Pe baza producției orare observate în perioada ianuarie-august 2022, o reducere de 5 % în timpul celor 10 % din orele cu cel mai ridicat nivel al cererii de energie electrică ar aduce cererea medie în aceste ore la nivelul primelor ore de vârf neselectate. Acest lucru ar conduce, prin urmare, la o uniformizare a profilului de consum orar. În plus, întrucât gazele naturale reprezintă, în general, tehnologia marginală în timpul orelor cu cea mai mare cerere, această reducere vizată de 5 % poate duce la o reducere a consumului de gaze naturale estimată la aproximativ 1,2 miliarde de metri cubi pe o perioadă de patru luni. Aceasta reprezintă aproximativ 3,8 % din consumul de gaze naturale pentru energie electrică în aceeași perioadă. Studii recente arată că potențialul actual al răspunsului părții de consum ar putea îndeplini obiectivul obligatoriu, având un impact pozitiv asupra prețurilor energiei electrice și asupra volumelor de economii de gaze naturale.

Prima impune statelor membre să pună în aplicare măsuri de reducere a consumului total de energie electrică a tuturor consumatorilor, inclusiv cei care nu sunt încă dotați cu sisteme sau dispozitive de contorizare inteligentă care să le permită să își ajusteze consumul în timpul zilei. Măsurile trebuie să fie suficient de ambițioase și ar putea include, de exemplu, campanii specifice de informare și comunicare orientate către consumatori. În acest sens, ar putea fi avută în vedere o aplicație la nivelul Uniunii pentru furnizarea de informații specifice consumatorilor. În plus, pentru a viza în mod specific cele mai scumpe ore de consum de energie electrică atunci când prețul marginal este stabilit, în general, de gazele naturale, Comisia propune un obiectiv obligatoriu de reducere cu cel puțin 5 % a consumului brut de energie electrică în orele de vârf selectate, acoperind cel puțin 10 % din orele fiecărei luni în care se preconizează că prețurile vor fi cele mai ridicate. Acest obiectiv obligatoriu ar avea ca rezultat selectarea, în medie, a 3-4 ore pe zi lucrătoare, care ar corespunde în mod normal orelor de sarcină de vârf, dar poate include, de asemenea, ore în care se preconizează că producția de energie electrică din surse regenerabile va fi scăzută, iar pentru a acoperi cererea este necesară producția energiei de către centralele marginale. Pentru a ține seama de acest lucru, statele membre dispun de o anumită marjă de apreciere atunci când identifică aceste ore. Obiectivul obligatoriu se adresează în mod specific consumatorilor care pot oferi flexibilitate prin reducerea cererii sau prin reorientarea cererii pe bază orară. Statele membre trebuie să aibă libertatea de a alege măsurile adecvate pentru atingerea obiectivelor de reducere a cererii și trebuie, în special, să ia în considerare măsuri eficiente din punct de vedere economic și bazate pe piață, cum ar fi sistemele de licitare sau de ofertare pentru răspunsul părții de consum sau pentru energia electrică neconsumată. Aceasta poate include extinderea sistemelor existente sau a stimulentelor naționale pentru dezvoltarea răspunsului părții de consum. Aceasta poate include, de asemenea, stimulente financiare sau compensații pentru participanții la piață în cazurile în care acestea sunt plătite pentru energia electrică suplimentară neconsumată în comparație cu consumul normal preconizat în ora fără ofertare. Introducerea și punerea în aplicare a unor astfel de măsuri nu trebuie să aducă atingere aplicării normelor privind ajutoarele de stat.

Mai multe state membre au adoptat deja sau au în vedere adoptarea unor măsuri de redistribuire. Cu toate acestea, măsurile adoptate exclusiv la nivel național riscă să creeze condiții inegale pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea pe piața energiei din UE. Pentru a crea condiții de concurență echitabile, Comisia propune două instrumente complementare pentru a acoperi întregul sector energetic: (a) o măsură care vizează și reduce în mod temporar veniturile producătorilor de energie electrică și (b) o măsură care stabilește temporar o contribuție de solidaritate din profiturile excedentare ale sectoarelor combustibililor fosili care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Prin reducerea veniturilor producătorilor de energie electrică, măsura propusă în regulament urmărește să simuleze rezultatele pieței la care producătorii s-ar fi putut aștepta în cazul în care lanțurile de aprovizionare globale ar funcționa în mod normal, în absența întreruperilor aprovizionării cu gaze naturale care au avut loc de la invadarea Ucrainei în februarie 2022. În plus, Comisia propune o contribuție temporară de solidaritate care să se aplice profiturilor întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectoarele petrolului, gazelor naturale, cărbunelui și rafinăriilor, care a crescut semnificativ în comparație cu anii precedenți.

