează 29 de trimiteri în judecată în legătură cu criminalitatea organizată începând cu jumătatea anului 2009.