–385 de la data încetării de facto a contractului de muncă sau a expirării acestuia.

Beneficiari eligibili

9.Numărul total de beneficiari eligibili este de 1 603.

Legătura dintre disponibilizări și „modificările structurale majore ale comerțului mondial ca urmare a globalizării“

10.În scopul de a stabili legătura dintre disponibilizări și schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial ca urmare a globalizării, Finlanda susține că, în ultimii ani, distribuția ocupării forței de muncă din sectorul TIC între UE și alte economii a evoluat în detrimentul UE. Deși acest domeniu este din ce în ce mai important la nivel mondial, ca volum, amploarea acestuia a scăzut în Europa, întrucât întreprinderile și serviciile sunt transferate în China, India, Taiwan și alte destinații din afara Europei. Numai în 2014, personalul societăților finlandeze din domeniul TIC a fost redus cu 3 la sută sau 1 500 de persoane.

Distribuția ocupării forței de muncă din sectorul TIC între Uniunea Europeană și alte economii (2009 & 2011)

Sursă: Comisia Europeană. ICT Industry Analysis Predict 2013 & 2014 Reports: An Analysis of ICT R&D in the EU and Beyond (Rapoarte de analiză previzională a industriei TIC pentru anii 2013 și 2014: o analiză a cercetării și dezvoltării în domeniul TIC în UE și în afara acesteia)

11.Aceste efecte au fost resimțite îndeosebi în Finlanda, unde întreaga industrie electronică finlandeză a fost grav afectată, situația culminând în 2011 când Nokia a anunțat efectuarea de disponibilizări pe scară largă. În 2012, Nokia a disponibilizat mai întâi 1 000 de persoane în Salo (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo), după care au urmat încă 3 700 de persoane la sfârșitul anului 2012 și la începutul anului 2013 (EGF/2013/001 FI/Nokia). Au urmat apoi alte 600 de disponibilizări în sectorul dezvoltării chipseturilor în 2014 (EGF/2015/001 FI/Broadcom).

12.În aceste condiții, sectorul activităților de servicii în tehnologia informației și-a continuat eforturile pentru a concura la nivel mondial, chiar dacă principalul client al serviciilor, și anume Nokia, a dispărut.

13.Industria finlandeză producătoare de software investește din ce în ce mai mult în internetul industrial și în serviciile de cloud computing, optând pentru servicii mai bune între întreprinderi (B-to-B, business to business) cu toate că, în același timp, se confruntă cu probleme în ceea ce privește serviciile între întreprinderi și consumatori (B-to-C, business to consumer). Aceste probleme se datorează presiunii exercitate de prețurile de pe piața mondială. Actorii de pe piață trebuie să concureze pentru comenzi cu societățile din țări în care se înregistrează costuri mai scăzute. Există, de asemenea, o tendință a companiilor multinaționale care își desfășoară activitatea în Finlanda să transfere o parte din activitățile lor către țări în care se înregistrează costuri mai reduse. CGI, de exemplu, a anunțat în noiembrie 2014 că trebuie să își reducă personalul finlandez cu 270 de angajați și să își transfere operațiunile în afara UE.

14.Afacerile în domeniul software-ului sunt afaceri de talie mondială, iar produsele software sunt achiziționate la nivel mondial din cele mai rentabile surse. Produsele software pot, totuși, să fie adaptate pentru a răspunde cerințelor specifice fiecărei țări, regiuni sau limbi.

15.O caracteristică importantă a sectorului mondial al producerii de software este că acesta necesită în mod constant forță de muncă nouă și cu studii în domeniu, întrucât ciclul de viață al produselor și al soluțiilor informatice conexe este foarte scurt în raport cu ciclul de viață al personalului său. Concurența dintre lucrătorii din UE și cei din afara UE este acerbă. Lucrătorii din UE mai în vârstă și cu un nivel de studii mai scăzut nu pot concura cu ușurință cu angajații tineri și cu un nivel mai ridicat de studii, din afara UE.

16.În timp ce, în 2008, industria tehnologică avea un total de 326 000 de angajați în Finlanda, numărul de persoane angajate de astfel de societăți în 2014 a fost de 276 000. Aceasta reprezintă o scădere medie de aproximativ 3 % pe an (10 000 de lucrători).

17.Până în prezent, sectorul activităților de servicii în tehnologia informației a făcut obiectul a două cereri FEG, una dintre acestea referindu-se la globalizare, iar cealaltă la criza financiară și economică mondială.

Evenimentele care au condus la disponibilizări și la încetarea activității

18.Evenimentele care au dus la disponibilizările respective sunt evoluții care afectează Nokia în ultimii ani, care au avut un impact major asupra sectorului TIC din Finlanda. Dezvoltarea și proiectarea de sisteme de operare pentru telefoanele mobile Nokia asigura, în trecut, locuri de muncă pentru mii de finlandezi, în special în Oulu, în timp ce în prezent aceste funcții au fost transferate către țări din afara Europei.

19.Deciziile luate de Nokia și de Microsoft (delocalizarea producției, închiderea și oprirea activităților de dezvoltare în Finlanda) au afectat numeroase societăți din industria producătoare de software ale căror operațiuni erau legate de Nokia sau de Microsoft. Ca urmare, problemele societății Nokia au afectat situația întregii industrii finlandeze producătoare de software. Societatea Tieto, furnizoare de servicii TIC, de exemplu, și-a justificat disponibilizările pe care le-a anunțat în toamna anului 2014 prin numărul redus de comenzi de la unul dintre principalii săi clienți, și anume Nokia. Ulterior, societăți precum Atos IT Solutions and Services, societatea de jocuri și divertisment Rovio Entertainment și Samlink și-au justificat disponibilizările prin motive similare.

20.În total, 69 de societăți din industria producătoare de software au efectuat disponibilizări în perioada cuprinsă între toamna anului 2014 și primăvara anului 2015. Motivele care au condus la aceste disponibilizări variază, însă cel mai comun dintre motive este că societățile s-au confruntat cu accelerarea și intensificarea concurenței internaționale. Închiderea fabricilor Nokia și Microsoft a fost determinantă, dar cele mai multe dintre disponibilizări se înscriu într-un fenomen mai larg care s-a produs în întregul sector al programării.

Impactul preconizat al disponibilizărilor asupra economiei și ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național