Propunere de REGULAMENT DE PUNERE ÎN APLICARE AL CONSILIULUI de instituire a unei taxe compensatorii privind importurile de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză /* COM/2013/084 final - 2013/0052 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene. Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Există măsuri antidumping provizorii instituite pentru același grup de produse prin Regulamentul (UE) nr. 845/2012 al Comisiei (JO L 252, 19.9.2010, p.33). Propunere paralelă de instituire a unor măsuri antidumping definitive. Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI Consultarea părților interesate Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. Obținerea și utilizarea expertizei Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Rezumatul acțiunii propuse La 9 ianuarie 2012, Comisia a deschis o procedură antisubvenție privind importurile de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză. În urma anchetei s-a constatat că produsul în cauză a făcut obiectul unor subvenții, ceea ce a cauzat prejudicii industriei din Uniune. În urma anchetei s-a constatat, de asemenea, că instituirea de măsuri antisubvenție nu contravine interesului Uniunii. Prin urmare, se propune Consiliului să adopte propunerea de regulament de mai jos în vederea instituirii unor măsuri antisubvenție definitive asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză. Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive: Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național. Indicarea modului de reducere la minimum a sarcinii financiare și administrative care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor și de asigurare a proporționalității acesteia cu obiectivul propunerii nu este aplicabilă. Alegerea instrumentelor Instrumentul sau instrumentele propuse: regulament. Alte instrumente nu ar fi adecvate întrucât regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul UE. 2013/0052 (NLE) Propunere de REGULAMENT DE PUNERE ÎN APLICARE AL CONSILIULUI de instituire a unei taxe compensatorii privind importurile de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1], în special articolul 17, având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: 1. PROCEDURA 1.1. Deschiderea procedurii (1) La 22 februarie 2012, Comisia Europeană a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[2] (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”). (2) Procedura antisubvenție a fost deschisă în urma unei plângeri introduse la 9 ianuarie 2012 de către EUROFER (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezentau, în acest caz, peste 70% din producția totală a Uniunii de anumite produse din oțel cu acoperire organică. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau subvenționarea produsului în cauză și prejudiciile importante rezultând din aceasta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri. (3) Înainte de deschiderea procedurii și în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat autoritățile publice ale RPC (denumite în continuare „autoritățile chineze”) că a primit o plângere documentată corespunzător, conform căreia importurile de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din RPC care fac obiectul unor subvenții ar cauza un prejudiciu important industriei din Uniune. Autoritățile chineze au fost invitate să angajeze consultări pentru a clarifica situația în ceea ce privește conținutul plângerii și pentru a găsi o soluție reciproc agreată. Autoritățile chineze au acceptat invitația la consultări și acestea s-au desfășurat ulterior. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, au fost luate în considerare, în mod corespunzător, observațiile formulate de autoritățile chineze în legătură cu afirmațiile conținute în plângere în ceea ce privește neaplicabilitatea măsurilor compensatorii în legătură cu programele respective. În urma consultărilor, au fost primite observații din partea autorităților chineze. 1.2. Procedura antidumping (4) La 21 decembrie 2011, Comisia Europeană a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[3], deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din RPC. (5) La 20 septembrie 2012, prin Regulamentul (UE) nr. 845/2012[4], Comisia a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din RPC. (6) Analizele prejudiciului efectuate în cadrul prezentei anchete antisubvenție și al anchetei antidumping paralele sunt identice, deoarece definiția industriei din Uniune, producătorii reprezentativi din Uniune și perioada anchetei sunt aceleași în ambele cazuri. Din acest motiv, observațiile privind aspecte referitoare la prejudiciu formulate în cadrul oricăreia dintre aceste două proceduri au fost, în egală măsură, luate în considerare în cealaltă procedură. 1.3. Părțile vizate de procedură (7) Comisia a informat în mod oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, precum și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. (8) Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori, de producători din Uniune și de importatori neafiliați, toți producătorii-exportatori cunoscuți și importatorii neafiliați au fost invitați să se facă cunoscuți și să furnizeze Comisiei, astfel cum este specificat în avizul de deschidere, informații de bază cu privire la activitățile lor în legătură cu produsul în cauză în perioada dintre 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011. Aceste informații au fost solicitate în temeiul articolului 27 din regulamentul de bază pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze eșantioane. De asemenea, au fost consultate autoritățile din RPC. (9) Inițial, 19 producători-exportatori/grupuri de producători din China au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Pe baza informațiilor primite din partea producătorilor-exportatori și în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, Comisia a propus inițial un eșantion de 3 producători-exportatori/grupuri de producători-exportatori. Cu toate acestea, unul dintre producătorii-exportatori incluși în acest eșantion și-a retras cooperarea. În consecință, acesta a fost înlocuit cu următorul producător-exportator cu cel mai mare volum de vânzări la export către UE. În urma notificării, acest producător-exportator și-a retras, de asemenea, cooperarea. (10) Pentru a nu provoca întârzierea suplimentară a procedurii, s-a decis ca eșantionul să se limiteze la două grupuri de producători-exportatori, care au înregistrat cel mai mare volum de exporturi către Uniune, și anume Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd și societățile sale afiliate și Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd și societățile sale afiliate. Eșantionul format din aceste două grupuri de producători-exportatori servește drept bază pentru a stabili nivelul de subvenționare pentru aceste grupuri, precum și nivelul de subvenționare pentru toți producătorii-exportatori care au cooperat neincluși în eșantion, în conformitate cu articolul 15 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază. (11) În ceea ce privește producătorii din Uniune, Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a selectat, în mod provizoriu, un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion este constituit din șase producători din Uniune, cunoscuți de către Comisie deoarece produc produsul similar, selectați în funcție de vânzări, de volumul producției, de mărimea lor și de localizarea geografică în Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat 46% din producția Uniunii și 38% din totalul vânzărilor Uniunii. Părțile interesate au fost și ele invitate în avizul de deschidere să își facă cunoscute punctele de vedere în privința eșantionului provizoriu. Unul dintre producătorii din Uniune a precizat că nu dorește să fie inclus în eșantion, fiind înlocuit în eșantion de următorul cel mai mare producător. (12) Cinci importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Ținând cont de numărul limitat de importatori care au cooperat, s-a considerat că eșantionarea nu mai era necesară. (13) Comisia a trimis chestionare către reprezentanții RPC, cei doi producători-exportatori incluși în eșantion din RPC, 14 alți producători-exportatori din RPC care au solicitat acest lucru, cei șase producători din Uniune incluși în eșantion, cei cinci importatori din Uniune care au cooperat și către utilizatorii cunoscuți. (14) Au fost primite răspunsuri de la reprezentanții RPC, de la nouă producători-exportatori și de la societăți afiliate din RPC, de la șase producători din Uniune incluși în eșantion, de la doi importatori neafiliați și de la zece utilizatori. (15) Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenționării, a prejudiciului care rezultă din aceasta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor autorități de stat și societăți: (a) Guvernul Republicii Populare Chineze – Ministerul Comerțului din China, Beijing, China (b) Producători din Uniune – ArcelorMittal Belgia, Belgia și societatea de vânzări afiliată ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg – ArcelorMittal Poland, Polonia – ThyssenKrupp Steel Europe AG, Germania – voestalpine Stahl GmbH și voestalpine Stahl Service Center GmbH, Austria – Tata Steel Maubeuge SA (cunoscut anterior ca Myriad SA), Franța – Tata Steel UK Ltd, Regatul Unit (c) Grupuri de producători-exportatori (și societăți afiliate acestora) din RPC – Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd și societățile sale afiliate: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd și Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd; – Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd și societatea sa afiliată Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd; (d) Importatori din Uniune – ThyssenKrupp Mannex, Germania – Macrometal, Hamburg, Germania (16) Ulterior, toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se recomande instituirea unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din RPC („comunicarea finală”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare finală. (17) Observațiile prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz. 1.4. Perioada de anchetă și perioada examinată (18) Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”). 2. PRODUSUL VIZAT ȘI PRODUSUL SIMILAR 2.1. Produsul în cauză (19) În avizul de deschidere, produsul care face obiectul anchetei consta în anumite produse din oțel cu acoperire organică (denumite în continuare „OAO”), și anume produse laminate plate din oțeluri nealiate și aliate (cu excepția oțelului inoxidabil) care sunt vopsite, lăcuite sau acoperite cu materiale plastice, cel puțin pe o parte, cu excepția așa-numitelor panouri de tip sandwich precum cele utilizate pentru aplicații în construcții și alcătuite din două foi metalice exterioare cu un miez stabilizator din material izolant amplasat între acestea și excluzând produsele cu acoperire finală pe bază de praf de zinc (vopsea cu conținut ridicat de zinc care reprezintă 70% sau mai mult din greutate) 2.2. Cererile de excludere a produsului (20) Asociația „China Iron and Steel Association”, doi importatori și doi utilizatori au propus excluderea a cinci tipuri de produse. Aceste cereri au fost primite și au fost analizate după cum urmează: 2.2.1. OAO cu acoperire metalică din crom sau staniu (21) Un utilizator de OAO a depus o cerere pentru a exclude OAO având substrat cu un înveliș metalic de crom sau staniu din domeniul de aplicare al produsului. Ancheta a stabilit că acoperirile metalice din crom sau staniu fac ca acest tip de produse să fie diferite din punct de vedere tehnic și fizic de OAO care fac obiectul anchetei. În plus, OAO având substrat cu un înveliș metalic din crom sau staniu este aproape exclusiv utilizat în ambalajele alimentare și în industriile producătoare de cabluri. În cele din urmă, industria din Uniune a explicat că nu intenționează ca tipul de produse menționate mai sus să fie inclus în prezenta anchetă. Având în vedere motivele menționate mai sus, OAO având substrat cu un înveliș metalic din crom sau staniu nu sunt incluse în domeniul de aplicare al produsului. 