Comisia este pe deplin conștientă de impactul pe care incertitudinea cu privire la aprovizionarea cu gaze naturale îl are asupra pieței energiei electrice. Statele membre din întreaga Europă s-au confruntat cu o creștere bruscă a prețurilor la energie electrică, legată de creșterea prețurilor gazelor naturale, ceea ce a făcut ca gazele naturale să devină combustibilul de stabilire a prețului marginal, înaintea cărbunelui. În același timp, disponibilitatea producției de energie electrică în UE a fost sub nivelurile obișnuite în ultimele luni, din cauza creșterii frecvenței lucrărilor de întreținere a centralelor electrice, a scăderii producției de energie hidroelectrică și a închiderii unor centrale electrice mai vechi.

Prețurile la gaze și energie electrică au atins niveluri record în 2022 și au ajuns la cel mai ridicat nivel din istorie în urma invadării Ucrainei de către Rusia. În ultimul an, prețurile energiei electrice în Europa au crescut rapid la un nivel mult mai ridicat decât în ultimele decenii. Această dinamică este legată în mod intrinsec de prețul ridicat al gazelor naturale, care duce la creșterea prețului energiei electrice produse de centralele electrice pe bază de gaze naturale, acestea din urmă fiind adesea necesare pentru a satisface cererea. Prețurile au început să crească rapid vara trecută, atunci când economia mondială s-a redresat după ce restricțiile impuse de pandemia de COVID-19 au fost relaxate. Ulterior, invadarea Ucrainei de către Rusia a exacerbat această situație.

Plafonarea veniturilor de pe piață pentru producția de energie electrică cu tehnologii inframarginale

În al doilea rând, regulamentul propus stabilește o abordare pentru recuperarea veniturilor excedentare de la producătorii cu costuri marginale mai mici, cum ar fi sursele regenerabile de energie, energia nucleară și lignitul („tehnologii inframarginale”), prin stabilirea unui plafon ex-post pentru veniturile per MWh de energie electrică produsă.

Pe piața pentru ziua următoare, prețurile energiei electrice sunt determinate de costul variabil al tehnologiei marginale, și anume ultima și cea mai scumpă centrală necesară pentru a satisface cererea (prețuri marginale). Având în vedere rolul pe care îl au prețurile energiei electrice pe piața pentru ziua următoare ca referință pentru stabilirea prețului energiei electrice în toate celelalte intervale de timp ale pieței, această măsură reduce impactul pe care tehnologia de stabilire a marjei (de obicei, pe bază de cărbune, în prezent deseori centralele electrice alimentate cu gaze naturale) îl are asupra veniturilor altor producători cu costuri marginale mai mici, cum ar fi majoritatea surselor regenerabile de energie, energia nucleară și lignitul. Măsura simulează rezultatele pieței pentru aceste tehnologii care ar putea fi preconizate în cazul în care lanțurile de aprovizionare globale ar funcționa în mod normal și nu ar face obiectul folosirii energiei ca armă prin întreruperi ale aprovizionării cu gaze naturale.

Prin această abordare la nivelul Uniunii, bazată pe principiul solidarității, piețele angro de energie electrică ar funcționa și s-ar echilibra ca și în prezent, asigurându-se astfel că cele mai ieftine și mai eficiente centrale electrice din întreaga UE sunt întotdeauna dispecerizate cu prioritate și că statele membre se pot baza pe importuri atunci când este necesar. Acest lucru menține stimulentele pentru ca tehnologii precum centralele electrice pe bază de cărbune și gaze naturale, instalațiile de stocare și răspunsul părții de consum să fie disponibile pentru a funcționa atunci când este necesar, asigurând funcționarea stabilă a sistemului de energie electrică pe tot parcursul sezonului de iarnă 2022-23.

