Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări intermediare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 /* COM/2013/0263 final - 2013/0138 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE Contextul propunerii || Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene („regulamentul de bază”), în cadrul anchetei de reexaminare intermediară privind taxa antidumping în vigoare aplicată importurilor de biciclete originare din Republica Populară Chineză („RPC”). || || Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. || Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Prin Regulamentul (CEE) nr. 2474/93[1], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 30,6 % la importurile de biciclete originare din RPC. În urma unei anchete privind eludarea măsurilor antidumping, derulată conform articolului 13 din regulamentul de bază, această taxă a fost extinsă, prin Regulamentul (CE) nr. 71/97 al Consiliului[2], la importurile unor anumite componente de biciclete originare din RPC. După o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor, conform articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1524/2000[3], că măsurile menționate anterior trebuie menținute. Pe baza unei reexaminări intermediare efectuate conform articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005[4], majorarea taxei antidumping în vigoare la 48,5 %. În urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, efectuată conform articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011[5], menținerea măsurilor menționate anterior. || Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. Consultarea părților interesate și evaluarea impactului || Consultarea părților interesate || Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele pe parcursul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. || Obținerea și utilizarea expertizei || Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. || Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate. Elementele juridice ale propunerii || Rezumatul acțiunii propuse La 9 martie 2012, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deschiderea unei reexaminări intermediare a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de biciclete originare din RPC. Reexaminarea a fost deschisă ex officio. În cadrul anchetei de reexaminare s-a constatat că circumstanțele în ceea ce privește dumpingul și prejudiciul nu s-au schimbat în mod semnificativ, fiind așadar necesară menținerea măsurilor instituite pentru a contracara dumpingul. De asemenea, ancheta a confirmat că abrogarea măsurilor antidumping ar avea ca rezultat persistența dumpingului și a prejudiciului semnificativ suferit de industria din Uniune. S-a stabilit totodată că menținerea măsurilor nu este împotriva interesului Uniunii. În ceea ce privește cei trei producători-exportatori care au cooperat, ancheta a arătat că există o modificare de natură durabilă a circumstanțelor și marjele de dumping aferente fiecăruia dintre aceștia trebuie, prin urmare, modificate. În consecință, pentru a modifica Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, regulamentul respectiv urmând a fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până la 5 iunie 2013 cel târziu. || Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene. || Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii Europene. Așadar, principiul subsidiarității nu se aplică. || Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din motivele expuse în continuare. || Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național. || Nu este necesară indicarea modului de reducere la minimum a sarcinii financiare și administrative care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor sau de asigurare a proporționalității acesteia cu obiectivul propunerii. || Alegerea instrumentelor || Instrumente propuse: regulament. || Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. Implicații bugetare || Propunerea nu are nicio implicație asupra bugetului Uniunii. 2013/0138 (NLE) Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări intermediare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[6] („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (3), (5) și (6), având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ, întrucât: A. PROCEDURA 1. Măsuri în vigoare (1) Prin Regulamentul (CEE) nr. 2474/93[7], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 30,6 % la importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză („RPC” sau „țara în cauză”), pe baza unei anchete inițiale. În urma unei anchete privind eludarea măsurilor antidumping, derulată conform articolului 13 din regulamentul de bază, această taxă a fost extinsă, prin Regulamentul (CE) nr. 71/97 al Consiliului[8], la importurile unor anumite componente de biciclete originare din RPC. În plus, s-a decis instituirea unui „regim de scutire” în temeiul articolului 13 alineatul (2) din regulamentul de bază. Condițiile acestui regim au fost stabilite în detaliu în Regulamentul (CE) nr. 88/97 al Comisiei[9]. Pentru a beneficia de o scutire de la taxa extinsă, producătorii de biciclete din Uniune trebuie să respecte condițiile prevăzute la articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume piesele chinezești trebuie să constituie mai puțin de 60% din valoarea totală a pieselor produsului asamblat sau valoarea adăugată a pieselor încorporate în cadrul operațiunii de asamblare trebuie să fie mai mare de 25% din costul de fabricație. Până în prezent, au fost acordate peste 250 de scutiri. (2) După o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor, conform articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1524/2000[10], că măsurile menționate anterior trebuie menținute. (3) Pe baza unei reexaminări intermediare efectuate conform articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază („reexaminarea intermediară de modificare”), Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005[11], majorarea taxei antidumping în vigoare la 48,5 %. (4) În urma unei reexaminări a măsurilor împotriva practicilor de eludare, efectuată în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) și cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 171/2008[12], să mențină extinderea taxei antidumping impusă importurilor de biciclete originare din RPC la importurile unor anumite componente de biciclete originare din RPC. (5) După o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor, conform articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011[13] („ancheta anterioară”), menținerea măsurilor menționate anterior. 2. Deschiderea ex officio a anchetei (6) În urma reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, care s-a încheiat în octombrie 2011, elementele de probă aflate la dispoziția Comisiei indicau faptul că, în ceea ce privește dumpingul și prejudiciul, este posibil ca circumstanțele care au stat la baza instituirii măsurilor existente să se fi modificat și ca modificările să fie de natură durabilă. (7) Conform dovezilor prima facie de care dispunea Comisia, sistemul de contingente la export aplicat în cazul producătorilor de biciclete din RPC, care nu a permis producătorilor-exportatori să primească tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață în cadrul reexaminării intermediare de modificare, a fost suprimat în ianuarie 2011. (8) Mai mult, structura industriei Uniunii a suferit unele modificări. În special, mai mulți producători din Uniune au trecut de la un ciclu complet de producție la operațiuni de asamblare (parțiale), utilizând componente importate. (9) Pe de altă parte, ca urmare a valurilor de extindere a Uniunii Europene din 2004 și 2007, un număr semnificativ de producători s-au alăturat industriei producătoare de biciclete din Uniune. În plus, mai mulți producători care făceau parte din industria UE înainte de cele două valuri de extindere și-au transferat unitățile de producție sau au înființat noi astfel de unități în state membre nou-aderate. Din aceste motive, este posibil ca nivelul costurilor în industria Uniunii să se fi modificat. (10) În fine, nivelul actual de eliminare a prejudiciului a fost calculat pe baza bicicletelor din oțel, însă realitatea arată că, în prezent, majoritatea bicicletelor sunt fabricate din aliaje de aluminiu. (11) Toate aceste evoluții s-au dovedit a fi de natură durabilă, justificând așadar necesitatea de a reevalua constatările privind prejudiciul și dumpingul. (12) De asemenea, numărul de societăți care beneficiază de regimul de scutire crește cu rapiditate; cu toate acestea, de la introducerea sa în 1997, regimul nu a mai fost adaptat. În plus, sistemul de monitorizare a importurilor de componente scutite de măsurile antidumping a devenit foarte complex și greoi, ceea ce ar putea pune în pericol eficacitatea sa. (13) După ce a stabilit, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente dovezi prima facie pentru deschiderea unei anchete în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat la 9 martie 2012 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene („aviz de deschidere”)[14], deschiderea ex officio a unei reexaminări intermediare a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de biciclete originare din RPC. 3. Ancheta paralelă privind eludarea măsurilor antidumping (14) La 25 septembrie 2012, Comisia a deschis, prin Regulamentul (UE) nr. 875/2012 al Comisiei[15], o anchetă privind o posibilă eludare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011 al Consiliului asupra importurilor de biciclete originare din RPC prin importul de biciclete expediate din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, declarate sau nedeclarate ca fiind originare din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, și a decis supunerea acestor importuri înregistrării („ancheta privind eludarea măsurilor”). (15) În mai 2013, Consiliul a extins, prin Regulamentul (UE) nr. XXX/2013[16] („regulamentul împotriva eludării măsurilor”), măsurile antidumping în vigoare aplicabile importurilor de biciclete originare din RPC la importurile de biciclete expediate din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, indiferent dacă acestea sunt sau nu sunt declarate ca originare din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, deoarece s-a constatat că aceste importuri eludează măsurile antidumping prin transbordare și/sau prin operațiuni de asamblare în sensul articolului 13 alineatele (1) și (2) din regulamentul de bază. 4. Ancheta paralelă privind subvențiile (16) La 27 aprilie 2012, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[17], inițierea unei proceduri antisubvenție cu privire la importurile de biciclete originare din RPC în Uniune („ancheta antisubvenție”). (17) În noiembrie 2012, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[18], Comisia a anunțat că elementele constatate în ancheta privind eludarea măsurilor menționată în considerentele 14 și 15 de mai sus pot fi utilizate în ancheta antisubvenție. (18) În mai 2013, Comisia a închis ancheta antisubvenție, prin Regulamentul (UE) nr. xxx/2013, fără a institui măsuri[19]. 5. Părțile interesate de anchetă (19) Comisia a trimis înștiințări oficiale cu privire la deschiderea anchetei producătorilor cunoscuți și asociațiilor cunoscute de producători din Uniune, producătorilor‑exportatori cunoscuți din RPC și unei asociații de producători chinezi, reprezentanților țării în cauză, importatorilor cunoscuți și asociațiilor cunoscute de importatori, producătorilor cunoscuți de componente pentru biciclete din Uniune și asociațiilor acestora, precum și asociațiilor cunoscute de utilizatori. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. (20) Având în vedere numărul evident ridicat de producători-exportatori, de producători și importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut posibilitatea de a se recurge la eșantionare, conform articolului 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a alege eșantioanele, toți producătorii-exportatori și asociațiile lor cunoscute, precum și toți producătorii și importatorii neafiliați din Uniune au fost invitați să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze, astfel cum s-a specificat în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile pe care le-au derulat în legătură cu produsul în cauză în perioada 1 ianuarie 2011 – 31 decembrie 2011. (21) Întrucât reprezentanții țării în cauză nu s-au anunțat dispuși să coopereze la momentul inițierii procedurii, Comisia a contactat aproximativ 70 de societăți chineze cunoscute deja serviciilor Comisiei din ancheta anterioară. Într-o fază ulterioară, la deschiderea anchetei antisubvenție menționate în considerentul 16 de mai sus, Comisia a identificat alți aproximativ 300 de producători‑exportatori chinezi, care au fost de asemenea contactați în cadrul acestei reexaminări intermediare. (22) În pofida eforturilor Comisiei de a determina părțile să coopereze, numai opt grupuri chineze de producători-exportatori s-au anunțat dispuse în acest sens, iar dintre acestea numai patru au raportat exporturi către Uniune în perioada anchetei de reexaminare („PAR”), definită în considerentul 37 de mai jos, ceea ce reprezintă mai puțin de 4 % din totalul importurilor de biciclete din RPC în cursul PAR. (23) Pe baza celor de mai sus, s-a decis că nu este necesară eșantionarea pentru producătorii-exportatori din RPC. (24) Astfel cum se menționează mai jos în considerentele 63, 64 și 131, pentru un grup exportator chinez, și anume Giant China, s-a justificat aplicarea articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază. Ca o consecință, nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi a scăzut și mai mult. (25) Așa cum se explică în considerentele 32–35 de mai jos, a fost selectat un eșantion de producători din Uniune. (26) În considerentul 36 de mai jos se explică decizia conform căreia nu a fost necesară eșantionarea pentru importatorii neafiliați. (27) Comisia a trimis chestionare tuturor părților despre care se știa că sunt interesate și tuturor celorlalte părți care au solicitat acest lucru în termenele prevăzute în avizul de deschidere, și anume producătorilor din Uniune incluși în eșantion, producătorilor‑exportatori cooperanți din RPC, importatorilor neafiliați care s-au făcut cunoscuți astfel cum se descrie în considerentul 36 de mai jos și producătorilor cunoscuți de componente pentru biciclete din Uniune. (28) S-au primit răspunsuri la chestionare și alte informații de la patru grupuri de producători‑exportatori chinezi și de la reprezentanții acestora, de la opt producători din Uniune incluși în eșantion, de la o asociație de utilizatori, de la opt asociații de producători din Uniune, de la 53 de producători de componente pentru biciclete și de la o asociație de producători de componente pentru biciclete. Niciunul dintre importatorii neafiliați contactați nu au trimis răspunsuri la chestionare. (29) Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea existenței dumpingului, a prejudiciului rezultat, a cauzalității și a interesului Uniunii și a efectuat verificări la sediile următoarelor societăți: (a) Producători de biciclete din Uniune – Accell Hunland, Ungaria – Decathlon RGVS, Portugalia – Denver srl, Italia – SC Eurosport DHS, România – Koninklijke Gazelle, Țările de Jos – Maxcom Ltd, Bulgaria – MIFA, Germania – Sprick Rowery, Polonia (b) Producători de componente pentru biciclete din Uniune – Chimsport, România – Telai Olagnero, Italia (c) Producători-exportatori din RPC – Ideal (Dong Guan) Bike Co. – Oyama Bicycles (Taicang) Co. – Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. (30) Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii‑exportatori chinezi cărora nu li se poate acorda tratament de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, s-a efectuat o vizită de verificare la sediile următoarelor societăți, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor date dintr-o țară analogă: – Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Ciudad de Mexico, Mexic, – Bicicletas Magistroni, Ciudad de Mexico, Mexic, – Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexic. (31) După informarea cu privire la faptele și considerentele esențiale („informare”), unele dintre părți au afirmat că nu s-a acordat o perioadă de timp corespunzătoare pentru ca părțile să formuleze observații. În această privință, trebuie menționat că părțile au avut la dispoziție timp suficient pentru a-și prezenta observațiile, în conformitate cu articolul 20 alineatul (5) din regulamentul de bază. În consecință, această afirmație se respinge. 6. Eșantionarea producătorilor din Uniune (32) În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selectat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Eșantionul respectiv a fost compus din opt societăți alese dintre cele peste 380 de societăți producătoare din Uniune cunoscute înainte de deschiderea anchetei, în special pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției și al vânzărilor care putea fi în mod rezonabil investigat în timpul avut la dispoziție, ținând cont de răspândirea geografică. Eșantionul a cuprins principalele țări producătoare, clasate în funcție de volumele de producție. Pentru fiecare dintre aceste țări, societățile incluse în eșantion se aflau printre cei mai mari producători reprezentativi dispuși să coopereze. Eșantionul a inclus și entități din cadrul celor mai mari grupuri cooperante. În acest caz, s-a acordat o atenție deosebită includerii în eșantion a unui număr egal de societăți din vechile state membre și din cele nou-aderate. (33) Eșantionul reprezenta aproximativ 25 % din totalul estimat al producției și vânzărilor la nivelul Uniunii în cursul PAR. Părțile interesate au fost invitate să consulte dosarul și să prezinte observații referitoare la caracterul adecvat al selecției în termen de 15 zile de la data publicării avizului de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea. (34) Unele dintre părțile interesate au formulat obiecții cu privire la eșantionarea producătorilor din Uniune. Ele au susținut că: (i) eșantionul provizoriu cuprinde numai anumite entități juridice din cadrul unor grupuri de societăți afiliate, și nu toate entitățile juridice care compun întreaga entitate economică producătoare a produsului aflat în discuție; și (ii) s-a propus includerea unei societăți care a funcționat în pierdere în perioada recentă, aceeași în care producătorii din Uniune au prosperat. În plus, s-a afirmat că pierderile respective nu erau legate de produsul în cauză. (35) Aceste argumente au fost respinse din următoarele motive: (i) entitățile care fac parte din grupuri mai mari și care, așa cum s-a constatat, funcționează independent de alte filiale ale aceluiași grup au fost considerate reprezentative pentru industria din Uniune și, prin urmare, nu a fost necesar să se analizeze întregul grup în ansamblul său; (ii) partea interesată în cauză nu a prezentat elemente justificative care să-i susțină afirmația conform căreia societatea selectată a fi inclusă în eșantion și care se presupune a fi înregistrat pierderi nu ar fi reprezentativă pentru industria din Uniune. În fine, eșantionul ales trebuie să fie reprezentativ pentru industria din Uniune, însă societățile selectate nu trebuie neapărat să fie omogene. Așadar, s-a impus respingerea argumentelor respectivei părți interesate. 7. Eșantionarea importatorilor neafiliați (36) În avizul de deschidere s-a prevăzut, de asemenea, eșantionarea importatorilor neafiliați. La deschiderea procedurii, au fost contactați toți importatorii neafiliați cunoscuți. Având în vedere numărul mic de răspunsuri primite în cadrul procedurii de eșantionare, nu s-a selectat niciun eșantion. Toți importatorii neafiliați care au răspuns, au fost invitați să coopereze și au primit un chestionar. Niciunul dintre importatorii neafiliați nu a furnizat răspuns la chestionar și nici nu au cooperat mai departe în cadrul acestei anchete. 8. Perioada de anchetă (37) Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Pentru evaluarea prejudiciului, s-au examinat tendințe înregistrate în perioada dintre ianuarie 2008 și sfârșitul PAR („perioada examinată”). B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR 1. Produsul în cauză (38) Produsele care fac obiectul acestei anchete de reexaminare sunt biciclete și alte vehicule similare (inclusiv triciclurile pentru livrări de marfă, dar excluzând monociclurile), fără motor („produsul care face obiectul reexaminării”) originare din RPC, care se încadrează în prezent la codurile NC 8712 00 30 și ex 8712 00 70. (39) Ca și în ancheta anterioară, bicicletele au fost clasificate în următoarele categorii: – (A) ATB (biciclete de teren, inclusiv biciclete de munte, de 24″ sau 26″), – (B) biciclete pentru plimbare/de oraș/hibride/pentru orice tip de drum (VTC)/pentru turism, de 26″ sau 28″, – (C) biciclete pentru tineret (motocross - BMX) și biciclete pentru copii, de 16″ sau 20″, – (D) alte biciclete/vehicule similare (cu excepția monociclurilor). (40) Toate tipurile de biciclete definite mai sus au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază. În plus, acestea sunt vândute prin canale de distribuție similare, precum comercianți cu amănuntul specializați, lanțuri de magazine de articole sportive și mari lanțuri comerciale de pe piața Uniunii. Deoarece bicicletele sunt identice din punctul de vedere al aplicațiilor și utilizărilor de bază, ele sunt într-o mare măsură interschimbabile, ceea ce înseamnă că modelele din categorii diferite concurează între ele. Pe această bază, s-a concluzionat că toate categoriile constituie unul și același produs. (41) Una dintre părți a susținut că diferitele tipuri de biciclete au caracteristici și utilizări care diferă semnificativ și, de asemenea, prețuri semnificativ diferite, iar pentru consumatori, aceste tipuri diferite de biciclete nu sunt interschimbabile. S-a afirmat, de asemenea, că bicicletele din oțel și aluminiu nu sunt considerate interschimbabile, existând și diferențe de preț între ele. (42) Pentru a-și susține argumentele, partea respectivă a prezentat un studiu referitor la principalele caracteristici fizice și tehnice și la utilizările a cinci tipuri diferite de produse, precum și la aspectul interschimbabilității acestora. Trebuie menționat că, după cum se pretinde, studiul se bazează pe răspunsurile date de 36 de persoane, însă nu se cunoaște cu claritate modul în care au fost aleși respondenții. În plus, se pare că studiul a fost elaborat special pentru această anchetă. El nu conține niciun tip de date cuantificabile. Se remarcă faptul că acest studiu se dovedește a fi bazat pe declarațiile unor clienți și/sau ale unor producători de biciclete, și nu pe dovezi verificabile. Prin urmare, reprezentativitatea rezultatelor sale este discutabilă. (43) Partea respectivă nu a prezentat niciun alt element de probă în sprijinul argumentelor sale. (44) Ancheta a confirmat că toate tipurile de biciclete definite mai sus au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază. În special, s-a constatat că utilizarea unor materii prime diferite nu are niciun impact asupra caracteristicilor de bază ale unei biciclete. Deși oțelul și aluminiul prezintă diferențe în ceea ce privește anumite proprietăți tehnice, precum masa, caracteristicile de bază ale bicicletelor fabricate din oțel și ale celor din aluminiu rămân similare. (45) De asemenea, partea respectivă nu a furnizat nicio dovadă clară conform căreia bicicletele fabricate din oțel ar avea caracteristici fizice și tehnice de bază diferite față de cele ale bicicletelor fabricate din aluminiu. (46) În ceea ce privește aplicațiile specifice și utilizarea produsului, precum și percepția consumatorilor, ancheta actuală a confirmat