2.2.2. Plăci laminate la cald cu amorsă de protecție, fie organică, fie anorganică (22) Această cerere a fost respinsă, întrucât aceste produse nu corespund codurilor NC care fac obiectul anchetei. Vopsirea sau acoperirea este destinată numai pentru protecția împotriva ruginii și, prin urmare, se încadrează la poziția NC 7208 și nu la poziția NC 7210. Plăcile laminate la cald cu amorsă de protecție, fie organică fie anorganică, nu sunt incluse în domeniul de aplicare al produsului și, în consecință, nu pot fi eliminate din acesta. 2.2.3. OAO cu grosimea substratului între 0,6 și 2,0 mm (23) CISA și doi importatori au solicitat excluderea OAO cu grosimea substratului între 0,6 și 2,0 mm, reprezentând 5 – 10% din importurile din China, invocând faptul că exista o concurență directă doar între exporturile chineze și producția industriei din Uniune de OAO cu grosimea substratului între 0,25 și 0,6 mm. (24) Această cerere a fost respinsă, întrucât atât exportatorii chinezi cât și industria din Uniune produc și comercializează OAO cu grosimea substratului între 0,6 și 2,0 mm și, prin urmare, aceste produse sunt, în mod clar, în concurență unele cu altele. Nu s-au furnizat dovezi care să arate că OAO cu grosimea substratului de peste 0,6 mm nu concurează cu OAO cu grosimea substratului mai mică de 0,6 mm și că, prin urmare, acesta ar constitui un alt tip de produs. OAO cu grosimea substratului sub și peste 0,6 mm au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale și sunt, prin urmare, același produs. 2.2.4. OAO acoperite cu substrat din aliaj de aluminiu și zinc (25) Cei doi importatori au susținut că numai patru producători din Uniune dețin licențe pentru producerea acestui tip de produs și că doar o singură societate îl produce în mod efectiv. Ei au afirmat, de asemenea, că acest produs este diferit de OAO acoperit cu zinc în ceea ce privește caracteristicile produsului. (26) Această cerere a fost respinsă, întrucât cele două tipuri de produse sunt interschimbabile cu utilizări care se suprapun și cel puțin doi producători cooperanți din Uniune au fabricat acest tip de produs în cursul perioadei de anchetă. Trebuie remarcat faptul că doar un producător-exportator chinez cooperant a exportat acest tip de produs către Uniune în timpul perioadei de anchetă. 2.2.5. OAO acoperite cu substrat din aliaj de zinc (27) Această cerere a fost respinsă deoarece, contrar afirmației unui utilizator, acest produs este fabricat și vândut în cantități semnificative de către mai mulți producători din Uniune și are aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări finale ca și alte tipuri de OAO. 2.3. Cererea de includere a produsului (28) O asociație a solicitat ca OAO cu acoperire metalică din crom sau staniu, clasificate la codurile TARIC 7210 12 20 10 și 7210 50 00 10 să fie incluse în domeniul de aplicare al produsului. Această cerere a fost respinsă, deoarece aceste coduri nu au fost incluse în plângerea inițială și produsele acoperite de aceste coduri au caracteristici fizice și tehnice diferite de produsele care fac obiectul plângerii. 2.4. Produsul în cauză (29) Având în vedere acceptarea excluderii OAO cu acoperire metalică de crom sau staniu, astfel cum se subliniază în considerentul 21, produsul în cauză este modificat prin această excludere. (30) Produsele în cauză sunt, prin urmare, anumite produse din oțel cu acoperire organică („OAO”), și anume produse laminate plate din oțeluri nealiate și aliate (cu excepția oțelului inoxidabil) care sunt vopsite, lăcuite sau acoperite cu materiale plastice, cel puțin pe o parte, cu excepția așa-numitelor panouri de tip sandwich precum cele utilizate pentru aplicații în construcții și alcătuite din două foi metalice exterioare cu un miez stabilizator din material izolant amplasat între acestea, excluzând produsele cu acoperire finală pe bază de praf de zinc (vopsea cu conținut ridicat de zinc care reprezintă 70 % sau mai mult din greutate), încadrate în prezent la codurile NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, originare din Republica Populară Chineză ( denumite în continuare „produsul în cauză”). 2.5. Produsul similar (31) Ancheta a arătat că OAO produse și vândute de către industria din Uniune în Uniune, OAO produse și vândute pe piața internă a RPC și OAO importate în Uniune din RPC, au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate produse similare, în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază. 3. SUBVENȚIONAREA 3.1. Observații preliminare (32) Atât autoritățile chineze, cât și producătorii-exportatori chinezi care fac parte din eșantion au transmis răspunsuri la chestionar și au acceptat vizite la fața locului pentru verificarea răspunsurilor. (33) În ceea ce privește autoritățile chineze, după analiza răspunsului la chestionar, Comisia a trimis părții chineze o cerere de clarificare și două scrisori prealabile verificării. Comisia a acordat autorităților chineze suficient timp pentru pregătirea și transmiterea declarațiilor, de fiecare dată când acest lucru a fost necesar și justificat. Într-adevăr, au fost acordate autorităților chineze prelungiri de termen substanțiale, și anume o prelungire de 20 de zile pentru răspunsul la chestionar, ceea ce a avut ca rezultat o eventuală limită de 57 de zile pentru transmiterea răspunsului la chestionar, și de 25 de zile pentru răspunsul la cererea de clarificare. (34) În răspunsurile lor la chestionar, cererea de clarificare și diferite alte comunicări, autoritățile chineze au oferit răspunsuri numai cu privire la regimurile utilizate de producătorii-exportatori eșantionați și au susținut că nu ar trebui să se solicite răspunsuri la întrebări privind presupuse regimuri de subvenționare disponibile și pentru producătorii care nu fac parte din eșantion sau care nu s-au făcut cunoscuți. (35) Comisia și-a exprimat cu respect dezacordul față de această abordare și a explicat autorităților chineze că, pentru Comisie, scopul chestionarului adresat autorităților chineze este acela de a obține informații privind subvenționarea industriei producătoare de oțel cu acoperire organică în China și de a determina în ce măsură importul în Uniune al produselor vizate este subvenționat. Comisia a informat autoritățile chineze cu privire la necesitatea unor informații mai ample privind amploarea subvențiilor pentru a aborda eventualele deficiențe semnificative de cooperare din partea exportatorilor care se presupune că au beneficiat de avantaje în cadrul unor anumite sisteme de subvenționare care nu au fost utilizate de societățile cooperante eșantionate și eventualele cereri de examinare individuală din partea producătorilor-exportatori cooperanți. Cu toate acestea, autoritățile chineze nu și-au modificat modul de abordare și nu au furnizat informații privind cea mai mare parte a celorlalte sisteme de subvenționare presupuse în plângere, dar care nu au fost utilizate de societățile incluse în eșantion. (36) Înainte de vizita de verificare la fața locului, autoritățile chineze au cerut Comisiei să furnizeze informații suplimentare în scris, în special o listă a tuturor întrebărilor pe care intenționează să le pună în cursul vizitei de verificare, plus o listă a tuturor departamentelor guvernamentale a căror participare la vizita de verificare era preconizată. În absența acestora, s-a susținut că autoritățile chineze „nu au fost informate cu privire la ceea ce ar fi trebuit să fie pregătit sau ar fi de așteptat în timpul verificării” și că scrisoarea prealabilă verificării „nu oferă, desigur, niciun indiciu referitor la ceea ce Comisia intenționează să verifice efectiv … ”. (37) Comisia nu a putut aproba cererea autorităților chineze. În această privință, se observă că Comisia a îndeplinit toate condițiile relevante de la articolul 26 din regulamentul de bază. A fost trimisă autorităților chineze o scrisoare detaliată prealabilă verificării care confirma calendarul (zilele și categoriile de sisteme de discutat în fiecare zi a verificării) și solicita prezența autorităților responsabile pentru sistemele relevante și a funcționarilor implicați în pregătirea declarațiilor autorităților chineze. De asemenea, înainte de vizita de verificare la fața locului, Comisia a explicat că numai autoritățile chineze pot identifica entitățile responsabile pentru sistemele care fac obiectul anchetei, precum și funcționarii care sunt cei mai în măsură să participe la anchetă și să răspundă la întrebări. În ceea ce privește lista întrebărilor specifice, Comisia a explicat că o astfel de listă nu este solicitată nici de legislația UE (nici de cerințele OMC) și că scopul acestei anchete este de a verifica răspunsul autorităților chineze la chestionar și declarațiile suplimentare relevante; prin urmare, verificarea ar respecta structura acestor documente. Comisia va încerca să obțină și să clarifice informațiile suplimentare necesare în cadrul procedurii în curs, dar întrebările precise în acest context vor depinde de informațiile furnizate de autoritățile chineze ca urmare a verificării inițiale a răspunsurilor acestora. Autorităților chineze li s-a explicat, de asemenea, în mod clar, înainte de vizita de verificare la fața locului, că refuzul de a furniza informațiile necesare pentru a sprijini autoritatea responsabilă cu ancheta la verificarea informațiilor și datelor considerate necesare în cadrul procedurii ar putea compromite în mod grav desfășurarea anchetei. S-au amintit, de asemenea, autorităților chineze consecințele dispozițiilor de la articolul 28 din regulamentul de bază. (38) În cursul vizitei de verificare la fața locului la Ministerul Comerțului din China, situat în Beijing, Comisia a încercat să verifice informațiile furnizate pe baza documentelor justificative utilizate pentru a pregăti răspunsul autorităților chineze, în conformitate cu dispozițiile de la articolele 11 și 26 din regulamentul de bază. În acest context, Comisia a ajuns mai întâi la concluzia că lipsa informațiilor și a documentelor justificative nu a permis verificarea adecvată a răspunsului la chestionar. În plus, anumite informații nu au fost transmise deloc, deși au fost solicitate în mod expres, iar la anumite întrebări nu s-a primit niciun răspuns. Prin urmare, autoritățile chineze au fost informate cu privire la consecințele lipsei de cooperare, în conformitate cu articolul 28 alineatele (1) și (6) din regulamentul de bază. (39) De asemenea, autoritățile chineze au afirmat că Comisia a impus o sarcină nejustificată asupra autorităților chineze și că a solicitat informații irelevante și inutile în chestionar și în cererea ulterioară de clarificări. (40) În ceea ce privește informațiile solicitate, se precizează faptul că Comisia a cerut numai informațiile referitoare la afirmațiile din plângere, considerate necesare pentru a ajunge la o concluzie reprezentativă și a menținut coerența cererilor sale, solicitând mereu aceleași date și informații în cursul anchetei și invitând autoritățile chineze să ofere explicații privind informațiile furnizate și implicațiile lor asupra sistemelor vizate de anchetă. Cu alte cuvinte, Comisia a solicitat numai informațiile necesare pentru evaluarea existenței subvenționării și a nivelului acesteia în favoarea produsului vizat în temeiul altor sisteme de subvenționare menționate în plângere. Astfel de informații ar fi permis determinarea corespunzătoare a volumului subvenționării acordate în temeiul celorlalte sisteme de subvenționare examinate în cadrul anchetei, aflate la dispoziția producătorilor-exportatori care nu au cooperat. Întrucât nici reprezentanții RPC, nici producătorii-exportatori care nu cooperează nu au furnizat informațiile necesare pentru a determina existența unor alte sisteme de subvenționare la dispoziția producătorilor-exportatori care nu cooperează, pe baza celor mai bune date disponibile, Comisia a concluzionat că celelalte sisteme de subvenționare pretinse erau, într-adevăr disponibile pentru ceilalți producători-exportatori care nu cooperează și a efectuat calculul beneficiilor acordate prin intermediul respectivelor sisteme, pe baza celor mai bune date disponibile. 