Nivelul plafonului pentru veniturile de pe piață

Plafonul veniturilor prevăzut în prezentul regulament trebuie stabilit la un nivel care să cuprindă majoritatea producătorilor inframarginali din UE și să evite periclitarea disponibilității și profitabilității centralelor existente și a deciziilor viitoare de investiții pentru noi producții inframarginale.

În timp ce vârfurile ocazionale și pe termen scurt ale prețurilor pot fi considerate o caracteristică normală pe o piață a energiei electrice și pot fi utile pentru ca unii investitori să își recupereze investițiile în producție, creșterea extremă și durabilă a prețurilor începând din februarie 2022 este net diferită de situația normală a pieței, caracterizată de prețuri de vârf ocazionale sau fluctuații ale prețurilor pe termen mai lung legate de ciclurile economice.

acest lucru este valabil în special în cazul deciziilor de investiții pentru producerea de energie din surse regenerabile, care sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor de decarbonizare ale Uniunii. Pentru a evita subminarea evaluării rentabilității în momentul luării deciziilor de investiții, plafonul nu trebuie stabilit sub așteptările participanților la piață în ceea ce privește nivelul mediu al prețurilor energiei electrice în orele în care cererea de energie electrică a fost cea mai ridicată, înainte de invadarea Ucrainei de către Rusia. Așteptările medii în materie de prețuri de piață pentru orele de vârf au fost în mod constant și semnificativ mai mici de 180 EUR/MWh în ultimele decenii, în pofida diferențelor de preț dintre regiunile din Uniune. În plus, simulările bazate pe prețurile observate în perioada ianuarie-august 2022 arată că un plafon stabilit la 180 EUR/MWh ar fi condus la stabilizarea veniturilor medii la aproximativ 150 EUR/MWh. Acest nivel mediu al veniturilor este în mod constant mai ridicat decât costul egalizat actual al energiei (LCOE) pentru tehnologiile inframarginale vizate de aplicarea plafonului pentru venituri, permițând producătorilor cărora li se aplică să își acopere investițiile și costurile de exploatare. Prin urmare, plafonul nu trebuie să afecteze investițiile în noi capacități inframarginale. Prin urmare, Comisia propune stabilirea plafonului veniturilor la 180 EUR/MWh, care include marja de securitate necesară.

Un astfel de plafon trebuie să se limiteze la veniturile de pe piață, mai degrabă decât să includă veniturile totale din producție (inclusiv, de exemplu, cele provenite din schemele de sprijin), pentru a evita un impact semnificativ asupra rentabilității preconizate inițial a unui proiect.

Stabilirea unui plafon uniform al veniturilor în întreaga Uniune este necesară pentru a menține funcționarea pieței interne a energiei electrice, deoarece ar menține concurența bazată pe prețuri între producătorii de energie electrică pe baza diferitelor tehnologii, în special pentru sursele regenerabile de energie. Întrucât plafonul se va aplica veniturilor per MWh din energia electrică produsă, formarea prețurilor pe piețele angro de energie electrică nu va fi afectată. Dispecerizarea centralelor electrice va continua să aibă loc în funcție de nivelul lor de eficiență, cele cu costuri marginale mai scăzute fiind dispecerizate cu prioritate, iar comerțul transfrontalier cu energie electrică nu va fi afectat.

Statele membre vor trebui să instituie proceduri adecvate pentru recuperarea veniturilor excedentare de la producători, deoarece plafonul veniturilor poate fi aplicat în momentul decontării tranzacțiilor sau, dacă acest lucru nu este posibil, ulterior. Acest lucru depinde de diferențele în ceea ce privește modul în care funcționează piețele angro de energie electrică în diferite intervale de timp și modul în care acestea sunt organizate în statele membre.

