ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
La sfârșitul anului 2017, se lucra la înființarea a peste 20 de GECT-uri noi. Prin urmare, este probabil ca gama de aplicații ale instrumentului GECT să se extindă în continuare.

Motivația și provocările legate de crearea GECT-urilor

Motivația

Instrumentul GECT a fost creat pentru a facilita și promova cooperarea teritorială în vederea consolidării coeziunii în UE. GECT sunt utilizate pe scară largă pentru consolidarea și/sau aprofundarea cooperării transfrontaliere (interdisciplinare) generale. În principal, acestea sunt utilizate de către organismele locale și regionale, însă GECT-urile sunt utilizate și pentru cooperarea interregională.

Motivația pentru înființarea unei GECT variază. În primul rând, o GECT este înființată ca o structură vizibilă și permanentă pentru cooperarea teritorială în vederea gestionării proiectelor, infrastructurilor sau resurselor de mediu comune.

GECT-urile contribuie la:

Øconsolidarea unei abordări strategice integrate;

Østabilizarea structurilor de cooperare și asigurarea continuității acțiunilor;

Øîmbunătățirea transparenței și vizibilității cooperării; și

Øfacilitarea participării la programele UE.

Provocări

Provocările în ceea ce privește crearea GECT-urilor se referă la:

ûlipsa de experiență și de cunoștințe a autorităților de aprobare în ceea ce privește acțiunile care trebuie întreprinse;

ûnecesitatea de a ajunge la un acord între membrii GECT cu privire la conținutul lucrărilor sau la atribuțiile precise implicate; precum și

ûnorme și reglementări naționale diferite, de exemplu achizițiile de servicii și impozitarea. Regulamentul privind GECT prevede o formă juridică europeană care face obiectul normelor naționale de punere în aplicare, astfel încât pentru fiecare GECT trebuie găsite soluții personalizate bazate pe legislația națională aplicabilă.

GECT-urile și cooperarea teritorială europeană

Obiectivul inițial al instrumentului GECT a fost facilitarea cooperării teritoriale europene (ETC) atât la nivel de program, cât și la nivel de proiect, care, pe lângă punerea în aplicare a unor proiecte specifice, include programarea într-un sens mai larg.

În prezent, două GECT-uri pun efectiv în aplicare programe ETC: GECT Grande Région, care este autoritatea de gestionare pentru programul Grande Région; și GECT ESPON, care are un rol specific, deoarece este beneficiar unic și, ca atare, este responsabilă pentru punerea în aplicare a programului ESPON 2014-2020.

Unele GECT-uri sunt responsabile de punerea în aplicare a fondurilor pentru proiecte mici în cadrul programelor ETC specifice: GECT RDV și GECT Via Carpatia gestionează fondul pentru proiecte mici în zonele lor geografice respective, în cadrul programului Interreg Ungaria-Slovacia. Două GECT-uri sunt beneficiari unici ai unor proiecte ETC, iar GECT GO pune în aplicare o investiție teritorială integrată (ITI).

În 2017, 33 de GECT-uri au fost implicate ca partener principal sau partener în aproximativ 83 de proiecte ETC. GECT-urile sunt implicate în ETC și în alte moduri, de exemplu prin cofinanțare sau facilitarea proiectelor sau programelor ETC.
Propunerea COM (2018) 568 final, adoptată la 1.8.2018. Propunerea prevede o nouă rută maritimă care va face legătura între Irlanda și partea continentală a coridorului Marea Nordului - Marea Mediterană.

Propunerea COM (2018) 567 final, adoptată la 1.8.2018.

Propunerea COM (2017) 735 final, adoptată la 29.11.2017 Propunerea confirmă mutarea sediului Agenției Europene pentru Medicamente de la Londra la Amsterdam.