3.2. Examinarea individuală („EI”) (41) Cererile de EI au fost prezentate de către doi producători-exportatori cooperanți în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) din regulamentul de bază, și anume Union Steel China (Union Steel) și Shenzhen Sino Master Steel Co. Ltd. Nu a fost posibil să se acorde această EI ambelor societăți, deoarece, din cauza numărului ridicat de sisteme de subvenționare pretinse și a duratei importante a unei anchete antisubvenție, aceasta ar complica inutil și ar putea împiedica încheierea anchetei în timp util. (42) Cu toate acestea, societatea Union Steel fusese deja examinată individual în cadrul anchetei antidumping paralele și, prin urmare, a fost calculată o marjă de prejudiciu individuală pentru această societate. (43) Având în vedere că autoritățile chineze au furnizat numai un răspuns referitor la sistemele utilizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion, astfel cum se explică în considerentul 34 de mai sus, era practic imposibil să se analizeze unele dintre sistemele de subvenționare utilizate, eventual, de Union Steel. Prin urmare, pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, acestei societăți i s-a atribuit rata medie a subvenției aplicabile altor societăți care au cooperat. 3.3. Sisteme specifice (44) Pe baza informațiilor cuprinse în reclamație, Comisia a căutat să obțină informații cu privire la următoarele sisteme, în cadrul cărora s-a presupus că au fost acordate subvenții de către autoritatea guvernamentală: (I) Bunuri și servicii furnizate de autoritățile publice la prețuri mai mici decât ar fi adecvat („LTAR”) – Furnizarea de materii prime la prețuri mai mici decât ar fi adecvat: oțel laminat la cald și la rece – Acordarea drepturilor de folosire a terenurilor pentru o sumă mai mică decât cea adecvată – Programe care constau din furnizarea de apă la prețuri mai mici decât ar fi adecvat – Programe care constau din furnizarea de energie electrică la prețuri mai mici decât ar fi adecvat – Program care constă din furnizarea de energie electrică și apă la prețuri mai mici decât ar fi adecvat în provincia Jiangsu – Furnizarea de diferite materii prime la prețuri mai mici decât ar fi adecvat (II) Împrumuturi și dobânzi preferențiale pentru industria OAO (III) Programe de capitaluri proprii – Conversii ale creanțelor în acțiuni – Aporturi de capital – Dividende neplătite (IV) Impozitul pe profit și alte impozite directe – Politici fiscale pentru deducerea cheltuielilor de cercetare și dezvoltare – Facilități fiscale pentru regiunile Centrală și de Vest – Credit pentru impozitul pe profit pentru achiziționarea de echipamente de producție produse la nivel național – Politici fiscale preferențiale pentru societățile care sunt încurajate în calitate de întreprinderi cu tehnologie înaltă și nouă – Facilități fiscale privind impozitul pe profit pentru întreprinderile implicate în utilizarea totală a resurselor („materii prime speciale ”) – Credit fiscal privind achiziționarea de echipamente speciale – Politici preferențiale privind impozitul pe profit pentru întreprinderile din regiunea Nord-Est – Scutirea de la impozitul pe profit pentru investiții în reînnoirea tehnologiei de producție internă – Diverse reduceri fiscale locale (provincia Shandong, orașul Chongqing, regiunea Guangxi Zhuang, privilegii fiscale pentru dezvoltarea regiunilor Centrală și de Vest) – Scutirea de dividende între întreprinderi rezidente calificate – Scutiri de impozit pe profit în temeiul programului „two free/three half”(doi ani cu exonerare de impozit urmați de trei ani la 50%) pentru întreprinderile productive cu investiții străine – Scutiri și programe locale de reducere de impozit pe profit pentru întreprinderile de producție cu investiții străine – Credit pentru impozitul pe profit pentru întreprinderile cu investiții străine care achiziționează echipamente produse la nivel național – Subvenții pentru impozitul pe profit pentru întreprinderile cu investiții străine pe baza localizării geografice (V) Programe de fiscalitate indirectă și programe tarifare la import – Scutiri tarifare la import și scutirea de TVA pentru întreprinderile cu investiții străine și anumite întreprinderi care utilizează echipamente importate în industrii încurajate – Restituiri de TVA pentru întreprinderile cu investiții străine care achiziționează echipamente produse la nivel național – Deducerea TVA pentru activele fixe în regiunea centrală – Alte privilegii fiscale pentru Ma'anshan (VI) Programe de finanțare – Programul China World Top Brand – Programul Mărci Celebre – Fondul de stat pentru proiecte tehnologice esențiale – Programe de reducere a taxelor juridice antidumping (VII) Achiziționarea de bunuri de către guvern la prețuri mai mari decât ar fi adecvat (VIII) Alte programe regionale – Subvenții oferite în zona nouă Tianjin Binhai și în zona de dezvoltare economică și tehnologică Tianjin – Programe legate de regiunea Nord-Est – Subvenții în cadrul programului pentru știință și tehnologie din provincia Jiangsu – Subvenții în cadrul programului pentru știință și tehnologie din provincia Hebei (IX) Subvenții ad hoc menționate în plângere 3.3.1. Bunuri și servicii furnizate de autoritățile publice la prețuri mai mici decât ar fi adecvat („LTAR”) 3.3.1.1. Furnizarea de oțel laminat la cald și la rece (OLC și OLR) la prețuri mai mici decât ar fi adecvat (45) În plângere se susține că autoritățile chineze controlează anumite industrii și produse în amonte, în așa fel încât să ofere materii prime la prețuri favorabile producătorilor de OAO. Pe această bază producătorii de OAO beneficiază de subvenții compensatorii prin achiziționarea de OLC și OLR produse de stat de la întreprinderile de stat (IS) la prețuri inferioare prețului pieței și, astfel, la prețuri mai mici decât ar fi adecvat pentru întreprinderile de stat. Lipsa de cooperare (46) Comisia a solicitat din partea autorităților chineze informații detaliate privind IS care furnizează OLC și OLR producătorilor-exportatori chinezi de OAO, pentru a verifica afirmațiile din plângere și a stabili dacă aceste întreprinderi de stat sunt organisme publice. În special, Comisia a creat pentru autoritățile chineze apendicele B la chestionar destinat întreprinderilor de stat și a invitat autoritățile chineze să furnizeze informațiile solicitate în acesta. În cererea de clarificare, Comisia a solicitat din nou autorităților chineze să furnizeze informațiile solicitate în apendicele B și a încurajat autoritățile chineze să coordoneze răspunsurile cu întreprinderile de stat în cauză. (47) Cu toate acestea, autoritățile chineze nu au răspuns la niciuna dintre întrebările din apendicele B și nici nu au furnizat informațiile relevante solicitate în chestionarul principal (de exemplu, privind proprietatea și controlul guvernului chinez asupra întreprinderilor de stat în sectorul siderurgic și implicarea acestuia în activitatea de reorganizare a industriei siderurgice chineze). În loc să furnizeze informațiile solicitate, autoritățile chineze au declarat, în răspunsul lor la chestionar, că reclamanții nu au reușit să demonstreze că producătorii de OLC și OLR sunt organisme publice. (48) Din cauza lipsei de cooperare din partea autorităților chineze, Comisia a trebuit să analizeze alte informații disponibile, mai bune. Comisia a informat autoritățile chineze cu privire la această acțiune. Pentru a aprecia dacă întreprinderile de stat care furnizează OLC și OLR producătorilor-exportatori chinezi de OAO sunt organisme publice, Comisia a luat în considerare informațiile limitate furnizate de autoritățile chineze, informațiile din plângere, informații factuale care provin din proceduri similare efectuate de alte autorități, aflate la dispoziția publicului, precum și alte informații publice, și și-a bazat concluziile pe totalitatea informațiilor din dosar. (a) Întreprinderile de stat care furnizează producătorilor de OAO oțel laminat la cald și oțel laminat la rece sunt organisme publice Observații preliminare (49) Reclamantul susține că întreprinderile de stat din China sunt organisme publice, în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază, care furnizează bunuri (OLC și OLR) producătorilor de OAO la prețuri inferioare prețurilor pieței și, astfel, le conferă un avantaj. (50) Organismul de apel (AB) al OMC, în raportul său din Statele Unite – „Taxele antidumping și compensatorii definitive asupra anumitor produse din China”[5] (raportul AB) a definit un organism public ca o entitate care „deține, exercită sau este învestită cu autoritate guvernamentală”[6]. AB consideră, de asemenea, că organismele publice sunt, de asemenea, caracterizate prin „executarea de funcții guvernamentale”[7], care ar fi „în mod normal considerate parte a practicii guvernamentale în cadrul ordinii juridice a Membrului în cauză”[8]. (51) În lumina concluziilor AB al OMC, există două întrebări pentru analiză, și anume (a) dacă întreprinderile de stat în cauză execută funcții care sunt, în mod normal, considerate ca făcând parte din practica guvernamentală din China și (b) în caz afirmativ, dacă acestea exercită autoritatea guvernamentală atunci când execută acest lucru? Executarea funcțiilor publice (52) În contextul autorităților chineze, există numeroase dovezi care atestă că guvernul este profund implicat în gestionarea economiei. Rolul principal al guvernului chinez în economie este garantat prin Constituția Republicii Populare Chineze. În conformitate cu articolul 7 din Constituție: „Economia statului este sectorul economiei socialiste aflat în proprietatea întregului popor; acesta este forța conducătoare a economiei naționale. Statul garantează consolidarea și creșterea economiei de stat”. În mod similar, în conformitate cu articolul 15 din Constituție: „Statul practică planificarea economică pe baza proprietății publice socialiste”. De asemenea, Constituția Partidului Comunist din China prevede rolul principal al proprietății publice, de exemplu, preambulul la Constituția PCC prevede: "Partidul trebuie să susțină și să îmbunătățească sistemul economic de bază, în care proprietatea publică joacă un rol dominant…”. De asemenea, diferitele planuri cincinale, promulgate de Comisia națională pentru dezvoltare și reformă (CNDR) și adoptate de către cea mai mare autoritate juridică din China, care este Consiliul de Stat, indică dominația foarte puternică a guvernului chinez asupra economiei. (53) În ceea ce privește sectorul siderurgic, informațiile existente în dosar sugerează că întreprinderile de stat care produc OLC și OLR în China îndeplinesc adesea funcțiile publice descrise, printre altele, în planurile la nivel sectorial pentru industria metalurgică și siderurgică. Aceste planuri confirmă faptul că autoritățile chineze au ales să fie implicate îndeaproape în gestionarea și dezvoltarea industriei siderurgice în China și punerea în aplicare a acestora la nivelul întreprinderilor de stat poate, prin urmare, să fie considerată ca făcând parte din practicile guvernamentale. Planurile prezintă obiective pentru toți operatorii din industria metalurgică și siderurgică și orientează întregul sector pentru obținerea unor rezultate specifice. De fapt, autoritățile chineze utilizează întreprinderile de stat din domeniul metalurgiei și siderurgiei ca pe un braț prelungit al statului în vederea atingerii obiectivelor și țintelor stabilite în cadrul planurilor. (54) Ordinul nr. 35 din CNDR - Politici pentru dezvoltarea industriei siderurgice, între altele, definește o politică de reducere a numărului de întreprinderi de topire a fierului și oțelului și stabilește obiective pentru capacitatea de producție pe baza rezultatului acestor grupuri de întreprinderi siderurgice care fac parte din primele 10 de pe piața internă (articolul 3), interzice crearea de noi întreprinderi siderurgice asociate (articolul 10), prevede condițiile de acces la industria siderurgică la nivelul echipamentelor și prevede, de asemenea, indicii tehnici și economici pe care trebuie să-i urmeze întreprinderile siderurgic (articolul 12), stabilește norme pentru modificările în structura organizațională a întreprinderilor siderurgice (articolul 20), gestionează investiții (articolele 22, 23), condiționează accesul la fonduri financiare (articolele 25, 26), oferă statului dreptul de a interveni în achiziționarea materiilor prime (articolul 30). (55) Cel de-al 12-lea Plan cincinal de dezvoltare a industriei siderurgice rezumă realizarea obiectivelor stabilite în cadrul planului precedent, acoperă strategia de dezvoltare și stabilește obiective pentru întreaga industrie siderurgică. În mod similar cu Ordinul nr. 35, acesta stabilește obiective foarte specifice la nivel de grupare industrială [secțiunea III.