că toate bicicletele au aceleași aplicații de bază și îndeplinesc, în esență, aceeași funcție. Este adevărat că diferitele categorii de produse sunt, în principal, destinate să îndeplinească cerințe diferite ale utilizatorilor finali, însă adesea o bicicletă dintr-o anumită categorie va avea, pentru un utilizator final, o varietate de utilizări. (47) Așadar, nu există o delimitare clară bazată pe utilizările date diferitelor categorii de produse de către utilizatorii finali și pe modul în care consumatorii percep aceste categorii. (48) Pe de altă parte, în ceea ce privește producția, distribuția și contabilitatea, adesea înșiși producătorii din Uniune nu fac distincție între bicicletele încadrate în categorii diferite. De fapt, adesea pentru toate categoriile de biciclete, aceștia utilizează procese de producție similare. (49) În plus, bicicletele încadrate în categorii diferite sunt vândute prin canale de distribuție similare, precum comercianți cu amănuntul specializați, lanțuri de magazine de articole sportive și mari lanțuri comerciale de pe piața Uniunii. (50) Pe această bază, s-a concluzionat că toate categoriile constituie unul și același produs. (51) Una dintre părți a sesizat faptul că ancheta actuală vizează codurile NC menționate în considerentul 38 de mai sus, în timp ce ancheta anterioară menționată în considerentul 5 de mai sus s-a referit la trei coduri NC, și anume ex 8712 00 10, 8712 00 30 și ex 8712 00 80. În această privință, trebuie menționat faptul că schimbarea codurilor se datorează modificărilor la Nomenclatura combinată introduse prin Regulamentul (UE) nr. 1006/2011, care a intrat în vigoare la 1.1.2012[20]. (52) În acest context, partea respectivă a afirmat că bicicletele fără rulmenți cu bile nu ar trebui să fie considerate unul și același produs cu bicicletele cu rulmenți cu bile. Cu toate acestea, în cadrul anchetei s-a demonstrat că bicicletele cu rulmenți cu bile și cele fără rulmenți cu bile au aceleași caracteristici tehnice și aceleași utilizări. Mai mult, partea nu a furnizat elemente doveditoare pentru a-și susține afirmația, aceasta fiind așadar respinsă. (53) Partea respectivă a susținut, de asemenea, că există o diferență semnificativă între prețurile medii la import înregistrate de Eurostat pentru cele două coduri NC la care se încadrează produsul în cauză. În această privință, se subliniază faptul că, așa cum se precizează în considerentul 157 de mai jos, având în vedere că este vorba despre o gamă de produse, prețul mediu înregistrat de Eurostat poate servi doar ca indicator de evoluție a prețurilor, însă nu este util atunci când se compară prețurile de vânzare din diferite țări cu cele din Uniune. (54) După informare, una dintre părți și-a susținut din nou argumentul conform căruia diferitele tipuri de biciclete vizate de actuala anchetă nu sunt produse similare, afirmând că a prezentat dovezi clare referitoare la presupusele diferențe care există între diversele tipuri de biciclete din punctul de vedere al materiilor prime folosite, al caracteristicilor fizice și tehnice și al utilizărilor. (55) În legătură cu acest subiect, trebuie precizat că dovada clară pe care partea susține că a prezentat-o este, de fapt, studiul asupra căruia Comisia și-a prezentat concluziile în considerentul 42 de mai sus. După o analiză corespunzătoare, Comisia a concluzionat că reprezentativitatea rezultatelor acestui studiu este discutabilă, motivele fiind expuse în considerentul 42. (56) Părțile au susținut că bicicletele pentru copii, definite de partea respectivă ca fiind biciclete cu dimensiuni ale roții mai mici sau egale cu 16 inci, trebuie excluse din gama de produse care face obiectul anchetei. Aceste afirmații s-au bazat pe premisa că în special durata de utilizare și simplitatea caracteristicilor separă în mod clar aceste biciclete de alte tipuri de biciclete care fac obiectul actualei anchete. (57) Cu toate acestea, argumentele prezentate s-au dovedit a fi insuficiente pentru a exclude bicicletele cu dimensiuni ale roții mai mici sau egale cu 16 inci din definiția produsului în cauză, deoarece nu s-au adus elemente de probă suficiente care să demonstreze că, în cadrul acestei anchete, aceste biciclete se pot delimita în mod clar de alte tipuri de biciclete vizate de anchetă. Dimpotrivă, s-a constatat că, de fapt, caracteristicile fizice și tehnice esențiale pe care bicicletele cu dimensiuni ale roții mai mici sau egale cu 16 inci le au în comun cu produsul în cauză – vehicul cu propulsie umană, acționat cu pedale, având mai mult de o roată prinsă de un cadru – sunt mult mai importante decât oricare dintre diferențe (în special dimensiunea roții). Mai mult, s-a dovedit că producția, filierele de vânzare și serviciile pentru consumatori nu diferă în mod fundamental de cele utilizate în cazul altor tipuri de biciclete vizate de anchetă. Simplul fapt că bicicletele cu roți de până la 16 inci reprezintă un subgrup distinct de produse în cauză nu justifică excluderea acestora din gama de produse vizate. S-a constatat că, în realitate, bicicletele cu dimensiuni ale roții mai mici sau egale cu 16 inci nu pot fi separate clar de produsul în cauză, ci prezintă mai degrabă multe elemente care coincid cu definiția produsului în cauză, în special faptul că este vorba despre un vehicul cu propulsie umană, acționat cu pedale, care are mai mult de o roată și este utilizat în principal pentru transport și activități sportive. În acest sens, ancheta a scos la lumină faptul că unul dintre producătorii-exportatori chinezi care au cooperat exporta, de fapt, către Uniune biciclete cu dimensiunea roții de 12 inci care nu sunt considerate neapărat biciclete pentru copii, ele fiind biciclete pliabile care au ca și caracteristică importantă posibilitatea de depozitare și care sunt folosite de adulți. (58) În consecință, se respinge solicitarea de a exclude din gama de produse vizate de anchetă bicicletele cu dimensiuni ale roții mai mici sau egale cu 16 inci. 2. Produsul similar (59) Bicicletele produse și vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, cele produse și vândute pe piața țării analoge și cele originare din RPC care sunt importate pe piața Uniunii au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări și sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. C. DUMPINGUL 1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) 1.1. Evaluarea pentru acordarea TEP (60) Conform articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul respectiv pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și cu titlu pur orientativ, aceste criterii sunt: – deciziile economice se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile pieței; – societățile au un set clar de registre contabile de bază care sunt auditate de către un auditor independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (IAS) și sunt utilizate în toate scopurile; – nu există denaturări semnificative induse de vechiul sistem de economie planificată; – legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și – operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței. (61) În cadrul actualei anchete, toate grupurile de exportatori care au cooperat inițial la anchetă au solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au completat formularul de cerere de acordare a TEP în termenul prevăzut. (62) Pentru toate grupurile de exportatori care au cooperat inițial la anchetă, Comisia a încercat să obțină toate informațiile considerate necesare și a verificat, la sediile grupurilor respective, informațiile furnizate în cererea de acordare a TEP. (63) Răspunsul furnizat de unul dintre grupuri, și anume Giant China, a fost considerat în mare măsură incomplet, deoarece nu cuprindea toate informațiile solicitate referitoare la structura grupului, în pofida eforturilor depuse de Comisie pentru a obține informațiile necesare din partea grupului. (64) Conform articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, grupul Giant China a fost informat cu privire la posibilitatea recurgerii la datele disponibile în cazul său și a fost invitat să prezinte observații. Însă, deoarece Giant China a refuzat să furnizeze Comisiei informațiile necesare, s-a aplicat articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază și cererea de acordare a TEP a fost respinsă. (65) În plus, în urma anchetei, s-a dovedit că TEP nu poate fi acordat niciunuia dintre grupurile de societăți chineze deoarece niciunul dintre ele nu îndeplinește toate criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, din motivele expuse în continuare. Criteriul 1 (66) Niciunul dintre grupurile de exportatori care au cooperat nu a reușit să demonstreze că îndeplinește criteriul 1, din cauza intervenției statului în deciziile cu privire la principalele materii prime (oțelul și aluminiul). Costul oțelului și aluminiului reprezintă, pentru grupurile de exportatori care au cooperat, cel puțin aproximativ 20 % - 25 % din costul de producție al produsului în cauză. Multe societăți sunt pe deplin integrate pe verticală, ceea ce înseamnă că ele achiziționează lingouri de aluminiu sau oțel pentru a fabrica tuburi, care sunt la rândul lor utilizate la fabricarea de cadre/furci și, în final, biciclete. (67) Ancheta a arătat că cele trei grupuri de producători-exportatori chinezi care au cooperat achiziționează oțelul și aluminiul pe care le utilizează la fabricarea produsului în cauză de pe piața internă chineză. (68) Prețurile se bazează pe cotația aluminiului la bursa de schimb a metalelor neferoase de la Shanghai („bursa” sau „SHFE”), controlată de stat. SHFE este o bursă închisă la care au acces societățile înregistrate în RPC și cetățenii chinezi și este controlată de către Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare de Stat. Mai multe reguli de funcționare a bursei contribuie la existența, pe bursa SHFE, a unei volatilități scăzute și a unor prețuri care nu reflectă valorile pieței: fluctuațiile de preț zilnice sunt limitate la 4 % peste sau sub prețul de decontare din ziua de tranzacționare precedentă, tranzacțiile se efectuează cu o frecvență redusă (până în a cincisprezecea zi a fiecărei luni), contractele futures sunt limitate la o perioadă de maximum 12 luni și atât bursa, cât și brokerii percep comisioane de tranzacționare. (69) În plus, în cazul tranzacțiilor pe SHFE, livrările fizice pot avea loc doar într‑un antrepozit autorizat din RPC, spre deosebire tranzacțiile de pe bursele internaționale, în baza cărora livrările pot fi efectuate oriunde în lume. Mai mult, SHFE fiind o platformă destinată exclusiv schimburilor fizice (nu se vând instrumente financiare derivate), aceasta face ca piața de aluminiu din RPC să fie complet izolată. În consecință, arbitrajul cu punctul de referință la nivel mondial, London Metals Exchange („LME”) sau cu alte piețe este practic imposibil, iar bursa respectivă funcționează în mod izolat față de alte piețe din lume. Prin urmare, nu poate avea loc un arbitraj între aceste piețe. În cursul PAR, prețurile la aluminiul primar erau cu aproximativ 7 % mai scăzute pe SHFE (fără TVA) în comparație cu LME (de asemenea, fără TVA), comparația făcându-se pe baza prețului spot. (70) Statul intervine, de asemenea, în mecanismele de stabilire a prețurilor pe bursa SHFE, el fiind atât vânzător, cât și cumpărător de aluminiu primar prin intermediul Biroului Rezervei de Stat și al altor organisme de stat. În plus, statul stabilește zilnic limite de preț cu ajutorul regulilor SHFE, care au fost aprobate de către autoritatea națională de reglementare, Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare de Stat din China (China Securities Regulatory Commission – CSRC). (71) RPC susține fabricarea produselor din aluminiu prin acordarea unei restituiri parțiale de TVA pentru exportul multor produse din aluminiu (pentru biciclete, rata este de 15 %); în schimb, pentru exporturile