Domeniul de aplicare al plafonului

Plafonul veniturilor de pe piață s-ar aplica veniturilor din vânzarea de energie electrică pentru toți producătorii inframarginali, astfel cum sunt definite în regulament, și ar acoperi toate intervalele de timp ale pieței, indiferent dacă tranzacționarea energiei electrice are loc la nivel bilateral (extrabursier) sau pe piețe centralizate. În cazul în care plafonul ar urma să se aplice numai anumitor intervale de timp sau numai burselor și altor piețe organizate, producătorii inframarginali ar putea fi stimulați să comercializeze energie electrică în intervalele de timp și pe piețele care nu fac obiectul măsurii. Pe de altă parte, aplicarea propusă pe scară largă a plafonului veniturilor ar menține stimulentele pentru încheierea de contracte de achiziție de energie electrică pe termen lung, care sunt esențiale pentru ca consumatorii să se acopere împotriva volatilității prețurilor și un instrument important de stimulare a investițiilor în tehnologiile inframarginale, în special în sursele regenerabile de energie. Având în vedere că plafonul veniturilor nu interferează cu formarea prețurilor, consumatorii ar avea interesul de a încheia contracte de achiziție de energie electrică pe termen lung care să le permită să beneficieze direct de prețuri mai mici decât cele observate pe piață.

Plafonul veniturilor se va aplica per MWh de energie electrică produsă. Indiferent de forma contractuală în care poate avea loc tranzacționarea energiei electrice, plafonul trebuie să se aplice numai veniturilor de pe piață realizate. Acest lucru este necesar pentru a evita vizarea producătorilor care nu beneficiază efectiv de prețurile actuale ridicate ale energiei electrice din cauza faptului că și-au acoperit veniturile împotriva fluctuațiilor de pe piața angro de energie electrică la un preț sub nivelul plafonului. Prin urmare, în măsura în care obligațiile contractuale existente sau viitoare, cum ar fi contractele de achiziție de energie electrică din surse regenerabile și alte tipuri de contracte de achiziție de energie electrică sau de acoperire a riscurilor la termen, conduc la venituri de pe piață din producția de energie electrică sub plafon, acestea nu ar intra în domeniul său de aplicare.

Definirea tehnologiilor inframarginale relevante

Plafonul veniturilor se aplică veniturilor de pe piață provenite din vânzarea de energie electrică produsă cu tehnologii ale căror costuri marginale sunt mai mici decât plafonul, cum ar fi energia eoliană, solară, geotermală, energia nucleară, energia produsă din biomasă, țiței și produse petroliere, instalațiile hidroelectrice fără rezervor etc.

Cu toate acestea, plafonul veniturilor de pe piață nu trebuie să se aplice tehnologiilor cu costuri ale combustibilului care conduc la atingerea pragului de rentabilitate peste nivelul plafonului, deoarece acest lucru ar pune în pericol aceste activități și, în cele din urmă, securitatea aprovizionării. Acesta este, de exemplu, cazul centralelor electrice pe bază de gaze naturale și cărbune. De la invadarea Ucrainei, prețurile gazelor naturale și ale cărbunelui superior au crescut brusc, ceea ce a condus la un preț de producție de rentabilitate peste nivelul plafonului. În cazul în care centralele electrice pe bază de gaze naturale și cărbune ar fi supuse plafonului veniturilor, acestea nu ar fi în măsură să își acopere costurile de exploatare și ar fi scoase din activitate.

În conformitate cu obiectivele Comunicării REPowerEU, aplicarea plafonului nu trebuie să împiedice stimulentele pentru investițiile în tehnologii de producție flexibile (de exemplu, răspunsul părții de consum și toate tipurile de depozite) și producția de energie electrică din surse care concurează direct cu centralele electrice pe bază de gaze naturale și pe bază de gaze. În consecință, plafonul nu trebuie să se aplice centralelor electrice care utilizează biometan.

Acest lucru este necesar pentru a menține stimulentele pentru ca aceste tehnologii și tipuri de producție să reducă consumul de gaze, astfel cum se subliniază în Comunicarea REPowerEU.

Pentru a menține stimulentele pentru dezvoltarea de tehnologii inovatoare, plafonul veniturilor nu trebuie să se aplice proiectelor demonstrative. În practică, acest lucru se întâmplă deja în mod normal, întrucât remunerarea proiectelor demonstrative este stabilită de obicei pe piață (de exemplu, venituri fixe prin tarife fixe).