(III).6], încurajează anumite proiecte și descurajează altele [secțiunea IV(IV)] și face distincție în sprijinul acordat industriei metalurgice și siderurgice în diferitele provincii [secțiunea IV(V)], prevede un sprijin pentru întreprinderile siderurgice mari și oferă un rol principal celor mai importanți producători de stat chinezi din domeniul siderurgiei, cum ar fi Bao Steel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel etc.[9] De asemenea, planul prevede consolidarea reglementării și gestionării instalațiilor de producție ale întreprinderilor siderurgice existente [secțiunea V(IV)]. (56) Legea Republicii Populare Chineze privind activele întreprinderilor aflate în proprietatea statului impune, de asemenea, întreprinderilor de stat [sau întreprinderilor cu capital de stat (ICS) astfel cum sunt menționate în această lege] să se conformeze politicilor industriale naționale[10]. În mod similar, propunerea de măsuri pentru supravegherea și administrarea investițiilor de către întreprinderile centrale impune întreprinderilor de stat și întreprinderilor cu capital de stat să urmeze planurile de dezvoltare și politicile industriale ale statului[11]. Conform Măsurilor de gestionare a strategiilor de dezvoltare și a planurilor întreprinderilor centrale, toate întreprinderile cu capital de stat formulează un plan de dezvoltare și strategie care trebuie să fie examinat și aprobat de către Comisia de supraveghere și administrare a activelor din proprietatea statului din cadrul Consiliului de Stat (SASAC). Atunci când efectuează aceste examinări și înaintea de aprobare, SASAC trebuie să ia în considerare, între altele, dacă acest plan este sau nu în conformitate cu planificarea dezvoltării și cu politicile industriale naționale și dacă acest lucru este sau nu în conformitate cu ajustarea strategică a formatului și a structurii economiei de stat[12]. (57) Exemple concrete de punere în aplicare a măsurilor descrise în planuri, cum ar fi relocalizarea societății Capital Steel Corporation[13] sau numeroase fuziuni de întreprinderi siderurgice[14] arată că planurile nu sunt doar documente indicative care servesc drept orientări, ci că acestea conduc la acțiuni concrete ale întreprinderilor siderurgice de stat, coordonate de către guvern (reprezentat de CNDR și Consiliul de stat). (58) Toate acțiunile specifice descrise la alineatele de mai sus trebuie să fie respectate și executate de întreprinderile vizate de planuri. Se concluzionează că, prin intermediul acestei implicări directe a guvernului în comportamentul comercial al întreprinderilor siderurgice, întreprinderile siderurgice de stat acționează ca un braț al guvernului care exercită funcții guvernamentale care duc, ulterior, la îndeplinirea obiectivelor și țintelor stabilite în planuri. Controlul guvernamental al întreprinderilor de stat (59) După stabilirea faptului că întreprinderile de stat exercită funcții publice, rămâne de văzut dacă, atunci când le îndeplinesc, ele exercită o autoritate guvernamentală. În această privință, o întrebare esențială este dacă ele sunt controlate în mod semnificativ de către guvern[15]. În acest caz, este rezonabil să se determine, ținând cont de toate dovezile relevante, că întreprinderile de stat acționează ca un braț al guvernului și pun în aplicare în mod eficient politicile stabilite în planurile de mai sus. (60) Controlul guvernamental descris mai jos indică faptul că întreprinderile de stat dețin, exercită sau sunt învestite cu autoritate guvernamentală. Controlul poate fi exercitat, între altele, prin proprietatea de stat, prin dispoziții administrative și implicarea SASAC, prin consilii de administrație și planuri de stat. Proprietatea de stat (61) Astfel cum s-a menționat deja în secțiunea de mai sus privind lipsa de cooperare (considerentele 46-48), autoritățile chineze nu au furnizat informațiile solicitate cu privire la structura acționariatului producătorilor de OLC și OLR din China. Împreună cu răspunsul la chestionar, autoritățile chineze au prezentat o listă de 54 de societăți în care statul chinez este cel mai important acționar, însă în cursul vizitei de verificare, s‑a susținut că lista nu este corectă și include, de asemenea, întreprinderi în proprietate privată. Autoritățile chineze nu au corectat lista și nici nu au specificat care dintre societăți se află în proprietate privată și care sunt deținute de către statul chinez. Din cauza lipsei de cooperare, Comisia a trebuit să analizeze alte probe la dosar și informații publice disponibile. (62) Reclamantul a furnizat dovezi că principalii producători de OLC și OLR sunt în proprietatea statului și a prezentat informații detaliate în acest sens în anexa 10 la plângere[16]. Și alte informații publice disponibile[17] confirmă că statul chinez este acționar în multe dintre întreprinderile producătoare de OLC și OLR. (63) Luând în considerare toate informațiile din dosar, este rezonabil să se ajungă la concluzia că statul chinez are o participație semnificativă în multe întreprinderi producătoare de OLC și OLR din China. Dispoziții administrative și implicarea SASAC (64) SASAC exercită responsabilitățile statului ca investitor și gestionează activele deținute de stat aflate sub supravegherea sa. Este de remarcat că, deși în răspunsul lor la chestionar și în declarațiile ulterioare, autoritățile chineze au susținut că SASAC nu este implicată în operațiunile comerciale ale întreprinderilor de stat și au sprijinit această afirmație cu trimiterea la articolul 7 din Măsurile provizorii pentru supravegherea și administrarea activelor de stat ale întreprinderilor[18], alte articole din aceeași lege și, de asemenea, alte elemente de probă incluse în dosar[19] sugerează contrariul. (65) De fapt, răspunsul autorităților chineze la chestionarul antisubvenție arată că SASAC, autorizată de Consiliul de Stat, numește și destituie directorii întreprinderilor supravegheate și evaluează performanțele lor prin intermediul unor proceduri judiciare. Aceasta este, de asemenea, responsabilă de încurajarea întreprinderilor supravegheate să respecte principiile directoare și politicile, este responsabilă de gestionarea fundamentală a activelor deținute de stat în întreprinderi și conduce și supraveghează activitatea de gestionare a activelor locale deținute de stat, în conformitate cu legea. (66) SASAC este responsabilă, de asemenea, de remunerarea și evaluarea directorilor întreprinderilor de stat; mai mult, ea desemnează și decide cu privire la recompensele și penalizările directorilor de întreprinderi de stat[20]. De fapt, potrivit tuturor dovezilor, carierele directorilor de întreprinderi de stat depind de SASAC. Aceste circumstanțe indică faptul că SASAC este în mod clar învestită cu autoritate guvernamentală. Consiliul de administrație (67) Componența consiliilor de administrație ale întreprinderilor de stat demonstrează, de asemenea, nivelul ridicat de control al întreprinderilor de stat de către autoritățile chineze. Dovezile de la dosar[21] arată că mulți dintre membrii consiliilor de administrație și ai consiliilor de supraveghere dețin sau au deținut în trecut funcții în guvern și/sau partid și că selecția lor este puternic influențată de autorități guvernamentale precum SASAC sau Partidul Comunist din China (PCC). Planurile de Stat (68) Politicile, interesele și obiectivele autorităților chineze privind industria siderurgică sunt stabilite în diverse planuri de stat la nivel central și, de asemenea, la nivel regional și local. Întreprinderile de stat sunt încurajate să urmeze aceste politici (societățile care nu le urmează sunt chiar pasibile de sancțiuni) și, din acțiunile recente ale unor întreprinderilor de stat majore din domeniul siderurgiei din China, este evident că aceste politici sunt respectate și întreprinderile de stat din domeniul siderurgiei fac eforturi pentru atingerea obiectivelor și scopurilor stabilite în planuri. (69) În conformitate cu cel de-al 12-lea Plan cincinal de dezvoltare a industriei metalurgice și siderurgice doar „întreprinderile care respectă politicile naționale pentru industria metalurgică și siderurgică și standardele și condițiile de producție și de funcționare ale industriei metalurgice și siderurgice joacă un rol primordial în fuzionare și reorganizare.[22]” (70) O serie de planuri la nivel provincial și local menționează, de asemenea, întreprinderi de stat specifice și stabilesc obiective și ținte pentru acestea. Reclamantul a furnizat extrase din aceste planuri[23]. Toate aceste planuri au fost solicitate autorităților chineze în chestionar și în cererea de clarificare în scopul verificării și clarificării, dar autoritățile chineze au hotărât să nu le furnizeze. Cu toate acestea, se menționează că autoritățile chineze nu au contestat exactitatea acestor referiri în timpul procedurii. În plus, societățile menționate în planurile provinciale și locale admit cooperarea acestora cu autoritățile și descriu modul în care acționează sau au acționat în trecut în conformitate cu planurile[24]. (71) Deși autoritățile chineze susțin că unele dintre planurile de mai sus sunt doar indicative, nu sunt obligatorii și ar trebui să servească doar ca un ghid, această afirmație nu este susținută de alte elemente de probă la dosar. Dimpotrivă, multe legi și regulamente care, cu siguranță, sunt obligatorii din punct de vedere juridic[25] stabilesc că planurile de dezvoltare și politicile industriale de stat sunt obligatorii pentru întreprinderile de stat. Concluzie (72) Autoritățile chineze definesc obiectivele și țintele pentru industria siderurgică prin intermediul planurilor cincinale și al altor documente oficiale relevante și realizează aceste obiective prin intermediul funcțiilor și activităților descrise în acestea. Întrucât aceste planuri și documente sunt formulate de departamente ale guvernului chinez precum Consiliului Național sau CNDR, funcțiile și activitățile la care se referă acestea ar trebui să fie considerate guvernamentale. Întrucât, conform celor descrise mai sus, întreprinderile de stat din domeniul siderurgiei sunt obligate să respecte planurile și politicile care acționează ca un braț al guvernului și, întrucât guvernul exercită un control semnificativ asupra lor, acestea exercită, de fapt, autoritatea publică. (73) Având în vedere lipsa de cooperare a autorităților chineze, domeniul de aplicare al acestor entități care sunt considerate „organisme publice” nu a fost definit pe deplin. În orice caz, orice IS în care statul este majoritar sau este cel mai mare acționar este un organism public. Entitățile în care statul nu deține nicio participație sunt organisme private. Având în vedere cele menționate, nu este nevoie să se stabilească o linie clară