de aluminiu primar nu se acordă nicio restituire. Acesta este un stimulent acordat industriei chineze pentru a prelucra aluminiul și are un impact direct asupra disponibilității și prețurilor aluminiului primar pe piața internă. În plus, ancheta a scos la iveală faptul că taxa pentru exportul de aluminiu primar este de 17 %, în timp ce pentru exporturile de biciclete nu se aplică nicio taxă la export, ceea ce întărește constatarea privind interferența statului chinez pe piața internă a aluminiului Aceste instrumente au un efect de scădere a prețurilor interne, încurajând industria internă să fabrice produse finite care conțin aluminiu (precum produsul în cauză), destinate atât pieței interne, cât și piețelor de export. (72) Intervențiile pe piață prin intermediul Biroului Rezervei de Stat („BRS”), care face parte din Comisia Națională pentru Dezvoltare și Reformă („CNDR”), sunt un alt tip de denaturare a pieței de către statul chinez. La sfârșitul anului 2008 – începutul anului 2009, BRS a început să cumpere stocuri de aluminiu primar de la topitoriile de aluminiu din RPC pentru a stimula prețul acestei materii prime. Conform agenției Bloomberg[21], BRS a revândut aluminiul primar pe piață, de exemplu la începutul lunii noiembrie 2010. Agenția de știri Xinhua a anunțat aceste măsuri de constituire de stocuri în decembrie 2008, explicând că se planifică acumularea a 300 000 de tone de aluminiu la prețuri cu 10 % mai mari decât prețul pieței în cadrul unei măsuri destinate susținerii prețurilor[22]. Planul de constituire de stocuri al BRS prevedea achiziții de la mai multe topitorii din RPC, deși aproximativ jumătate din cantitate avea să fie cumpărată de la Aluminium Corporation of China Ltd. Cele prezentate de mai sus demonstrează faptul că statul chinez joacă un rol principal în stabilirea prețurilor la aluminiul primar și intervine pe piață. (73) Astfel cum se confirmă printre altele în cel de-al doisprezecelea plan cincinal de dezvoltare pentru industria aluminiului (2011-2015) în care Guvernul Chinei își declară în mod explicit intenția de „a ajusta reducerile impozitelor și taxelor la export, precum și alte pârghii economice și de a controla în mod strict nivelul total de extindere și exporturile de produse primare”, intervenția semnificativă a statului, astfel cum a fost descrisă mai sus, este asumată în mod clar. Acest plan continuă politica din precedentul plan pentru industria aluminiului. În plus, aceste planuri au fost implementate pe o perioadă de mai mulți ani și, după cum s-a arătat mai sus, mai multe dintre măsurile de implementare erau în vigoare în cursul PAR. (74) Astfel, multiplele denaturări ale prețurilor aluminiului primar pe care statul le induce pe piața chineză afectează prețurile materiilor prime. Mai mult, producătorii beneficiază de un avantaj de pe urma acestor denaturări, în sensul că achiziționează de obicei de pe piața chineză, de la furnizori locali care utilizează ca referință prețurile de pe piețele spot din RPC (sau SHFE). În cursul PAR, aceste prețuri erau cu aproximativ 7 % mai mici decât prețurile de pe piața mondială. Teoretic, societățile chineze pot, de asemenea, să cumpere anumite cantități la prețurile de la LME dacă prețurile de pe piața chineză sunt mai mari în urma intervenției statului, însă opțiunea inversă este imposibilă pentru operatorii care nu sunt de origine chineză. (75) S-a concluzionat așadar că piața chineză a oțelului este denaturată din cauza unei intervenții majore din partea statului. (76) Intervenția statului chinez în sectorul siderurgic este demonstrată de faptul că marea majoritate a principalilor producători de oțel din RPC sunt societăți de stat, iar capacitatea instalată și producția de oțel sunt influențate de diferitele planuri cincinale pentru sectoarele industriale, în special de cel de-al 12-lea plan cincinal în curs (2011‑2015) pentru sectorul fierului și oțelului. (77) Statul exercită, de asemenea, un control semnificativ asupra pieței de materii prime. Cocsul (care, alături de minereul de fier, este principala materie primă pentru producerea oțelului) este supus unor restricții cantitative la export și unei taxe la export de 40 %. Prin urmare, se poate trage concluzia că piața chineză a oțelului este denaturată din cauza intervenției majore a statului. (78) O anchetă antidumping derulată de Comisie[23], a confirmat relevanța intervenției statului și în sectorul specializat al țevilor și tuburilor, acestea fiind principalele materii prime utilizate la fabricarea bicicletelor din oțel. (79) Prin urmare, s-a concluzionat că piața chineză a oțelului este denaturată din cauza unei intervenții majore din partea statului. (80) În aceste circumstanțe, niciuna dintre societăți nu a fost în măsură să demonstreze că își adoptă deciziile comerciale privind achiziționarea de materii fără intervenție semnificativă din partea statului și că costurile cu principalii factori de producție reflectă în mare măsură valorile pieței. Așadar, societățile respective nu au putut demonstra că îndeplinesc criteriul 1. (81) Cei trei producători-exportatori chinezi care au cooperat au putut să demonstreze că îndeplinesc celelalte patru criterii. (82) Având în vedere constatările prezentate mai sus în legătură cu criteriul 1, s-a considerat, după consultarea Comitetului consultativ, că trebuie să se refuze acordarea TEP pentru cele trei grupuri de producători-exportatori din RPC care au cooperat. (83) Comisia a comunicat societăților vizate din RPC și reclamantului, în mod oficial, rezultatele constatărilor referitoare la acordarea TEP. Acestora li s-a oferit, de asemenea, posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens. 1.2. Observațiile părților (84) În urma comunicării concluziilor privind acordarea TEP, una dintre societăți a susținut că la baza refuzului de a acorda TEP a stat industria chineză producătoare de biciclete în ansamblu, și nu societăți individuale. În această privință, trebuie menționat că, deși Comisia a făcut o evaluare a sectoarelor oțelului și aluminiului din China, există o relație clară între piețele oțelului și aluminiului din RPC și achiziționarea de produse din oțel și aluminiu ca materie primă de către grupurile care au cooperat. (85) Mai mult, s-a susținut că avantajul de cost pe care producătorii chinezi de biciclete îl au în ceea ce privește oțelul și aluminiul este nesemnificativ, el reprezentând numai 1,4 %‑1,75 %, ținând cont de faptul că ponderea aluminiul primar și a oțelului în costul de producție al bicicletelor este de 20 %‑25 %, iar diferența între prețurile de la LME și SHFE a fost de 7 % în cursul PAR. (86) În această privință, trebuie subliniat faptul că factorul determinant în analiză este ponderea materiei prime în costul de producție (care, în cazul de față, a fost semnificativă, deoarece aceasta se ridica la cel puțin 20 %-25 % din costurile de fabricație) și faptul că piața materiilor prime din RPC este denaturată. Valoarea exactă a impactului acestei denaturări asupra costurilor societății nu este considerată un factor decisiv. (87) S-a afirmat totodată că, în cadrul unei alte anchete, Comisia a analizat prețurile materiilor prime directe utilizate în procesul de fabricație a produsului în cauză, și nu prețul materiei prime primare și, în cazul de față, Comisia ar fi trebuit așadar să evalueze mai degrabă efectul intervenției statului asupra prețurilor materiilor prime directe, acestea fiind extrudatele din aliaje de aluminiu, și nu asupra aluminiului primar, care este materia primă primară. (88) În acest sens, trebuie menționat că în cadrul fiecărei anchete, analiza se face pe baza circumstanțelor proprii ale cazului respectiv. În plus, faptul că piața aluminiului primar este controlată de stat arată că nici piața produselor intermediare din aluminiu nu funcționează în condițiile unei economii de piață, adică reacționând la cerere și ofertă. În consecință, afirmația a fost respinsă. (89) S-a susținut, de asemenea, că o diferență de preț la aluminiul primar între SHFE și LME nu poate determina o diferență de preț la extrudatele din aliaje de aluminiu între piețele respective și că trebuie să se țină cont de factori precum randamentul producției, capacitatea reziduală și costul obligațiilor de mediu. (90) În legătură cu acest subiect, se subliniază faptul că nu s-a furnizat niciun element de probă pentru a susține această afirmație. În absența unor elemente de probă, Comisia nu a fost în măsură să analizeze și să verifice afirmația și aceasta a fost, prin urmare, respinsă. (91) În plus, s-a afirmat că prin ignorarea faptului că există o serie de produse intermediare derivate, Comisia ignoră caracteristicile și factorii care determină efectiv prețul unei biciclete ca produs finit. Mai concret, având în vedere că bicicletele sunt vândute direct consumatorilor finali (spre deosebire de aluminiul primar), alți factori decât prețul materiei prime determină prețul produsului, precum caracteristicile tehnice specifice ale bicicletei și cererea din partea consumatorilor. (92) Cu toate acestea, nu au fost furnizate detalii concrete cu privire la factorii și caracteristicile care ar trebui luate în considerare și, din acest motiv, Comisia nu a putut să prezinte observații în acest sens. (93) S-a susținut, de asemenea, că principiile care stau la baza funcționării SHFE au fost evaluate incorect de către Comisie. Argumentele au fost că CSRC reglementează funcționarea SHFE la fel cum procedează, printre altele, Autorité des marchés financiers („AMF”) în Franța sau Financial Services Authority („FSA”) în Regatul Unit și că rolul și măsurile specifice de reglementare/supraveghere ale CSRC sunt în concordanță cu principiile G20. Concluziile privind acordarea TEP bazate pe rolul CSRC și pe funcționarea SHFE sunt lipsite de fundament. (94) Trebuie menționat că societatea respectivă nu a ținut cont de faptul că FSA[24] și AMF[25] sunt organisme neguvernamentale independente, în timp ce CSRC este un departament la nivel de minister, care funcționează sub autoritatea directă a Consiliului de Stat[26]. Consiliul de Stat este organul executiv suprem al puterii de stat, dar și cel mai înalt nivel al administrației de stat[27]. Acest fapt este încă o dovadă a implicării active a statului în reglementarea pieței aluminiului din RPC. În ceea ce privește conformitatea cu principiile G20, societatea a prezentat doar o declarație, fără a explica efectiv principiile la care se referă. În consecință, argumentul a fost respins. (95) Mai mult, una dintre societăți a contestat concluzia Comisiei conform căreia este practic imposibil un arbitraj între SHFE și punctul de referință la nivel mondial, LME, sau alte piețe și, din acest motiv, SHFE funcționează în mod izolat față de alte piețe mondiale. (96) Trebuie remarcat că acest lucru este în contradicție cu recunoașterea de către societatea respectivă a existenței unei diferențe de preț între SHFE și LME în perioada în care prețul la SHFE era mai ridicat decât prețul la LME, societatea argumentând că în această perioadă de timp producătorii chinezi au plătit mai mult pentru produsele de aluminiu decât producătorii din Uniune. (97) Societatea a avansat, de asemenea, argumentul că în 2010 SHFE a început să permită livrări fizice de aluminiu în antrepozite vamale din zona de liber schimb din Shanghai. Însă această declarație nu contrazice, ci chiar confirmă concluziile Comisiei, și anume că livrările fizice pot avea loc doar într-un antrepozit aprobat de SHFE și aflat pe teritoriul RPC, spre deosebire de tranzacțiile de pe bursele internaționale, în cazul cărora livrările se pot face în orice loc din lume. (98) S-a susținut totodată că SHFE este o bursă futures la care tranzacționează contracte futures pe aluminiu din 1991, concluzia Comisiei potrivit căreia la SHFE nu se vând instrumente financiare derivate fiind așadar greșită. (99) SHFE este, într-adevăr, o