Analiza anuală a creșterii pentru 2017 prezintă prioritățile economice și sociale cele mai presante asupra cărora Uniunea Europeană și statele sale membre trebuie să își concentreze atenția în lunile următoare. În discursul său privind starea Uniunii, pronunțat în data de 14 septembrie 2016, președintele Comisiei a subliniat necesitatea ca Europa să își consolideze redresarea economică și să investească puternic în tineret și în persoanele care sunt în căutarea unui loc de muncă, precum și în întreprinderile nou-înființate și în IMM-urile europene. În scrisoarea de intenție semnată în aceeași zi de către președinte și prim­vicepreședinte și adresată președinților Parlamentului European și Consiliului se subliniază faptul că este necesar ca această redresare economică să aducă beneficii tuturor membrilor societății, în special categoriilor celor mai vulnerabile, și să consolideze echitatea și dimensiunea socială a pieței noastre unice. În scrisoare se identifică mai multe soluții pentru a impulsiona crearea de locuri de muncă, creșterea economică și investițiile în Uniune, aceasta fiind prioritatea numărul unu a Comisiei . Asigurarea unui viitor economic promițător pentru toți, apărarea modului nostru de viață și oferirea unor perspective mai bune tinerilor constituie obiective care au fost evidențiate ca priorități și în „Foaia de parcurs de la Bratislava”, care a fost aprobată de șefii de stat sau de guvern din 27 de state membre

la 16 septembrie 2016.

Orientările de politică formulate în prezenta analiză anuală a creșterii sunt însoțite de o recomandare specifică de adoptare de către Consiliu a unei recomandări privind politica economică a zonei euro , de o comunicare privind o orientare bugetară pozitivă pentru zona euro , precum și de o analiză aprofundată a situației economice , sociale și de pe piața muncii . Un alt element care a stat la baza elaborării prezentei analize a creșterii îl constituie strategia de politică economică - clădită pe triunghiul virtuos format din investiții, reforme structurale și finanțe publice responsabile - urmărită de actuala Comisie de la începutul mandatului său, ca parte a agendei sale globale pentru locuri de muncă, creștere, echitate și schimbări democratice. Analiza încorporează și concluziile desprinse în urma dezbaterilor care au avut lor în Parlamentul European, în Consiliu și în celelalte instituții ale UE după discursul privind starea Uniunii. În plus, au fost, de asemenea, avute în vedere la elaborarea sa opiniile exprimate de partenerii sociali în cadrul dialogurilor instituționalizate.

Există o serie de evoluții pozitive în UE, care indică reziliența și redresarea economiei europene, în pofida incertitudinilor de pe scena internațională. În toate statele membre se înregistrează din nou creștere economică, iar investițiile au început să se revigoreze. Din 2013 până în prezent au fost create 8 milioane de noi locuri de muncă. Rata ocupării forței de muncă a crescut și ea. Dacă se menține tendința actuală, ținta de ocupare a forței de muncă fixată la 75 % în Strategia Europa 2020 ar putea fi efectiv realizată. În ciuda crizei, creșterea ratei de activitate de-a lungul anilor este încă o indicație că au avut loc îmbunătățiri structurale în ceea ce privește funcționarea piețelor muncii. Deficitul public mediu, care în urmă cu câțiva ani era de peste 6 % pentru zona euro, a coborât sub 2 % anul acesta și va continua să scadă. Nivelurile datoriei suverane s-au stabilizat și se așteaptă să scadă.

Nu ne putem permite să ne complăcem căci redresarea este în continuare fragilă. Creșterea economică, ocuparea forței de muncă și investițiile sunt în continuare frânate de problemele moștenite în urma crizei, precum și de deficiențele structurale care datează din anii dinaintea crizei. În ciuda îmbunătățirilor recente, rata șomajului este în continuare mult prea ridicată în multe părți ale Europei, iar prelungirea acestei situații are un impact social negativ în multe state membre. În plus, ratele de creștere a PIB-ului și a productivității sunt în continuare sub potențialul lor maxim, iar nivelul investițiilor rămâne sub nivelul

dinaintea crizei. Mai mult, există în continuare dezechilibre semnificative și riscuri cu impact mai larg în interiorul zonei euro și, în general, la nivelul UE, constatându-se în multe cazuri o stagnare a procesului de convergență între statele membre și în interiorul acestora.