între organismele publice și private în acest caz, deoarece în considerentele 90 - 103 de mai jos se demonstrează că toate organismele private din sectorul siderurgic sunt împuternicite și conduse de stat și, prin urmare, pentru toate scopurile relevante, s-au comportat în același mod ca organismele publice. (b) Avantajul (organisme publice) Considerații generale (74) Pentru a evalua dacă există un avantaj în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, este necesar să se compare prețurile OLC și OLR plătite de către producătorii-exportatori în cauză la nivelul relevant de referință. Raportul AB a confirmat faptul că, în cazul în care piața țării furnizoare este denaturată prin rolul statului, a fost permisă utilizarea unor criterii de referință externe. Acesta a remarcat, de asemenea, că „în cazul în care statul este furnizorul predominant, este probabil că prețurile private vor fi denaturate, dar este încă necesară o analiză de la caz la caz”[26]. Raportul AB a afirmat, de asemenea, că: „ … .nu sugerăm că există un prag deasupra căruia simplul fapt că statul este furnizorul predominant al pieței devine suficient pentru a stabili denaturarea prețurilor, dar în mod evident, cu cât este mai predominant rolul statului pe piață, cu atât este mai probabil că acest rol va duce la denaturarea prețurilor private”[27]. În continuare, raportul AB a afirmat că: „atunci când statul este un furnizor „semnificativ”, vor fi necesare elemente de probă referitoare la alți factori decât cota de piață a statului, întrucât rolul statului ca furnizor important nu poate, în sine, să dovedească denaturarea prețurilor private”. Prin urmare, prima întrebare la care trebuie să se răspundă este dacă cota statului din producția de OLC și OLR în China este predominantă sau doar semnificativă. (75) Comisia a solicitat autorităților chineze informații privind piața OLC și OLR în ceea ce privește proporția producției de OLC și OLR produse de întreprinderile de stat și de întreprinderile private, dar autoritățile chineze nu au prezentat nicio informație relevantă în acest sens[28]. (76) Comisia a utilizat alte informații disponibile[29] privind acest subiect pe baza cărora s-a stabilit că cel puțin 63% din OLC din China este produs de întreprinderile de stat din domeniul siderurgiei. Este important de menționat faptul că această cotă de 63% de întreprinderi de stat a fost stabilită după o analiză foarte prudentă și reprezintă cifra minimă absolută. Faptul că mulți dintre furnizorii pretinși privați semnalați de către exportatori par să fie societăți comerciale (care pot foarte bine să fi cumpărat produsul de la întreprinderile de stat), lipsa de cooperare a autorităților chineze (a se vedea considerentele 0 - 47 de mai sus) și constatările altor autorități de investigație (a se vedea nota de subsol 32) duc la concluzia că cota reală a întreprinderilor de stat pe piața OLC și OLR este mult mai mare. De asemenea, implicarea importantă a autorităților chineze în acest sector al pieței OLC (a se vedea considerentele 90 – 99 de mai jos) limitează posibilitățile de manevră ale operatorilor privați. (77) Ținând cont de cele de mai sus, s-a stabilit că întreprinderile de stat sunt predominante pe piața OLC din China. Această predominanță a întreprinderilor de stat pe piața OLC este atât de semnificativă încât producătorii privați nu au altă alternativă decât să își alinieze prețurile cu cele ale întreprinderilor de stat, astfel cum se demonstrează mai jos. (78) Cu privire la OLR, cota întreprinderilor de stat înregistrată de producătorii-exportatori chinezi (18%) a fost cu mult mai mică decât în cazul OLC, cu toate acestea, aceasta a fost contrazisă de alte informații (a se vedea considerentul 84 de mai jos). Ținând cont de lipsa de cooperare din partea autorităților chineze, de faptul că mulți furnizori privați semnalați de exportatori par să fie societăți comerciale (care pot foarte bine să fi cumpărat produsul de la stat) și de restricțiile impuse asupra activităților comerciale ale operatorilor privați din cauza implicării puternice a autorităților chineze în acest sector (a se vedea considerentele 90 - 99 de mai jos) se concluzionează [parțial pe baza datelor disponibile (a se vedea considerentul 84 de mai jos) în sensul articolului 28 din regulamentul de bază] că întreprinderile de stat sunt predominante, de asemenea, pe piața OLR din China. (79) Această concluzie este susținută de World Steel Capacity Book (Registrul capacităților siderurgice mondiale), care contrazice cota de 18% raportată de exportatorii chinezi, și arată că peste 70% din întreaga capacitate de producție de OLR din China este deținută de stat[30]. (80) Comisia a solicitat autorităților chineze informații în legătură cu prețurile pentru OLC și OLR produse de întreprinderile de stat și de întreprinderile private vândute pe piața chineză. În răspunsul la chestionar autoritățile chineze nu au furnizat nicio informație în acest sens. Ancheta realizată la exportatorii de OAO a stabilit că prețurile plătite de cei patru producători-exportatori/grupuri pe parcursul PA pentru OLC și OLR achiziționate de la producătorii privați de OLC și OLR sau de la comercianți au fost în mod constant foarte apropiate de prețurile întreprinderilor de stat[31]. Astfel, datele observate, împreună cu predominanța întreprinderilor de stat în acest sector, demonstrează că prețul furnizorilor privați urmează efectiv liniile prețurilor plătite către întreprinderile de stat. În plus, în contractul prezentat de unul dintre producătorii-exportatori care face parte din eșantion pentru furnizarea de OLC de către un furnizor privat există chiar o condiție de corelare a prețului cu prețul de achiziție de la întreprinderile de stat. (81) Pe baza tuturor informațiilor din dosar s-a stabilit că prețurile practicate la vânzarea de OLC și OLR de cătreîntreprinderile de stat din China sunt denaturate, ca urmare a predominanței puternice a întreprinderilor de stat pe piața OLC și OLR din China. Prețurile furnizorilor privați de OLC și OLR sunt aliniate cu prețurile întreprinderilor de stat. Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că nu există prețuri de piață fiabile în China pentru OLC și OLR. Întrucât nu există „termeni și condiții de piață predominante” pe piața OLC și OLR din China, Comisia, în conformitate cu articolul 6 litera (d) din regulamentul de bază, a trebuit să caute o valoare de referință alternativă. Întrucât întreaga piață chineză este denaturată, se consideră că nu ar fi practic să se ajusteze în mod semnificativ costurile și prețurile din China și că prețurile de import ar fi denaturate în mod similar prin predominanța întreprinderilor de stat. Prin urmare, în conformitate cu articolul 6 litera (d) punctul (ii) din regulamentul de bază, a fost căutată o valoare de referință externă. (82) Cea mai adecvată valoare de referință pare a fi o valoare construită pe baza prețurilor pentru OLC și OLR de pe piața mondială, publicate în mod regulat în diverse reviste specializate în domeniul siderurgiei, precum Steel Business Briefing, MEPS și CRU. (83) Compararea prețurilor practicate de întreprinderile de stat cu valoarea de referință din afara țării (construită astfel cum se explică în considerentul 108 de mai jos) a arătat că aceste prețuri au fost cu mult sub prețurile de referință și, în consecință, au dus la un avantaj pentru producătorii-exportatori chinezi de OAO în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. (c) Specificitatea (84) Acest program de subvenționare este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază, întrucât OLC și OLR sunt utilizate numai de către un număr limitat de sectoare și întreprinderi din China în producția lor. (d) Împuternicirea și dirijarea furnizorilor privați (85) Următoarea chestiune care trebuie abordată este dacă producătorii privați de OLC și OLR, care nu sunt organisme publice, sunt totuși împuterniciți și dirijați de autoritățile chineze să furnizeze OLC și OLR producătorilor de OAO, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. Politica de Stat (86) La început, fusese deja stabilit că autoritățile chineze au o politică privind furnizarea de OLC și OLR sectorului producător de OAO, deoarece organismele publice, care aparțin statului, sunt implicate în această furnizare și dețin un loc predominant pe piață, ceea ce le permite să ofere prețuri inferioare prețurilor pieței. Și în orice caz, indiferent de caracterizarea respectivelor organisme ca fiind „publice” sau nu, aceleași probe indică existența unei politici de stat care intervine cu fermitate în acest sector. În prezent trebuie să se determine dacă această politică se extinde la furnizorii privați. Extinderea politicii la furnizorii privați de OLC și OLR Planuri de Stat de orientare și încurajare (87) Într-o serie de planuri și documente strategice guvernamentale există indicii că producătorii de oțel din China (atât întreprinderile de stat cât și cele private) sunt încurajați și susținuți de către autoritățile chineze. Anumite secțiuni din aceste documente sugerează că există o legătură directă între guvern și conducerea întreprinderilor siderurgice private și într-o serie de ocazii se poate observa că această „orientare” a dus la acțiuni ale întreprinderilor siderurgice private conforme cu recomandările din planuri. (88) De exemplu, Ordinul nr. 35 al CNDR - Politici de dezvoltare a industriei siderurgice încurajează societățile siderurgice să acționeze într-un anumit mod[32], stabilește condițiile privind investițiile și condiționează investițiile de aprobarea lor de către autorități[33], influențează concurența în domeniul resurselor[34] și prevede chiar sancțiuni pentru întreprinderile care nu s-au conformat[35]. De asemenea, cel de-al 12-lea plan cincinal pentru industria siderurgică influențează deciziile de afaceri ale societăților siderurgice care, în consecință, pot avea un impact asupra structurii costurilor și prețurilor[36]. (89) În plus față de aceasta, reclamantul a furnizat în anexa 24 la plângere un set de extrase din diverse documente politice ale unor organizații guvernamentale diferite care evidențiază sprijinul acordat de autoritățile chineze industriei siderurgice în general sau, în mod specific, industriei produselor acoperite cu substanțe organice[37]. (90) În plus, există informații disponibile publicului care arată că societățile comerciale private acționează în conformitate cu diferitele planuri și documente strategice guvernamentale[38]. Restricții la exportul de oțel laminat la cald și oțel laminat la rece (91) Autoritățile chineze au luat măsuri pentru a descuraja exportul de OLC și OLR cu ajutorul unor restricții la export impuse prin complexitatea sistemului de rambursare a TVA. Mai exact, OLC și OLR sunt supuse achitării unei TVA de 17%. TVA pentru OAO produs din OLR (care este produs din OLC) și vândut pe piața internă este rambursabilă la 13%, în timp ce în cazul în care întreprinderea alege să exporte OLC sau OLR, TVA nu este deloc rambursată. Acest sistem înseamnă că producătorii privați de OLC și OLR nu sunt în măsură să acționeze în condiții normale de libertate comercială și are ca efect creșterea ofertei interne de OLC și OLR și, în mod inevitabil, reducerea prețurilor lor pe piața chineză. Astfel, producătorii privați de OLC și OLR (în același mod ca și IS) nu sunt în măsură să acționeze în mod independent de politica autorităților chineze. Stabilirea prețurilor furnizorilor privați (92) În secțiunea de mai sus privind avantajele organismelor publice, s-a stabilit că, datorită predominanței întreprinderilor de stat pe piața OLC și OLR, producătorii privați de OLC și OLR nu au altă alternativă decât să își alinieze prețurile cu prețurile întreprinderilor de stat. Cu alte cuvinte, aceștia nu fixează prețurile, ci, mai degrabă, le preiau. Acesta este un alt indiciu că producătorii privați de OLC și OLR nu pot acționa independent