piață futures, însă contractele futures tranzacționate la SHFE sunt decontate prin livrare fizică. În RPC, sunt limitate produsele financiare derivate care nu implică livrări fizice (adică nu sunt executate efectiv, ci tranzacționate înainte de termenul de livrare), ceea ce înseamnă că SHFE este doar o platformă pentru schimburi fizice care izolează piața chineză a aluminiului. (100) S-a mai afirmat că raționamentul Comisiei cu privire la efectele măsurilor în materie de TVA/taxe și ale măsurilor legate de stocurile de aluminiu primar asupra stabilirii prețului bicicletelor este îndoielnic din punct de vedere economic și insuficient fundamentat. (101) Cu toate acestea, ținând cont de faptul că societatea nu a explicat care sunt elementele lipsă din analiza Comisiei și nici nu a prezentat dovezi pentru a-și susține afirmația, Comisia nu a putut formula observații pe acest subiect. (102) Un alt argument prezentat a fost acela că există similitudini între politica industrială din RPC și politicile UE și Comisia nu a demonstrat că politica industrială din RPC are vreun impact direct sau semnificativ asupra deciziilor privind factorii de producție, asupra producției de biciclete sau asupra operațiunilor de vânzări ale producătorilor‑exportatori de biciclete din China. (103) În această privință, trebuie menționat că societatea nu a specificat la care dintre politicile UE se referă și, prin urmare, Comisia nu este în măsură să comenteze pe marginea acestei afirmații. În plus, în legătură cu afirmația că nu s-a demonstrat impactul semnificativ al politicii industriale din RPC asupra deciziilor privind factorii de producție, asupra producției sau asupra vânzărilor producătorilor-exportatori de biciclete din China, trebuie reținut că existența unui plan cincinal pentru industria aluminiului din RPC, denaturarea prețului aluminiului tranzacționat la o bursă izolată, în condițiile în care aluminiul are o pondere de 20-25 % din costul total de fabricație al unei biciclete, indică o legătură evidentă între politica industrială din RPC și deciziile privind factorii de producție, producția și vânzările producătorilor-exportatori de biciclete din China. (104) De asemenea, s-a afirmat că termenul de trei luni prevăzut în regulamentul de bază nu a fost respectat de Comisie. Referitor la acest subiect, trebuie menționat că, din cauza nivelului scăzut de cooperare din partea exportatorilor chinezi, Comisia a făcut eforturi suplimentare pentru a determina o creștere a nivelului de cooperare prin contactarea unui număr mare de alți exportatori identificați ulterior, pe parcursul anchetei. În consecință, nu a fost posibilă analizarea îndeplinirii criteriilor pentru acordarea TEP în termenul prevăzut. Mai mult, se reamintește faptul că Tribunalul[28] a hotărât recent că o decizie privind acordarea TEP adoptată în afara termenului de trei luni prevăzut la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază nu este, în sine, un motiv suficient pentru a determina anularea unui regulament de instituire a unor măsuri antidumping. Pe de altă parte, trebuie menționat că articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază a fost între timp modificat, în sensul că determinarea de către Comisie a îndeplinirii criteriilor pentru acordarea TEP se limitează la societățile incluse în eșantion și această determinare se face, în mod normal, în termen de șapte luni, dar în orice caz nu mai târziu de 8 luni de la deschiderea anchetei[29]. Această modificare se aplică tuturor anchetelor noi și în curs, inclusiv celei de față. Deciziile au fost adoptate în termen de opt luni de la data inițierii procedurii. (105) Având în vedere cele de mai sus, se respinge afirmația referitoare la nerespectarea termenului de trei luni. 1.3. Solicitările părților (106) Una dintre părți a solicitat să fie, de asemenea, analizate cererile de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) ale producătorilor din RPC care și-au încetat exporturile către Uniune. S-a afirmat că producătorii respectivi au încetat să mai exporte către Uniune numai din cauza taxelor antidumping în vigoare din 2005. (107) În această privință, trebuie subliniat că constatările referitoare la dumping și prejudiciu se referă la perioada anchetei de reexaminare („PAR”) aleasă în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază. Aceasta înseamnă că datele colectate de la producătorii-exportatori în vederea stabilirii valorii normale și a prețului de export se referă, de asemenea, strict la perioada respectivă. Analiza pentru acordarea TEP se desfășoară în contextul stabilirii valorii normale pentru producătorii-exportatori din RPC, care se compară apoi cu prețul de export din cursul aceleiași perioade. Dacă un producător nu a exportat produsul în cauză în cursul PAR, nu se poate stabili un preț de export și nu se poate calcula nicio marjă de dumping. Așadar, nu se justifică efectuarea unei analize pentru acordarea TEP unui producător care nu a exportat produsul în cauză în cursul PAR. Cu toate acestea, se reamintește faptul că toți producătorii-exportatori au posibilitatea de a solicita efectuarea unei „reexaminări intermediare” pentru reanalizarea situației lor în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază sau producătorii-exportatori care nu au exportat produsul în cauză în perioada de anchetă pe baza căreia au fost stabilite măsurile au posibilitatea de a solicita o „reexaminare pentru un nou exportator” în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din regulamentul menționat. (108) În plus, în solicitarea sa, partea respectivă a făcut referire la hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene în cauza Brosmann[30] și părea să sugereze că, pe baza acesteia, ar trebui să li se permită producătorilor din RPC să prezinte cereri de acordare a TEP chiar dacă nu au exportat produsul în cauză către Uniune în cursul perioadei vizate de ancheta actuală. Trebuie remarcat faptul că hotărârea la care s-a făcut referire nu abordează situația cererilor de acordare a TEP prezentate de producătorii-exportatori care nu au exportat în cursul perioadei de anchetă și, prin urmare, nu este relevantă în contextul de față. (109) În consecință, solicitarea a fost respinsă. (110) S-a susținut, de asemenea, că prețurile de export pentru societățile care nu au efectuat exporturi către Uniune în cursul PAR ar trebui stabilite pe baza articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, adică prin orice altă modalitate rezonabilă. (111) Trebuie menționat în acest sens că articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază nu afirmă faptul că trebuie construit un preț de export pentru producătorii din țara în cauză în cazul în care aceștia nu au exportat nicio cantitate către Uniune. Dimpotrivă, articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază se referă la prețul de revânzare a produsului importat ca bază pentru construirea prețului de export și la ajustări pentru toate costurile survenite între import și revânzare, ceea ce implică faptul că importurile către Uniune s-au realizat efectiv. Termenii „orice altă modalitate rezonabilă” din prima teză a acestei dispoziții se referă la anumite cazuri în care nu pot fi utilizate metodologiile menționate anterior. Această referire nu aduce atingere sensului implicat de articol, și anume că au avut loc importuri în Uniunea Europeană în cursul PAR. 1.4. Concluzie (112) Pe baza celor de mai sus, niciunul dintre grupurile chineze care au solicitat TEP nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În consecință, s-a considerat că tuturor acestor grupuri trebuie să li se refuze acordarea TEP. 2. Tratamentul individual (113) Prin Regulamentul (UE) nr. 765/2012[31], care a intrat în vigoare la 6 septembrie 2012, Parlamentul European și Consiliul au modificat articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 765/2012 prevede că modificarea respectivă se aplică numai anchetelor deschise după intrarea sa în vigoare. În consecință, având în vedere că actuala anchetă a fost inițiată la 9 martie 2012, modificarea nu s-a aplicat în acest caz. (114) Conform articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă aplicabilă la nivel național, dacă este cazul, pentru țările care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu excepția cazurilor în care societățile sunt în măsură să demonstreze, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, că prețurile lor de export, cantitățile exportate, condițiile de vânzare sunt stabilite în mod liber, că operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței și că o eventuală intervenție a statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor dacă exportatorii beneficiază de rate individuale ale taxelor. (115) Cele trei grupuri de exportatori cooperanți care au prezentat cereri pentru acordarea TEP au solicitat, de asemenea, tratament individual în cazul în care nu li se acordă TEP. Pe baza informațiilor disponibile, s-a stabilit că toate cele trei grupuri din RPC îndeplinesc toate cerințele pentru a beneficia de tratamentul individual. 3. Valoarea normală 3.1. Țară analogă (116) În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă. (117) În acest scop, în avizul de deschidere, Comisia a propus Mexicul, care a mai fost folosit ca țară analogă în ancheta anterioară privind RPC. (118) Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a comenta această alegere. (119) Una dintre părți a susținut că Mexic nu reprezintă cea mai bună alegere de țară analogă și că Taiwan este o opțiune mai bună deoarece acesta este un mare producător de biciclete și are mai multe elemente în comun cu RPC decât Mexicul, fiind posibil ca valoarea normală a Taiwanului să fie mai fiabilă. (120) Comisia a încercat să obțină cooperarea a 15 țări, și anume Bangladesh, Canada, Cambodgia, India, Indonezia, Malaysia, Mexic, Norvegia, Filipine, Sri Lanka, Taiwan, Thailanda, Tunisia, Turcia și SUA. (121) S-au primit răspunsuri la chestionar numai de la trei producători de biciclete mexicani, care au acceptat totodată efectuarea de vizite la sediile lor pentru verificarea răspunsurilor pe care le-au furnizat. Nicio altă societate din țările contactate nu a cooperat. Cei trei producători au avut vânzări pe piața internă reprezentând peste 30 % din piața mexicană, estimată la aproximativ 1,7 milioane de unități în 2011. S-a constatat că există peste 14 producători și mai mulți importatori care își desfășoară activitatea într-un mediu competitiv. În 2011, bicicletele importate proveneau în principal din RPC (peste 60 %) și Taiwan (20 %). Aceste importuri au reprezentat aproximativ 5 % din piața internă (sursa: raportul anual al ANAFABI, asociația mexicană a producătorilor de biciclete). (122) Profilul pieței mexicane pentru produsul în cauză, numărul de operatori, concurența pe piața națională și caracteristicile procesului de producție au confirmat faptul că Mexicul rămâne o țară analogă adecvată. Ținând cont de cele de mai sus, se poate considera că piața mexicană este o piață reprezentativă și concurențială. Prin urmare, s-a concluzionat că Mexicul este o țară analogă adecvată. 3.2. Stabilirea valorii normale în țara analogă (123) Conform articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorii din țara analogă, după cum se arată mai jos. (124) Ancheta a arătat că produsul în cauză a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă mexicană. (125) S-a analizat apoi dacă aceste vânzări pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți pe piața internă în decursul PAR. (126) Dacă volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și dacă media ponderată a prețului pentru acel tip respectiv era egală sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț s-a calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru tipul respectiv, realizate în cursul PAR, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu au fost profitabile. (127) Dacă volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs reprezenta 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau dacă media ponderată a prețului mediu pentru tipul respectiv era mai mică decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată numai a vânzărilor profitabile pentru acel tip. (128) În plus, ancheta nu a evidențiat niciun tip de produs pentru care să nu fi existat vânzări profitabile. 