de acțiunile autorităților chineze și ale altor organisme publice. (93) Acest fapt este susținut, de asemenea, de informațiile oferite de producătorii-exportatori chinezi care au răspuns la chestionarele antisubvenții care arată că prețurile practicate de furnizorii privați de OLC și OLR sunt aproape aliniate cu cele ale întreprinderilor de stat. În plus, în contractul prezentat de unul dintre producătorii-exportatori care face parte din eșantion pentru furnizarea de OLC de către un furnizor privat există chiar o condiție de corelare a prețului cu prețul de achiziție de la întreprinderile de stat. (94) Având în vedere constatarea de mai sus, conform căreia prețurile practicate de întreprinderile de stat sunt inferioare prețurilor pieței, este evident că prețurile practicate de furnizorii privați, fiind aliniate cu cele ale întreprinderilor de stat, sunt, de asemenea, inferioare prețurilor pieței. (e) Contribuția financiară (95) În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) – a doua liniuță – din regulamentul de bază, o contribuție financiară există atunci când un guvern: „însărcinează un organism privat să execute una sau mai multe funcții de tipul celor enumerate la punctele (i), (ii) și (iii), care incumbă în mod normal guvernului sau îi ordonă să facă acest lucru, practica urmată nefiind diferită realmente de practica normală a autorităților publice;” Organul de apel al OMC a interpretat termenul „ordonă” ca făcând referire la situațiile în care un guvern își exercită autoritatea, inclusiv un anumit grad de constrângere, asupra unui organism privat, și termenul „însărcinează”, ca făcând referire la situațiile în care guvernul oferă responsabilitate unui organism privat[39]. În plus, grupul special al OMC privind restricțiile la export pentru USA[40] a stabilit un test bazat pe trei axe privind existența unui mandat și a unui ordin, (a) care necesită existența unei acțiuni guvernamentale, (b) care se adresează unei anumite părți și (c) al căror obiectiv este o sarcină sau o taxă specială[41]. (96) Pe această bază, includerea furnizorilor privați în politica autorităților chineze privind furnizarea de OLC și OLR constituie un „mandat” și un „ordin” guvernamental adresat furnizorilor privați din următoarele motive: O „acțiune” guvernamentală: – „Politica” autorităților chineze (a se vedea considerentul 86 de mai sus), constituie o „acțiune” sau „acțiuni”. Politica este îndeplinită de organismele publice (IS), care sunt predominante pe piață și vând la prețuri inferioare nivelului pieței și de autoritățile chineze, prin intermediul planurilor și manipulării restricțiilor la export. Efectul general este că furnizorii privați sunt efectiv obligați să urmeze prețurile inferioare nivelului pieței ale organismelor publice. „se adresează unei anumite părți”: – Politica guvernamentală (în special planurile și restricțiile la export) se aplică tuturor producătorilor de OLC și OLR, atât de stat, cât și privați. În acest sens, politica „se adresează” tuturor producătorilor. Acest lucru este demonstrat de faptul că prețurile întreprinderilor de stat și prețurile private sunt aliniate și că furnizorii privați vând la prețuri care sunt nerezonabile din punct de vedere comercial. „al căror obiectiv este o sarcină sau o taxă specială”: – Obiectivul politicii guvernamentale, astfel cum este evidențiat de nivelul prețurilor din China, este furnizarea de OLC și OLR la prețuri inferioare nivelului pieței. Acțiunile autorităților chineze și ale întreprinderilor de stat lasă furnizorii privați fără altă soluție decât de a urma practicile organismelor publice și în mod concret, aceasta le impune o sarcină sau o taxă specială. Politica autorităților chineze, în special prin intermediul manipulării planurilor și a TVA, restricționează sever libertatea furnizorilor privați cu privire la această sarcină sau taxă. Concluzie (97) Luând în considerare toți factorii de mai sus, se poate concluziona că restricțiile la export, planificarea de stat și predominanța întreprinderilor de stat instaurate de autoritățile chineze limitează libertatea furnizorilor privați de OLC și OLR, obligându-i să acționeze într-o manieră necomercială și să accepte prețuri iraționale (inferioare nivelului pieței) din punct de vedere economic, ceea ce aceștia nu ar face pe o piață liberă și deschisă. Aceasta confirmă faptul că politica guvernamentală de furnizare a OLC și OLR (inclusiv pentru sectorul OAO) se extinde la furnizorii privați. (98) Mai mult, având în vedere analiza de mai sus, elementele de probă depuse la dosar și alte informații publice au condus Comisia la concluzia că producătorii privați de OLC și OLR din China sunt sub mandatul și ordinul autorităților chineze să furnizeze mărfuri în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) și punctul (iv) din regulamentul de bază și să acționeze în același mod ca și întreprinderile siderurgice de stat. (f) Avantajul (furnizori privați) (99) Comisia a stabilit că furnizorii privați de OLC și OLR acționează sub mandat și ordin din partea autorităților chineze și ancheta a arătat că prețurile furnizorilor privați de OLC și OLR sunt aliniate cu prețurile întreprinderilor de stat (a se vedea secțiunea de mai sus). (100) Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că constatările privind avantajul și specificitatea furnizării de OLC și OLR de ore la prețuri mai mici decât prețul de piață de către întreprinderile de stat se aplică, de asemenea, la furnizarea de OLC și OLR de către furnizorii privați. (g) Constatările anchetei (101) Doi producători-exportatori incluși în eșantion au beneficiat de pe urma acestui program. Un producător-exportator (Panhua Steel Group) a beneficiat de furnizarea de OLC la prețuri mai mici decât ar fi adecvat și celălalt producător-exportator (Huadong Steel Group) a beneficiat de furnizarea de OLR la prețuri mai mici decât ar fi adecvat. (h) Calculul valorii subvenției (102) Valoarea subvenției compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarului, a cărui existență este constatată în cursul PA. Avantajul este calculat prin deducerea sumei diferențelor dintre valorile de achiziție reale și valorile de referință adecvate pentru achizițiile de OLC și OLR. Valoarea obținută a fost alocată pentru cifra totală de afaceri a producătorilor-exportatori cooperanți din cursul PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. (103) Deoarece piața chineză pentru OLC și OLR este denaturată, prețurile de pe piața mondială de OLC și OLR au fost considerate baze adecvate pentru a calcula prețurile de referință pentru OLC și OLR. Pe baza diverselor reviste din domeniul siderurgiei (SBB și MEPS) au fost selectate prețurile fără taxe de pe piața internă din cinci țări/regiuni (și anume Europa, SUA, Turcia, Japonia și Brazilia). Pentru a obține o referință reprezentativă, Comisia a selecționat cea mai mare piață pentru fiecare regiune geografică relevantă, și anume Europa (UE), America de Nord (SUA), America Latină (Brazilia), Asia (Japonia) și Orientul Mijlociu/Africa de Nord (Turcia). Prețurile medii lunare în cursul PA pentru fiecare din cele cinci țări/regiuni au fost formulate ca medii aritmetice, astfel încât să se ajungă la prețurile de referință lunare. Cele cinci țări/regiuni selecționate nu au prețurile cele mai ridicate în cursul PA, sunt toate membre ale OMC, sunt printre cele zece cele mai mari producătoare de oțel și sunt situate pe continente diferite. În consecință, prețurile de referință astfel stabilite sunt considerate rezonabile și adecvate. (104) Rata subvenției stabilită cu privire la acest sistem în cursul PA pentru producătorii-exportatori care fac parte din eșantion se ridică la 23,02% pentru Huadong Group și 27,63% pentru Panhua Group. (105) Rata subvenției medii ponderate pentru societățile care au cooperat, neincluse în eșantion, este de 25,37%. (106) Dat fiind nivelul scăzut de cooperare, rata subvenției pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la nivelul celei mai mari rate de subvenție fixate pentru acest sistem pentru o entitate afiliată uneia dintre societățile cooperante incluse în eșantion, și anume 32,44%. 3.3.1.2. Acordarea drepturilor de folosire a terenurilor pentru o sumă mai mică decât cea adecvată (a) Introducere (107) Reclamantul afirmă că nu există o piață funcțională a terenurilor în China și că suma plătită de către societăți pentru utilizarea terenurilor este inferioară valorii normale de piață. În răspunsul lor la chestionarul antisubvenție, autoritățile chineze afirmă că „în conformitate cu Legea privind administrarea terenurilor din RPC, terenurile din zonele urbane sunt deținute de către stat; terenurile din zonele rurale și zonele suburbane, cu excepția unor dispoziții contrare prevăzute de către stat, sunt considerate ca fiind în proprietatea colectivă a țăranilor”. Autoritățile chineze au susținut că există o piață funciară standardizată și ordonată din punct de vedere competitiv, că drepturile de utilizare a terenurilor trebuie să fie comercializate în mod public, în conformitate cu legislația pieței funciare. Autoritățile chineze au afirmat, de asemenea, că terenurile industriale și comerciale ar trebui să fie obținute pe piața publică prin ofertare, licitație și concurență și că utilizarea lor depinde de plata unei indemnizații. Autoritățile chineze nu au furnizat niciun fel de date privind prețurile efective ale drepturilor de folosire a terenurilor, prețurile funciare minime elaborate de guvern, care au fost menționate în răspunsul la chestionarul antisubvenție și în cursul vizitei de verificare. (108) În timpul verificării, Comisia a solicitat din partea autorităților chineze elemente de probă în sprijinul afirmației sale că toate terenurile industriale din China sunt alocate prin ofertare, cotații sau licitații. Autoritățile chineze nu au fost în măsură să prezinte aceste elemente de probă în timpul vizitei de verificare, dar au transmis unele informații în această privință după vizita de verificare. Cu toate acestea, toate aceste date arată că din treisprezece tranzacții privind drepturile de folosire a terenurilor care vizează șase producători-exportatori incluși în eșantion, numai șase au fost supuse procesului de ofertare sau de licitație. Nicio informație cu privire la participanții la procesul de licitație/ofertare nu a fost prezentată ca urmare a solicitării Comisiei și în fapt, în fiecare caz, prețul final achitat de către societate a fost același cu prețul stabilit, în mod arbitrar, de autoritățile locale. (109) De asemenea, în ipoteza că nu există un preț al pieței pentru terenuri în RPC, Comisia a solicitat punctul de vedere al autorităților chineze asupra unor posibile valori de referință. Cu toate că aceasta a fost doar o ipoteză și în niciun caz o constatare sau concluzie în momentul în care chestionarul a fost trimis autorităților chineze, acestea au exprimat opinia că această ipoteză este falsă și nu au furnizat nicio valoare de referință posibilă. Autoritățile chineze au subliniat presupusa deficiență a plângerii, potrivit căreia, pe de o parte, reclamantul susține că nu există o piață a terenurilor în China și că ar trebui să se utilizeze o valoare de referință „din afara țării”, însă, pe de altă parte, afirmă că întreprinderile de stat primesc teren din partea guvernului în condiții favorabile față de sectorul privat și sugerează că, în cazul în care ar trebui să fie utilizată o valoare de referință, aceasta ar trebui să fie prețurile plătite de întreprinderile chineze care „nu sunt favorizate”, dar nu a furnizat nicio informație cu privire la aceste prețuri. În acest context, ar trebui să se observe că reclamantul susține că piața drepturilor de utilizare a terenurilor în China de piață este distorsionată în ansamblu, și atât întreprinderile de stat, cât și întreprinderile private producătoare de OAO au primit drepturi de folosire a terenurilor pentru o sumă mai mică decât cea adecvată. (b) Temei juridic (110) Dispozițiile privind dreptul de utilizare a terenurilor în China decurg din Legea privind administrarea terenurilor din Republica Populară Chineză și din Legea privind drepturile reale din Republica Populară Chineză. (c) Aplicare practică (111) Articolul 2 din Legea privind administrarea terenurilor prevede că toate terenurile sunt proprietate de stat deoarece, în temeiul Constituției chineze și al dispozițiilor legale relevante, terenurile aparțin în mod colectiv poporului chinez. Terenurile nu pot fi vândute, dar se pot acorda drepturi de folosire a terenurilor, conform legislației. Autoritățile de stat pot acorda aceste drepturi prin procedee de ofertare, cotații sau licitații publice. (d) Constatările anchetei (112) Producătorii-exportatori cooperanți au comunicat informații privind terenurile care le-au fost acordate, precum și majoritatea contractelor/certificatelor relevante privind drepturile de folosire a terenurilor, dar autoritățile chineze nu au oferit decât informații foarte limitate privind stabilirea prețurilor pentru drepturile de utilizare a terenurilor. (113) Astfel cum se menționează mai sus, autoritățile chineze au susținut că drepturile de utilizare a terenurilor în China sunt atribuite prin ofertare, licitație și concurență. Acest lucru este, de asemenea, prevăzut în articolul 137 din Legea privind drepturile reale din Republica Populară Chineză[42]. Panhua Group Co. Ltd. (114) Cu toate acestea, în cursul verificării producătorilor-exportatori cooperanți, s-a constatat că acest sistem, astfel cum este descris de autoritățile chineze, nu funcționează întotdeauna în acest mod în practică. De exemplu patru din șase drepturi de folosire a terenurilor cumpărate de Chongqing Wanda Steel Strip Co. Ltd. (făcând parte din Panhua Group Co. Ltd) au fost atribuite, astfel cum a fost confirmat de angajații societății, fără cerere de ofertă. Chongqing WANDA a fost singurul participant și prețul final al tranzacției achitat de către societate a fost de fapt identic cu prețul inițial stabilit, în mod arbitrar, de Biroul de Resurse Funciare local. În ceea ce privește celelalte două drepturi de folosire a terenurilor a existat o procedură de cerere de ofertă, dar nicio dovadă în acest sens nu a fost furnizată nici de către societate, nici de către autoritățile chineze. De fapt, din documentele prezentate de autoritățile chineze după vizita de verificare reiese, de asemenea, că aceste două drepturi de utilizare a terenurilor au fost achiziționate pentru un preț identic cu prețul stabilit de către Biroul de Resurse Funciare local. Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd (făcând parte, de asemenea, din Panhua Group Co. Ltd) a obținut trei drepturi de utilizare a terenurilor prin transfer de la societăți private în schimbul unei participații la Panhua Group Co. Ltd. Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd (115) Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co., Ltd a obținut două din drepturile sale de utilizare a terenurilor de la Biroul de Resurse Funciare local din districtul Xiaoshan și unul de la compania privată. Niciun element de probă privind oferte sau licitații nu a putut fi furnizat, întrucât, conform autorităților chineze, pentru drepturile de utilizare a terenurilor achiziționate înainte de 1 septembrie 2006 nu au existat confirmări de vânzare pentru tranzacțiile în domeniul drepturilor de utilizare a terenurilor și, de fapt, autoritățile chineze nu au confirmat nici nu au infirmat că aceste tranzacții au făcut obiectul unor oferte sau licitații. (116) Constatările procedurii confirmă faptul că situația privind furnizarea și achiziționarea terenurilor în China este neclară și netransparentă și că prețurile sunt adesea stabilite în mod arbitrar de către autorități. Autoritățile fixează prețurile terenurilor în conformitate cu Sistemul de Evaluare a Terenurilor Urbane care le impune, printre alte criterii, să ia, de asemenea, în considerație politica industrială atunci când fixează prețurile terenurilor industriale. De asemenea, cel puțin în sectorul siderurgic, accesul la terenurile industriale este limitat prin lege numai la societățile care respectă politicile industriale stabilite de către stat[43]. (117) De asemenea, informațiile independente prezentate de reclamant sugerează că terenurile în China sunt obținute la prețuri inferioare tarifelor normale de pe piață[44]. (e) Concluzie (118) Ținând seama de cele de mai sus, acordarea drepturilor de utilizare a terenurilor ar trebui să fie considerată o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, sub forma acordării unor bunuri care determină un avantaj pentru societățile beneficiare. Astfel cum se explică în considerentele 114 - 115 de mai jos, în China nu există o piață funcțională a terenurilor, iar utilizarea unei valori de referință externe demonstrează că suma plătită pentru drepturile de utilizare a terenurilor de către exportatorii cooperanți este cu mult inferioară valorii normale de pe piață. Subvenția este specifică, în temeiul articolului 4 alineatul 2 literele (a) și (c) din regulamentul de bază, deoarece accesul la terenurile industriale este limitat prin lege numai la societățile care respectă politicile industriale stabilite de stat, doar anumite operațiuni au făcut obiectul unei proceduri de cerere de ofertă, prețurile fiind deseori stabilite de către autorități, iar practicile autorităților în acest domeniu sunt neclare și lipsite de transparență. (119) În consecință, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii. (f) Calculul valorii subvenției (120) Întrucât s-a concluzionat că situația din China în ceea ce privește drepturile de folosire a terenurilor nu este condiționată de economia de piață, în China nu par să fie deloc disponibile valori de referință private. Prin urmare, orice ajustare a costurilor sau a prețurilor din China este imposibil de realizat. În aceste circumstanțe, se consideră că în China nu există o piață și, în conformitate cu articolul 6 alineatul (d) litera (ii) din regulamentul de bază, utilizarea unei valori de referință externe pentru măsurarea valorii avantajelor este întemeiată. Având în vedere că autoritățile chineze nu au cooperat sau nu au transmis nicio propunere privind o valoare de referință externă, Comisia a fost nevoită să recurgă la elementele disponibile pentru a stabili o valoare de referință externă adecvată. În acest sens, se consideră adecvat să se utilizeze drept valoare de referință adecvată informațiile provenind din teritoriul vamal separat al Taiwanului. (121) Comisia consideră că prețurile terenurilor din Taiwan oferă cel mai adecvat indicator pentru zonele din China în care își au sediul producătorii-exportatori cooperanți. Majoritatea producătorilor-exportatori își au sediul în partea de est a Chinei, în zone dezvoltate, cu un PIB ridicat din provincii cu densitate mare a populației. (122) Suma subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează raportat la avantajul acordat beneficiarilor, care a fost constatat ca fiind real în cursul PA. Avantajul acordat beneficiarilor se calculează luând în considerare diferența dintre suma achitată de fiecare societate pentru drepturile de utilizare a terenurilor și suma care ar fi trebuit să fie achitată în mod normal pe baza valorii de referință din Taiwan. (123) Pentru efectuarea acestui calcul, Comisia a utilizat prețul mediu pe metru pătrat de teren stabilit în Taiwan, ajustat în funcție de deprecierea monetară și evoluția PIB-ului începând cu datele contractelor respective privind drepturile de folosire a terenurilor. Informațiile privind prețurile terenurilor industriale au fost preluate de pe site-ul Biroului industrial al Ministerului Afacerilor Economice din Taiwan. Deprecierea monetară și evoluția PIB-ului pentru Taiwan au fost calculate pe baza ratelor inflației și evoluției PIB-ului pe cap de locuitor la prețurile curente în USD pentru Taiwan, astfel cum au fost publicate de FMI în documentul său din 2011 „Perspective economice mondiale”. În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost raportată la PA utilizând durata de viață normală a dreptului de folosire a terenurilor în scopuri industriale acordat în China, și anume 50 de ani. Această valoare a fost apoi raportată la cifra totală de afaceri din PA a producătorilor-exportatori cooperanți, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. (124) Rata subvenției stabilite cu privire la acest sistem în cursul PA pentru producătorii-exportatori cooperanți se ridică la 0,34% pentru Huadong Group și 1,12% pentru Panhua Group. (125) Rata subvenției medii ponderate pentru societățile care au cooperat, neincluse în eșantion, este de 0,73%. (126) Dat fiind nivelul scăzut de cooperare, rata subvenției pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la nivelul celei mai mari rate de subvenție fixate pentru acest sistem pentru o entitate afiliată uneia dintre societățile cooperante incluse în eșantion, și anume 1,36%. 3.3.1.3. Program care constă în furnizarea de apă la prețuri mai mici decât ar fi adecvat (a) Introducere (127) Plângerea a susținut că prețurile apei în China sunt determinate în mod exclusiv de către autoritățile publice și că structura de stabilire a prețurilor este fixată în funcție de macro-politicile industriale. Aceasta a raportat, de asemenea, că prețurile apei au fost diferite în diversele zone locale și că exista, de asemenea, o diferențiere a ratelor de la o societate la alta. Plângerea a susținut că, probabil, producătorii de OAO au beneficiat de prețuri pentru apă mai mici decât ar fi adecvat în conformitate cu politica de încurajare a produselor siderurgice cu valoare adăugată mare. (128) Alimentarea cu apă și piața apei în China este administrată de CNDR, Ministerul Resurselor Hidrologice și Ministerul Mediului. Piața de furnizare a apei este încă dominată în mare parte de societăți deținute de stat, deși intrarea societăților cu investiții străine în anumite proiecte de alimentare cu apă din anumite orașe a rupt monopolul furnizorilor de stat. Cu toate acestea, autoritățile chineze nu au fost în măsură să furnizeze o listă detaliată de furnizori de apă cu zona de servicii și volumele furnizate (a se vedea considerentul 129 de mai jos ), ci și-au limitat răspunsul la o listă de furnizori de apă în zonele de activitate ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion. (129) În ceea ce privește prețurile, CNDR formulează principala politică de prețuri și autoritățile locale stabilesc prețul apei locale, în urma unei proceduri de audiere, cu scopul de a continua o utilizare durabilă a resurselor de apă. Prețurile reflectă costurile împreună cu un profit rezonabil pentru furnizorii de apă locali. Autoritățile chineze au transmis listele de preț relevante aplicabile în localitățile unde erau situați producătorii-exportatori de OAO incluși în eșantion. S-a clarificat faptul că prețurile municipale diferite se aplică în mod uniform tuturor utilizatorilor industriali și nu variază în funcție de societate sau de utilizatori. (b) Constatările anchetei (130) Ancheta a confirmat că CNDR stabilește prețul de bază al apei și autoritățile administrative municipale stabilesc prețul pentru fiecare municipalitate pe baza mai multor parametri (de exemplu, costurile de distribuție, profitul și excedentul rezonabil). Prețul apei este completat de o taxă de „tratare a apelor uzate” , stabilită, de asemenea, la nivel municipal. (131) În timp ce prețul de bază al apei, taxa de tratare a apelor uzate și alte posibile suprataxe locale sunt, de asemenea, aplicabile tuturor utilizatorilor care se încadrează în aceeași categorie, s-a constatat că unul dintre cei doi exportatori incluși în eșantion, Zhejiang Huadong Group, nu a achitat taxele de tratare a apelor uzate. (132) Exportatorul a susținut că a plătit această taxă sub formă de sumă