4. Prețul de export (129) În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau de plătit. (130) În cazurile în care vânzările s-au realizat prin intermediul unui importator sau comerciant afiliat, prețurile de export au fost construite conform articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor de revânzare ale importatorului/comerciantului afiliat respectiv către primii clienți independenți din Uniune. S-au operat ajustări pentru a ține cont de toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv de cheltuielile de vânzare, cheltuielile generale și administrative, precum și de profit. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un importator/comerciant neafiliat al produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului/comerciantului afiliat nu a fost considerat ca fiind fiabil, având în vedere relația dintre producătorii-exportatori și importatorul/comerciantul afiliat. (131) Astfel cum s-a menționat în considerentele 63 și 64 de mai sus, Giant China a refuzat să furnizeze serviciilor Comisiei informațiile necesare despre structura grupului și informații esențiale referitoare la producție și la volumul și prețul vânzărilor la export către Uniune realizate în cursul PAR, pentru produsul în cauză, de societățile care fac parte din grupul Jinshan Development and Construction Ltd („grupul Jinshan”) implicate în producția și vânzarea produsului în cauză în RPC. Prin urmare, s-a aplicat articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază în ceea ce privește prețul de export. (132) Giant China a contestat aplicarea articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază atât în cazul refuzului de a acorda TEP, cât și în cazul utilizării datelor disponibile pentru calcularea prețului de export. Grupul a susținut că informațiile solicitate de Comisie nu erau necesare pentru calcularea marjei de dumping. În acest sens, Giant China a argumentat că informațiile solicitate grupului Jinshan, stabilit în RPC, nu erau relevante pentru evaluarea în vederea acordării TEP sau pentru calcularea prețului de export, acest grup având legătură numai în mod foarte indirect cu Giant China și cu societățile sale afiliate („grupul Giant”). (133) Însă ancheta a confirmat că una dintre filialele grupului Giant care a fost activă în producerea și exportarea produsului în cauză către Uniune pe parcursul unei părți din PAR, și anume societatea Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd („GP”), avea legătură – prin intermediul unui acționariat comun și a unor legături structurale și de management – cu grupul Jinshan, acesta fiind implicat în producerea și vânzarea produsului în cauză. Deoarece societățile aparținând grupului Jinshan implicate în producerea și vânzarea produsului în cauză în RPC nu au returnat formularele de cerere a TEP completate și nici nu au răspuns la chestionarul antidumping, nu s-a putut evalua măsura în care producția și vânzările produsului în cauză realizate de grupul Jinshan au influențat determinarea prețului de export pentru GP și, ca atare, pentru întregul grup Giant. De asemenea, nu s-a putut investiga nici îndeplinirea condițiilor prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În lipsa cooperării în această chestiune, s-a impus respingerea argumentelor aduse de Giant China. (134) Giant China a susținut totodată că, pentru calcularea marjei individuale pentru un producător-exportator, nu trebuie luate în considerare informațiile în materie de preț aferente altor producători-exportatori, cu excepția cazului în care grupul Giant și grupul Jinshan formează o entitate unică având în vedere existența unor strânse legături financiare, comerciale și de management. (135) Elementele de probă aflate la dosar susțin concluzia că există legătură între GP și grupul Jinshan, acestea având relații strânse la nivelul acționariatului, al structurii și al managementului. În lipsa informațiilor complete privind toate părțile care au legătură cu GP, în special producătorii-exportatori de biciclete din China constituiți ca filiale ale grupului Jinshan, nu se pot efectua calcule complete și fiabile cu privire la prețul de export, fiind așadar imposibil să se determine marja individuală pentru GP și, în consecință, pentru grupul Giant în ansamblul său. (136) S-a susținut, de asemenea, că informațiile solicitate au generat sarcini disproporționate pentru Giant China și că, în cursul anchetei, aceasta a acționat la nivelul maxim al posibilităților sale. În această privință, trebuie menționat că, până la etapa de formulare a observațiilor în urma informării finale, nu s-a prezentat niciun element de probă care să arate că Giant China a făcut eforturi pentru a colecta informațiile solicitate în formularul de cerere a TEP și în chestionarul antidumping pentru societățile din grupul Jinshan implicate în producerea și vânzarea produsului în cauză. Pe parcursul anchetei, Giant China a susținut că nu este necesară furnizarea informațiilor solicitate, însă nu a afirmat că obținerea informațiilor respective ar presupune sarcini disproporționate. Giant China a prezentat dovezi ale presupuselor eforturi făcute în acest sens numai după informarea finală, etapă în care astfel de informații nu mai puteau fi verificate. Prin urmare, ele nu au mai putut fi luate în considerare. (137) Giant China a afirmat că, în orice caz, nu există riscul eludării eventualelor măsuri antidumping, de exemplu prin transferul producției între cele două grupuri, deoarece societatea GP – singura legătură între cele două grupuri – și-a încetat toate activitățile în septembrie 2011. În legătură cu acest lucru, trebuie precizat că GP exista încă la sfârșitul PAR, fapt confirmat și de Giant China. Ca atare, activitatea de producție ar fi putut fi reluată în orice moment ulterior, iar presupusa încetare a activităților GP în septembrie 2011 nu are nicio relevanță. În plus, Giant China a argumentat că riscul eludării măsurilor ar fi putut fi abordat într‑o altă manieră, și anume prin clauza de monitorizare menționată în considerentele 276 și 277 de mai jos. În această privință, trebuie menționat că clauza de monitorizare se aplică numai societăților neafiliate, astfel încât riscurile implicate nu sunt de aceeași natură și nu s‑au putut aplica aceleași măsuri. (138) Mai mult, Giant China a susținut că ar fi trebuit efectuat un control la fața locului la sediul GP din RPC pentru a verifica activitățile de producție și vânzare ale acestei societăți după septembrie 2011. În acest sens, trebuie reținut că s-a considerat că este irelevant dacă GP și-a încetat activitățile după septembrie 2011. De fapt, chiar dacă aceasta a fost realitatea, GP și-ar fi putut relua activitățile de producție și vânzare de biciclete în orice moment, iar o verificare la fața locului nu ar fi redus riscul ca acest lucru să se întâmple. (139) Giant China a prezentat, de asemenea, anumite dovezi care atestă că acțiunile deținute de grupul Giant la societatea GP au fost vândute la 30 martie 2013. Trebuie totuși precizat că această tranzacție a avut loc după PAR și, având în vedere stadiul avansat al anchetei, informația respectivă nu poate fi verificată și nici nu este relevantă în cadrul actualei anchete. Astfel, dacă Giant China solicită o reexaminare a situației sale de după vânzarea acțiunilor, acest lucru poate fi avut în vedere la momentul corespunzător, conform dispozițiilor regulamentului de bază. (140) Odată cu aceste elemente, Giant China a furnizat și alte clarificări în legătură cu analiza Comisiei conform căreia s-a considerat justificată aplicarea articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, însă acestea nu au fost de natură să modifice concluzia inițială a Comisiei. (141) Se confirmă așadar concluziile privind aplicarea articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază în cazul grupului Giant. 5. Comparația (142) Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora. S-au efectuat ajustări, dacă a fost cazul, pentru a lua în considerare taxele indirecte, reducerile de prețuri, nivelul comercial, costurile de transport, de asigurare, de manipulare, auxiliare și de ambalare, costurile de creditare și comisioanele bancare, în toate cazurile în care s-a constatat că ele sunt rezonabile, exacte și dovedite. 6. Marja de dumping 6.1. Pentru producătorii-exportatori care au cooperat (143) Pentru cele trei societăți cooperante, marjele de dumping au fost stabilite prin compararea valorii normale medii ponderate stabilite pentru producătorii mexicani care au cooperat cu prețul mediu ponderat de export către Uniune al fiecărei societăți, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. (144) Marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt: Societate || Marjă de dumping Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. || 19,2% Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. || 20,9% Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd. || 0% 6.2. Pentru toți ceilalți producători-exportatori (145) Având în vedere că nivelul de cooperare din partea RPC a fost foarte scăzut, așa cum s-a menționat în considerentele 22 și 24 de mai sus, concluziile privind societățile care au cooperat nu pot fi considerate reprezentative pentru această țară. Prin urmare, nu poate fi revizuită marja de dumping la nivel național aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC. (146) Marja de dumping la nivel național se menține așadar neschimbată, astfel cum s-a stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005 al Consiliului, adică la 48,5 %. D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE 1. Producția din Uniune și industria din Uniune (147) Se estimează că produsul similar este fabricat de aproximativ 380 de producători cunoscuți din Uniune. De asemenea, s-au făcut cunoscute șase asociații naționale de producători din Uniune. (148) S-au utilizat toate informațiile disponibile, inclusiv datele colectate de la producătorii din Uniune și de la asociațiile naționale, precum și statisticile privind producția pe care Comisia le-a avut la dispoziție pentru a determina producția totală a Uniunii, aceasta totalizând aproximativ 11 milioane de biciclete în cursul PAR. (149) Producătorii din Uniune care realizează întreaga producție a Uniunii constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. (150) Astfel cum s-a precizat mai sus, având în vedere numărul mare de producători din Uniune care au cooperat, s-a selectat un eșantion de opt producători din Uniune, reprezentând aproximativ 25 % din producția și vânzările totale de produs similar ale industriei din Uniune în cursul PAR. Toți producătorii din Uniune incluși în eșantion beneficiau de regimul de scutire descris în considerentul 1 de mai sus. E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII 1. Consumul la nivelul Uniunii (151) Vânzările industriei din Uniune au fost evaluate pe baza datelor furnizate de producători în răspunsurile lor la chestionarul de eșantionare și pe baza datelor colectate de la diferite asociații de producători de biciclete din Uniune. (152) Consumul din Uniune a fost determinat pe baza vânzărilor realizate de întreaga industrie din Uniune pe piața Uniunii, estimate astfel cum se indică în considerentul 151, la care se adaugă importurile din toate țările incluse în raportările Eurostat. (153) Consumul total al Uniunii a scăzut de la 22 459 062 de unități în 2008 la 20 116 602 unități în cursul PAR, reprezentând o scădere de 10 % în cursul perioadei examinate. Principala cauză a acestui fapt este o scădere cu 8 % între 2008 și 2009, după care consumul a rămas stabil, înregistrând apoi doar o ușoară scădere în cursul PAR (cu 2 %). În 2009, piața a fost afectată îndeosebi de efectele crizei economice și, de atunci, nu s‑a mai înregistrat nicio ameliorare. Scăderea ulterioară din 2011 a fost cauzată în principal de menținerea comportamentului prudent al consumatorilor în ceea ce privește cheltuielile, având în vedere actuala situație economică. Tabelul 1 Consum || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 Volum (unități) || || || || + Total importuri || 10 017 616 || 8 974 906 || 9 734 143 || 8 840 362 + Producția Uniunii vândută pe piața Uniunii || 12 441 446 || 11 604 072 || 10 946 875 || 11 276 240 = Consum || 22 459 062 || 20 578 978 || 20 681 018 || 20 116 602 Indice (2008 = 100) || 100 || 92 || 92 || 90 Sursa: Eurostat, răspunsuri la chestionare 2. Importurile din RPC 2.1. Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping și cota de piață a bicicletelor originare din RPC (154) Volumul importurilor de produs în cauză originare din RPC a fost stabilit pe baza datelor statistice furnizate de Eurostat. Volumul importurilor din RPC a înregistrat o scădere accentuată între 2008 și 2009, de la 941 522 de unități la 597 339 de unități, adică cu 37 %. În 2010, importurile au crescut, însă în cursul PAR au scăzut din nou, ajungând la 581 459 de unități. Scăderea semnificativă a importurilor din China a coincis cu criza economică și, de atunci, situația nu s-a redresat. Per ansamblu, în cursul perioadei examinate, importurile din China au scăzut cu 38%. (155) Ca atare, cota de piață a RPC a scăzut de la 4,2 % în 2008 la 2,9 % în cursul PAR. Această scădere a fost compensată parțial de reducerea consumului la nivelul Uniunii. (156) Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că această cotă de piață relativ redusă și în scădere a importurilor din China trebuie privită în contextul concluziilor anchetei paralele privind eludarea măsurilor aflată în derulare, menționată în considerentele 14 și 15 de mai sus (a se vedea considerentele 223 și 224 de mai jos). Tabelul 2 Importurile din RPC || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Volumul importurilor din țara în cauză (unități) || 941 522 || 597 339 || 627 120 || 581 459 Indice (2008 = 100) || 100 || 63 || 67 || 62 Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză || 4,2% || 2,9% || 3,0% || 2,9% Sursa: Eurostat 3. Prețurile importurilor în cauză 3.1. Evoluția prețurilor (157) Așa cum s-a stabilit în regulamentul (CE) nr. 1095/2005 al Consiliului[32], datele Eurostat nu au putut fi utilizate decât într-o anumită măsură pentru stabilirea evoluției prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping în perioada cuprinsă între 2008 și PAR din motivele expuse în continuare. (158) Prețurile de import stabilite pe baza datelor Eurostat nu țin cont de existența mai multor tipuri de produse și de diferențele semnificative de preț între acestea. Prețurile medii din fiecare țară depind în mare măsură de gama de produse din țara respectivă. Mai mult, dintr-o comparație în funcție de model a importurilor efectuate de exportatorii care au cooperat a rezultat că, inclusiv pentru același model sau tip de produs, există diferențe semnificative de preț, în funcție de componentele bicicletelor. Prin urmare, prețurile conform datelor Eurostat rămân neconcludente și nu permit tragerea unor concluzii în scopul anchetei. Prețurile de import conform datelor Eurostat pentru RPC, prezentate în cele ce urmează sub formă de indici, pot servi doar ca indicatori ai evoluției prețurilor, însă nu sunt utile atunci când se compară prețurile de vânzare din diferite țări cu cele din Uniune. (159) În conformitate cu datele Eurostat, prețurile medii ponderate ale importurilor din RPC, prezentate în continuare sub formă de indici, au crescut considerabil în perioada examinată, astfel cum se observă în tabelul 3. Cu toate acestea, fără a se cunoaște tipul de biciclete care au fost importate din RPC și dacă au intervenit modificări în gama de produse de la un an la altul, nu se poate trage nicio concluzie. Tabelul 3 Prețul de import din RPC || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Prețul de import din RPC || || || || Indice (2008 = 100) || 100 || 173 || 217 || 214 Sursa: Eurostat 3.2. Subcotarea prețurilor (160) Subcotarea prețurilor de către producătorii-exportatori cooperanți în cazul cărora s-a constatat existența dumpingului a fost calculată pe baza prețului lor de export real verificat (CIF la frontiera Uniunii), cu și fără taxa antidumping. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost prețurile practicate pentru clienți independenți din Uniune, ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică. În cursul PAR, în ceea ce privește diferitele tipuri de produse definite în chestionar, s-a constatat o subcotare numai în cazul unuia dintre producătorii-exportatori, în procent de 61 % fără taxa antidumping și de 44 % cu taxa antidumping. (161) Având în vedere că nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori din China a fost foarte scăzut, iar constatările referitoare la societățile care au cooperat nu au putut fi considerate ca fiind reprezentative pentru această țară, precum și faptul că prețul mediu conform datelor Eurostat nu a putut fi considerat concludent, s-a considerat că, nefiind disponibile alte informații mai fiabile, nivelurile subcotării determinate în cursul ultimei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, care a condus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1095/2005 menționat în considerentul 3, trebuie utilizate ca valori de referință pentru stabilirea subcotării la nivel național pentru RPC; aceste valori sunt 53 % după deducerea taxei antidumping și 39 % cu taxa respectivă. 4. Situația economică a industriei din Uniune (162) Așa cum s-a menționat în considerentele 8, 9 și 10 de mai sus, în cadrul anchetei actuale s-a analizat dacă situația industriei din Uniune a suferit schimbări care să justifice necesitatea de a reevalua constatările privind prejudiciul din reexaminarea intermediară de modificare. Ancheta a confirmat următoarele: (i) Conform tendințelor la nivel mondial, producția de biciclete din Uniune constă în principal în asamblarea, cu o utilizare intensivă de forță de muncă, a unor componente pentru biciclete concepute în funcție de specificațiile clienților și fabricate în diverse țări de origine. (ii) Ancheta a arătat că, pentru a reduce costurile de producție, industria din Uniune face permanent eforturi pentru automatizarea și optimizarea procesului de asamblare. În plus, unii producători din Uniune au beneficiat de costuri cu forța de muncă mai scăzute în Europa Centrală și de Est, în comparație cu perioada de anchetă vizată de reexaminarea intermediară de modificare. Statisticile de producție de care dispune Comisia confirmă această tendință. (iii) Ancheta a confirmat preferința pentru aliajele de aluminiu ca materie primă, însă oțelul a rămas principala materie primă pentru modelele din segmentele inferioare ale pieței și pentru bicicletele pentru copii. În lumina acestor schimbări, s-a făcut o analiză a situației economice a industriei din Uniune, astfel cum se descrie mai jos. (163) Conform articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune. (164) În scopul analizei prejudiciului, au fost stabiliți indicatorii de prejudiciu, după cum urmează: · s-au evaluat indicatori macroeconomici (producție, capacitate de producție, gradul de utilizare a capacității, volum de vânzări, cotă de piață, număr de angajați, productivitate, creștere, amploarea marjelor de dumping și redresarea după efectele practicilor anterioare de dumping) la nivelul întregii producții din Uniune pentru toți producătorii din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la asociațiile naționale ale producătorilor din Uniune și de la societățile individuale din Uniune. Atunci când a fost posibil, datele respective au fost confruntate cu informațiile generale existente în statisticile oficiale relevante. · s-au evaluat indicatori microeconomici (stocuri, prețul de vânzare unitar, costul de producție, fluxul de numerar, rentabilitatea, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, investiții și salarii) pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza informațiilor furnizate de aceștia. Indicatori macroeconomici (a) Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție (165) În cursul perioadei examinate, producția industriei din Uniune a scăzut continuu și într‑un ritm mai rapid decât consumul Uniunii, așa cum se arată în tabelul 1 din considerentul 153 de mai sus. Astfel, producția a scăzut de la 13 541 244 de unități în 2008 la 11 026 646 de unități în PAR, aceasta însemnând o scădere de 19 %. Tabelul 4 Producția totală a Uniunii || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Volum (unități) || || || || Producție || 13 541 244 || 12 778 305 || 11 682 329 || 11 026 646 Indice (2008 = 100) || 100 || 94 || 86 || 81 Sursa: Răspunsuri la chestionare, statistici oficiale relevante (166) Capacitatea de producție s-a redus cu 5 % între 2008 și PAR, ceea ce a compensat parțial impactul scăderii producției cu 19 % asupra gradului de utilizare a capacității. Acesta din urmă a scăzut cu 14 % în aceeași perioadă, ajungând la 74 % în cursul PAR. Tabelul 5 Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Volum (unități) || || || || Capacitate de producție || 15 804 000 || 15 660 000 || 15 150 000 || 15 000 000 Indice (2008 = 100) || 100 || 99 || 96 || 95 Gradul de utilizare a capacității || 86% || 82% || 77% || 74% Indice (2008 = 100) || 100 || 95 || 90 || 86 Sursa: Răspunsuri la chestionare, statistici oficiale relevante (b) Volumul vânzărilor (167) Per total, volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut în mod similar consumului din Uniune, și anume cu 9 % în cursul perioadei examinate, de la 12 441 446 de unități în 2008 la 11 276 240 de unități în PAR. Cu toate acestea, între 2009 și 2010, vânzările au continuat să scadă, însă consumul s-a menținut stabil, acest lucru fiind observat în scăderea cotei de piață a industriei din Uniune în 2010, așa cum indică valorile din tabelul 7 de după considerentul 168 de mai jos. În cursul PAR, volumul vânzărilor a crescut din nou, dar nu a atins nivelul din 2008. Tabelul 6 Vânzările industriei din Uniune în Uniune || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Volum (unități) || 12 441 446 || 11 604 072 || 10 946 875 || 11 276 240 Indice (2008 = 100) || 100 || 93 || 88 || 91 Sursa: Răspunsuri la chestionare, statistici oficiale relevante (c) Cota de piață (168) Cota de piață deținută de industria din Uniune a crescut de la 55,4 % în 2008 la 56,1 % în PAR, ceea ce înseamnă o creștere de 0,7 puncte procentuale în cursul PAR. Această ușoară creștere de 0,7 puncte procentuale în cursul perioadei examinate a cuprins și o scădere semnificativă de la 56,4 % în 2009 la 52,9 % în 2010. Creșterea globală a cotei de piață a industriei din Uniune pe fondul scăderii volumului vânzărilor (a se vedea considerentul 167 de mai sus) poate fi explicată prin scăderea globală a consumului (a se vedea considerentul 153 de mai sus). Tabelul 7 Cota de piață a industriei din Uniune || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Cota de piață a Uniunii || 55,4% || 56,4% || 52,9% || 56,1% Indice (2008 = 100) || 100 || 102 || 96 || 101 Sursa: Răspunsuri la chestionare, statistici oficiale relevante (d) Numărul de angajați și productivitatea (169) Numărul de angajați direcți a scăzut cu 17 %, de la 14 197 în 2008 la 11 783 în cursul PAR. Această scădere s-a datorat reducerii volumului producției. (170) În ansamblu, productivitatea a scăzut cu 2% în cursul perioadei examinate. Scăderea producției