forfetară la Biroul pentru protecția mediului. Cu toate acestea, nu se consideră că această plata a fost efectuată în locul taxei de tratare a apelor uzate, din următoarele trei motive: (1) documentul oficial prevede o taxă de „emisie de ape reziduale” și nu o taxă de „tratare a apelor uzate”; (2) plata nu este proporțională cu consumul real de apă; (3) suma totală plătită este destul de redusă, comparativ cu suma efectivă care ar fi trebuit să fie plătită dacă taxa de tratare a apelor uzate pe baza consumului real de apă ar fi fost datorată. (c) Contribuția financiară (133) Zhejiang Huadong Group a primit o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din regulamentul de bază, în măsura în care au furnizat apa prin intermediul societății locale publice de furnizare a apei (și anume, Hangzhou Xiaoshan Water Supply Co. Ltd.). Aceasta constituie o contribuție financiară a statului sub forma furnizării de bunuri altele decât infrastructură generală, în sensul regulamentului de bază. În mod alternativ, această contribuție ar putea fi considerată drept venituri nepercepute de către stat deoarece un organism public nu colectează venituri exigibile în mod normal în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii). (d) Avantajul (134) Huadong Steel Group a primit un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază în măsura în care statul a furnizat apă la un preț mai mic decât ar fi adecvat. S-a stabilit că acest exportator nu a plătit prețul integral pentru alimentarea cu apă aplicabil în mod normal la categoria de utilizatori de care aparține, întrucât componenta prețului apei reprezentată de „taxa de tratare a apelor uzate” nu a fost achitată. (e) Specificitatea (135) Subvenția sub forma furnizării de apă către unul dintre exportatorii cooperanți este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază, deoarece taxa de tratare a apelor uzate nu este abandonată pentru toate întreprinderile. În pofida absenței unei legislații care să limiteze acedastă subvenție la anumite întreprinderi, posibilitatea pentru o anumită întreprindere care produce produsul în cauză să obțină aprovizionarea cu apă la un preț mai mic decât ar fi adecvat, împreună cu aparenta putere de discreționare conferită autorităților locale, de a renunța la o parte din taxa plătită în mod normal pentru apă, face ca subvenția să fie, de fapt, specifică. Comisia nu a putut colecta dovezi suplimentare privind baza pe care această taxă a fost abandonată întrucât producătorul-exportator nu a fost în măsură să le furnizeze. (f) Calculul volumului subvenției (136) Volumul subvenției care este pasibilă de măsuri compensatorii se calculează în raport cu avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență este constatată în cursul PA. Avantajul este considerat a fi egal cu suma neplătită a taxei de tratare a apelor uzate pentru consumul de apă în cursul PA. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, acest volum al subvenției (numărător) a fost raportat la cifra de afaceri totală a producătorilor-exportatori cooperanți în cursul PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. (137) Zhejiang Huadong Group a beneficiat de pe urma neachitării taxei de tratare a apelor uzate. Rata subvenției stabilită pentru aceasta este de 0,01%. (138) Rata subvenției medii ponderate pentru societățile care au cooperat, neincluse în eșantion, este de 0,01%. (139) Dat fiind nivelul scăzut de cooperare, rata subvenției pentru toate societățile care nu au cooperat se stabilește la nivelul celei mai mari rate de subvenție fixate pentru acest sistem pentru societățile cooperante incluse în eșantion, și anume la 0,01%. 3.3.1.4. Program care constă din furnizarea de energie electrică la prețuri mai mici decât ar fi adecvat (a) Introducere (140) În plângere se susține că autoritățile chineze au furnizat energie electrică la prețuri mai mici decât ar fi adecvat cu ajutorul unor prețuri preferențiale. În special, plângerea a afirmat că prețurile pentru energie electrică au fost stabilite în mod diferit în diferite provincii și, de asemenea, că prețurile preferențiale au fost utilizate ca un instrument de politică industrială pentru a încuraja produsele siderurgice cu valoare adăugată mare și a descuraja capacitățile de producție învechite. (141) CNDR deține responsabilitatea reglementării pieței energiei electrice și stabilirea prețurilor în China. Rețelele trans-provinciale și provinciale sunt exploatate de doi furnizori de stat: State Grid Corporation of China și China Southern Power Grid Corporation. Furnizorii de energie electrică la nivel municipal sunt filiale ale acestor întreprinderi. Un mecanism de concurență este în curs de a fi introdus în China prin câteva proiecte pilot, dar impactul său este încă neglijabil în acest stadiu. (142) Prețurile energiei electrice sunt stabilite de CNDR pe baza unei proceduri care include examinarea costurilor, avize ale experților, audieri publice și determinarea și publicarea prețului final. CNDR publică prețurile aplicabile fiecărei provincii sub formă de avize, și apoi birourile locale pentru prețuri publică un aviz corespunzător la nivel local de punere în aplicare a prețurilor stabilite de CNDR la nivel central. Prețul final reflectă costurile de achiziție, cheltuielile de transport și pierderile, și suprataxele de stat. Prețurile sunt diferențiate pe provincii în funcție de situația locală și de obiectivele de politică urmărite în diferitele provincii. Ele sunt stabilite pentru diferitele categorii de utilizatori finali (de exemplu, utilizatori rezidențiali, utilizatori industriali). Există încă o diferență de preț pentru ca diferiții utilizatori industriali să urmeze politicile industriale stabilite de autoritățile chineze și reflectate în catalogul cuprins în Decizia nr. 40 (2005) a CNDR (a se vedea explicațiile suplimentare în considerentul 182). Utilizatorii care se încadrează în categoria de întreprinderi „încurajate”, conform catalogului CNDR, plătesc prețul energiei electrice de bază, în timp ce utilizatorii care se încadrează în categoria de întreprinderi „învechite” sau „interzise” plătesc o taxă suplimentară pe lângă prețul de bază. Utilizatorii care nu se încadrează în niciuna din categoriile enumerate în catalog intră automat în categoria întreprinderilor „autorizate” și plătesc, de asemenea, prețul de bază fără suprataxe. Producătorii de OAO ar intra, în mod normal, în categoria de întreprinderi „încurajate”, în conformitate cu Decizia nr. 40 a CNDR. (b) Lipsa de cooperare (143) Comisia a solicitat din partea autorităților chineze cadrul de reglementare a pieței energiei electrice și de stabilire a prețurilor și a rolului pe care trebuie să-l joace toate organismele sau entitățile relevante. Autoritățile chineze nu au transmis setul complet de decizii relevante privind stabilirea prețurilor emise de CNDR și birourile locale pentru prețuri, nu numai în ceea ce privește producătorii-exportatori neincluși în eșantion, ci și în ceea ce privește producătorii-exportatori incluși în eșantion. De asemenea, autoritățile chineze nu au descris cu precizie rolul CNDR și al birourilor locale pentru prețuri în stabilirea prețurilor. Comisia a informat autoritățile chineze în legătură cu aceste deficiențe cu privire la producătorii-exportatori incluși în eșantion în scrisoarea sa din 12 august 2012. După vizitele de verificare, s-a descoperit, de asemenea, că autoritățile chineze au declarat un preț eronat al energiei electrice aplicabil unuia dintre exportatorii cooperanți incluși în eșantion. (c) Constatările anchetei (144) Ancheta a confirmat că CNDR deține responsabilitatea stabilirii prețurilor energiei electrice aplicabile în diferitele provincii. S-a verificat faptul că biroul local pentru prețuri acționează doar ca un braț executiv al deciziei luate la nivel central de CNDR. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de faptul că CNDR publică avize în care stabilește prețurile efective pentru fiecare provincie și apoi aceste avize sunt transpuse în mod formal în avizele locale adoptate de către birourile locale pentru prețuri și sunt puse în aplicare la nivel local. Ancheta a stabilit, de asemenea, că prețurile diferențiate ale energiei electrice aplicabile anumitor sectoare și/sau la nivel provincial și local sunt stabilite în conformitate cu anumiți factori, printre care, în special, urmărirea obiectivelor politicii industriale stabilite de autoritățile centrale și locale în planurile lor cincinale și în planurile la nivel sectorial. (145) Ancheta cu privire la exportatorii cooperanți incluși în eșantion a arătat că unul dintre ei, adică Chongqing Wanda Steel Strip (denumit în continuare „CWSS”) a beneficiat de un preț mai mic decât prețul aplicabil, în general, marilor utilizatori industriali. S-a constatat că, în zona specifică în care era situat acest exportator, o subcategorie de anumiți utilizatori industriali, inclusiv cei care produc produsul în cauză, aveau dreptul la acest preț mai scăzut. (d) Contribuția financiară (146) Unul dintre exportatorii cooperanți incluși în eșantion (CWSS) a primit o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din regulamentul de bază, și anume autoritățile publice i-au furnizat energie electrică prin intermediul întreprinderii de stat locale de distribuție a energiei electrice. Aceasta constituie o contribuție a statului sub forma furnizării de bunuri altele decât infrastructură generală, în sensul regulamentului de bază. (e) Avantajul (147) Huadong Steel Group a primit un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază în măsura în care statul i-a furnizat energie electrică la un preț mai mic decât ar fi adecvat. S-a stabilit că acest exportator a avut dreptul la un preț mai mic decât prețul în general aplicabil altor mari utilizatori industriali. (f) Specificitatea (148) Subvenția sub forma furnizării de energie electrică către unul dintre exportatorii cooperanți este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și a articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cel mai mic preț al energiei electrice este stabilit în avizul relevant al CNDR și încorporat în avizul emis de biroul local pentru prețuri, adică este mandatat de o autoritate centrală și gestionat la nivel local. Acest preț mai scăzut este limitat la anumite întreprinderi în anumite sectoare specifice (în principal producători de feroaliaje în cuptoare electronice și întreprinderi producătoare de îngrășăminte) incluse într-o subcategorie de mari utilizatori industriali. Prin urmare, acest preț mai scăzut este limitat de jure numai la întreprinderile care se încadrează în aceste categorii în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. (149) Subvenția este, de asemenea, limitată la o anumită regiune întrucât se aplică doar la o zonă geografică desemnată limitată în care producătorul-exportator își are sediul. Această regiune este încurajată în conformitate cu legislația publicată de administrația centrală, și anume Circulara Consiliului de Stat privind mai multe politici de realizare a dezvoltării marilor regiuni din vestul Chinei (a se vedea mai multe detalii în considerentul 233 de mai jos). Această circulară menționează în mod explicit mecanismul prețurilor în transportul și furnizarea de energie electrică ca unul dintre instrumentele de realizare a dezvoltării anumitor sectoare. Întrucât prețurile energiei electrice aplicabile în această regiune sunt stabilite de o autoritate centrală, această subvenție este, de asemenea, specifică diferitelor regiuni în sensul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază. (g) Calculul volumului subvenției (150) Volumul subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează raportat la avantajul acordat beneficiarilor, a cărui existență a fost constatată în cursul PA. Avantajul acordat producătorilor-exportatori a fost calculat luând în considerare diferența dintre prețul real