între 2008 și 2009, combinată cu menținerea unui număr constant de angajați în aceeași perioadă, a dus la o scădere a productivității între 2008 și 2009. A urmat apoi o creștere a productivității între 2009 și 2010, care poate fi explicată prin restructurarea acestei industrii și prin investițiile în procese de producție mai eficiente în cursul aceleiași perioade. În cursul PAR s-a înregistrat o nouă scădere a volumului producției, care, cuplată cu o scădere mai puțin pronunțată a numărului de angajați, a avut ca rezultat o nouă scădere a productivității în cursul PAR. Tabelul 8 Numărul totalul de angajați și productivitatea totală în Uniune || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Număr de angajați || 14 197 || 14 147 || 12 067 || 11 783 Indice (2008 = 100) || 100 || 100 || 85 || 83 Productivitate (unități/an) || 954 || 903 || 968 || 936 Indice (2008 = 100) || 100 || 95 || 102 || 98 Sursa: Răspunsuri la chestionare, statistici oficiale relevante (e) Creșterea (171) În cursul perioadei examinate, consumul a scăzut cu 10 %. Cota de piață a industriei din Uniune a rămas relativ constantă (crescând doar ușor, cu +0,7 puncte procentuale în cursul perioadei examinate, așa cum se arată în considerentul 168 de mai sus). Recesiunea pieței Uniunii indică faptul că producătorii din Uniune nu au șansa de a beneficia de o creștere. (f) Amploarea marjei de dumping (172) Dumpingul practicat de RPC a continuat în cursul PAR, așa cum se explică în considerentele 143–145 de mai sus. Având în vedere existența unei capacități de producție neutilizate semnificative în RPC (a se vedea considerentul 203 de mai jos) și eludarea constatată a măsurilor antidumping (a se vedea considerentele 223 și 224 de mai jos), impactul marjei de dumping reale asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat neglijabil. (g) Redresarea în urma practicilor de dumping anterioare (173) S-a analizat dacă industria din Uniune s-a redresat în urma efectelor practicilor de dumping anterioare și s-a concluzionat că, așa cum indică în special persistența unei rentabilități scăzute și diminuarea gradului de utilizare a capacității, nu s-a produs redresarea preconizată a industriei din Uniune după efectele practicilor de dumping anterioare. Redresarea industriei din Uniune a fost, de asemenea, împiedicată de practicile constatate de eludare a măsurilor antidumping (a se vedea considerentele 223 și 224 de mai jos). Indicatori microeconomici (h) Stocuri (174) Stocurile de biciclete ale producătorilor din Uniune se ridicau, la sfârșitul PAR, la 517 977 de unități, rămânând în general stabile în raport cu nivelul din 2008 în pofida unei scăderi de 25 % între 2008 și 2009. (175) Unii dintre producătorii din Uniune au avut stocuri foarte limitate, deoarece ei își vindeau întreaga producție către societăți afiliate din cadrul propriului grup. În plus, s-a constatat că producătorii din Uniune produc în principal pe bază de comenzi de la clienți. Toți acești factori au denaturat evoluția stocurilor în cursul perioadei examinate și, în consecință, acest indicator nu poate fi considerat relevant. Tabelul 9 Stocuri || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Volum (unități) || || || || Stocuri finale || 519,832 || 390,398 || 522,779 || 517,977 Indice (2008 = 100) || 100 || 75 || 101 || 100 Sursa: Răspunsuri la chestionare (i) Prețurile de vânzare și costurile (176) Prețurile medii de vânzare franco fabrică în Uniune au rămas stabile în cursul perioadei examinate, deși s-a înregistrat o creștere de 3 % între 2008 și 2009. În cursul PAR, prețul de vânzare a scăzut din nou la nivelul anului 2008. Tabelul 10 Prețul de vânzare unitar în Uniune || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Preț unitar de vânzare în UE (EUR) || 144 || 149 || 146 || 144 Indice (2008 = 100) || 100 || 103 || 102 || 100 Sursa: Răspunsuri la chestionare (177) Costul de producție a fost calculat pe baza mediei ponderate pentru toate tipurile de produs similar fabricate de producătorii din Uniune. Așa cum se indică în tabelul 11 de mai jos, costul de producție a crescut ușor cu 2 % în perioada examinată. Tabelul 11 Costul unitar de producție || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Cost unitar de producție (EUR/unitate) || 141 || 147 || 146 || 145 Indice (2008 = 100) || 100 || 104 || 103 || 102 Sursa: Răspunsuri la chestionare (j) Rentabilitatea (178) Nivelurile de rentabilitate au fost determinate pe baza vânzărilor către clienți independenți. Între 2010 și PAR, industria din Uniune s-a situat aproape de pragul de rentabilitate. Per ansamblu, rentabilitatea s-a deteriorat în cursul perioadei examinate, înregistrându‑se o scădere de la 1,9 % în 2008 la -0,1 % în PAR. Tabelul 12 Rentabilitatea || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Rentabilitatea vânzărilor Uniunii || 1,9% || 1,6% || 0,3% || -0,1% Indice (2008 = 100) || 100 || 100 || 98 || 98 Sursa: Răspunsuri la chestionare (k) Investițiile și randamentul investițiilor (179) Investițiile au înregistrat o creștere semnificativă de 16 % în perioada examinată, de la 7 952 150 EUR în 2008 la 9 263 184 în cursul PAR. Acest lucru reflectă eforturile susținute ale industriei din Uniune pentru a-și crește eficiența procesului de fabricație și pentru a rămâne competitivă. (180) Randamentul investițiilor a avut o evoluție similară cu cea a rentabilității. În 2008, randamentul investițiilor a fost pozitiv (14 %), însă a scăzut la -1 % în cursul PAR. Tabelul 13 Investițiile și randamentul investițiilor || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Investiții (în mii EUR) || 7 952 150 || 9 421 745 || 19 288 284 || 9 263 184 Indice (2008 = 100) || 100 || 118 || 243 || 116 Randamentul investițiilor || 14% || 11% || 2% || -1% Sursa: Răspunsuri la chestionare (l) Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital (181) Fluxul de lichidități a urmat o evoluție similară cu cea a rentabilității, dar a rămas pozitiv pe parcursul perioadei examinate. Valorile sunt prezentate în tabelul 14 de mai jos, ca procentaj din cifra de afaceri. (182) Singurii care nu au raportat probleme deosebite legate de mobilizarea de capital au fost producătorii din Uniune care fac parte din grupuri mai mari. Producătorii din Uniune care nu fac parte din grupuri mai mari au raportat presiuni crescute asupra situației lichidităților din cauza rentabilității scăzute și a deteriorării condițiilor comerciale atât în raport cu furnizorii, cât și cu clienții. Capacitatea de a mobiliza capital a fost, de asemenea, compromisă de reticența băncilor de a finanța piața de biciclete având în vedere situația economică actuală. Tabelul 14 Fluxul de numerar || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Fluxul de numerar || 3,2% || 3,1% || 1,8% || 1,3% Indice (2008 = 100) || 100 || 97 || 99 || 98 Sursa: Răspunsuri la chestionare (m) Salariile (183) Pe parcursul perioadei examinate, cheltuielile salariale per angajat au rămas în general stabile, înregistrând o creștere doar în 2009. Acest fapt se datorează în principal efectului reducerilor de personal asupra grilelor de salarizare ale companiilor, combinat cu păstrarea angajaților specializați pentru a menține nivelul de eficiență și calitate. Tabelul 15 Salariile || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Cheltuieli salariale per angajat (EUR) || 15 747 || 17 393 || 17 383 || 16 581 Indice (2008 = 100) || 100 || 110 || 110 || 105 Sursa: Răspunsuri la chestionare 5. Concluzie privind prejudiciul (184) În pofida măsurilor în vigoare, majoritatea indicatorilor de prejudiciu legați de performanțele industriei din Uniune s-au deteriorat în cursul perioadei examinate. În special, indicatorii macroeconomici, precum volumul de producție (-19 %), capacitatea de producție (-5 %), gradul de utilizare a capacității (-14 %) și numărul de angajați (-17 %) au scăzut în mod considerabil. Mai mult, indicatorii microeconomici legați de profit au scăzut în perioada examinată, rentabilitatea ajungând la -0,1 % în cursul PAR. (185) Conform celor prezentate anterior, industria din Uniune se află în continuare într-o situație fragilă, cu profituri în scădere, ajungând aproape de pragul de rentabilitate în 2010 și în cursul PAR. În plus, orice perspectivă de nouă creștere și profituri este subminată de presiunea exercitată de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping și de importurile care eludează măsurile antidumping (a se vedea considerentele 223 și 224 de mai jos). (186) Cu toate acestea, industria din Uniune a reușit să își mențină, și chiar să își crească ușor, cota de piață pe o piață aflată în declin. Creșterea investițiilor în cursul perioadei examinate (+16 %) arată eforturile făcute de industria din Uniune pentru a rămâne competitivă. Acest lucru, împreună cu cele mai recente inovații ale industriei din Uniune menționate în considerentul 248 de mai jos, demonstrează vitalitatea și viabilitatea economică ale acesteia. (187) Pe această bază, se concluzionează că industria din Uniune a continuat să sufere prejudicii importante în sensul articolului 3 din regulamentul de bază și a rămas într-o situație vulnerabilă. (188) După informare, invocând cauza „mandarinele conservate”[33], părțile au susținut că era obligația Comisiei să ia măsurile necesare pentru a remedia problema lipsei anumitor informații generată de slaba cooperare din partea producătorilor‑exportatori chinezi și, având în vedere că nu a făcut acest lucru, Comisia a încălcat obligațiile procedurale ce îi revin conform regulamentului de bază. Mai mult, părțile au propus să se utilizeze statisticile chineze privind exporturile, în care, spre deosebire de datele Eurostat, există o defalcare pe principalele tipuri de biciclete exportate către piața UE, sau să se solicite autorităților vamale naționale ale principalelor state membre importatoare efectuarea unei analize privind diferitele tipuri importate din RPC, conform articolului 6 alineatul (3) sau (4) din regulamentul de bază. (189) După cum s-a precizat în considerentele 19 și 21 de mai sus, Comisia a trimis înștiințări oficiale cu privire la deschiderea anchetei producătorilor‑exportatori cunoscuți din RPC și unei asociații de producători chinezi, precum și reprezentaților țării în cauză. Comisia a contactat aproximativ 70 de societăți chineze cunoscute deja serviciilor Comisiei din ancheta anterioară și, într-o fază ulterioară, la deschiderea anchetei antisubvenție menționate în considerentul 16 de mai sus, Comisia a identificat alți aproximativ 300 de producători‑exportatori chinezi, care au fost de asemenea contactați în cadrul acestei reexaminări intermediare. În plus, reprezentanții țării în cauză au fost înștiințați la deschiderea anchetei cu privire la faptul că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, dacă nu se obține un nivel suficient de cooperare din partea producătorilor‑exportatori, Comisia poate să recurgă la datele disponibile pentru a trage concluziile. S-a subliniat că o concluzie bazată pe datele disponibile poate fi mai puțin avantajoasă pentru partea în cauză. (190) În cauza „mandarinele conservate”, elementul analizat de Curte a fost nivelul eforturilor pe care Comisia ar fi trebuit să le facă pentru a obține informații relevante pentru calcularea valorii normale pe baza prețului sau a valorii construite aferente producătorilor naționali dintr-o țară terță cu economie de piață, prin încercarea de a obține cooperarea piețelor identificate ca fiind potențiale piețe analoge. (191) În cazul actualei anchete, lipsa informațiilor a fost cauzată de lipsa majoră de cooperare a părților care sunt de fapt vizate de anchetă. După cum s-a menționat în considerentul 186 de mai sus, părțile au fost invitate în mai multe rânduri să coopereze, însă nu au făcut acest lucru. Astfel, spre deosebire de cazul „mandarinelor conservate”, Comisia a încercat în mod activ și repetat să obțină cooper