Obiective privind eficiența energetică
Schimburile comerciale globale stimulate de cafeină: cafeaua austriacă energizează piețele din zona mediteraneană și dincolo de aceasta Timp de mai multe secole, Viena a fost renumită pentru cafenelele sale. Coffeeshop Company și-a deschis aici în 1999 prima cafenea, unde prăjea boabele, proiecta aparate de cafea și crea o atmosferă autentică, totul sub același acoperiș. Atunci când aceasta s-a extins pe piețe din afara UE, înțelegerea culturilor cafelei locale și a tradițiilor locale au constituit două aspecte esențiale pentru succesul societății. În plus, Coffeeshop Company a beneficiat de acorduri comerciale cu Maroc în 2000 și cu Egipt în 2004: crearea de francize a devenit mai ușoară și mai puțin costisitoare, iar produsele au devenit mai ieftine. În prezent, Coffeeshop Company are peste 300 de francize și 4 500 de angajați, inclusiv 36 în Egipt, și are în plan să mai deschidă încă 54 tot în această țară. Afacerea a fost fondată de familia Schärf și continuă să facă parte din Grupul Schärf, care a fost creat în anii 1950 și este un angajator important în Neusiedl am See, unde își are sediul.
Scopul și explicații privind această grilă de evaluare Această grilă are scopul de a oferi o abordare comună și coerentă pentru a evalua conformitatea unei anumite propuneri sau inițiative cu principiile subsidiarității și proporționalității înscrise în tratat. Grila este destinată a fi utilizată de Comisia Europeană atunci când își inițiază propunerile, de parlamentele naționale atunci când își elaborează avizele motivate în temeiul Protocolului nr. 2 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și de Parlamentul European și de Consiliu în calitate de legiuitori ai UE. Grila este destinată, de asemenea, să fie utilizată pentru inițiative ale unui grup de state membre, pentru cereri ale Curții de Justiție, pentru recomandări ale Băncii Centrale Europene și pentru cereri ale Băncii Europene de Investiții privind adoptarea de acte legislative (articolul 3 din Protocolul nr. 2) Principiul subsidiarității contribuie la a stabili dacă se justifică sau nu acțiunea Uniunii în cadrul competențelor sale partajate sau de sprijinire care i-au fost acordate în temeiul tratatelor sau dacă este mai oportun ca statele membre să acționeze la nivelul național, regional sau local adecvat. Ar trebui îndeplinite ambele aspecte cumulative, necesitatea intervenției UE și valoarea adăugată europeană, dacă se dorește ca testul de subsidiaritate să fie îndeplinit. Aceste aspecte sunt explicate în detaliu mai jos. Principiul proporționalității contribuie la asigurarea faptului că intensitatea obligațiilor legislative sau a abordării politice corespunde obiectivelor preconizate ale politicii sau ale legislației. Aceasta înseamnă că forma și conținutul acțiunii întreprinse de Uniune nu trebuie să depășească ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor vizate. Evaluările impactului realizate de Comisia Europeană în sprijinul propunerilor sale vor include o evaluare a subsidiarității și a proporționalității. În plus, fiecare propunere a Comisiei va fi însoțită de o expunere de motive care prezintă, de asemenea, evaluarea Comisiei cu privire la subsidiaritate și proporționalitate, dat fiind că aceasta este o cerință prevăzută de Protocolul nr. 2 la TFUE, alături de cerințele de a desfășura ample consultări înainte de a propune un act legislativ și de a ține seama de dimensiunea locală și regională a unei acțiuni preconizate. Deși prezenta grilă de evaluare se referă numai la subsidiaritate și proporționalitate, fiecare instituție care o utilizează are libertatea să adauge elemente care sunt utile pentru propriile procese și priorități interne. De exemplu, grila ar putea fi adaptată astfel încât să includă o evaluare a utilizării de către Comisie a instrumentelor pentru o mai bună legiferare sau aspecte politice ale propunerilor Comisiei. * Nu toate întrebările din acest model de grilă de evaluare sunt relevante pentru toate instituțiile.
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 13.5.2019

COM(2019) 175 final/2

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2019)175 final of 9 April 2019.

Concerns all languages versions.

Correction of graph entitled "2030 Framework for Climate and Energy"

The text shall read as follows:



RAPORT AL COMISIEI

CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN, COMITETUL REGIUNILOR ȘI BANCA EUROPEANĂ DE INVESTIȚII































































Al patrulea raport privind starea uniunii energetice
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 15.4.2019

COM(2019) 174 final/2

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2019) 174 final of 10.4.2019.

Concerns all language versions.

Correction of the last sentence of the second paragraph of point 1.2.

The text shall read as follows:

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU EMPTY

Al treilea raport anual privind Instrumentul pentru refugiații din Turcia
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 14.2.2020

COM(2019) 640 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2019) 640 final of 11.12.2019.

Concerns the Romanian language version.

Throughout the document the term "just transition" was mistranslated.

The text shall read as follows:

COMUNICARE A COMISIEI

Pactul ecologic european
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 19.11.2019

COM(2019) 553 final

NOTE

This language version reflects the corrections done to the original EN version retransmitted under COM(2019) 553 final/3 of 18.11.2019

AVIZUL COMISIEI

privind proiectul de regulament al Parlamentului European de stabilire a statutului și condițiilor generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului (Statutul Ombudsmanului European) și de abrogare a Deciziei 94/262/CECO, CE, Euratom
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 20.5.2019

COM(2019) 150 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2019) 150 final of 27.2.2019.

Concerns all language versions.

Correction of footnote 7.

The text shall read as follows:

COMUNICARE A COMISIEI

Semestrul european 2019: evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește reformele structurale, prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, precum și rezultatele bilanțurilor aprofundate efectuate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011

{SWD(2019) 1000 à 1027 final}
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 18.3.2020

COM(2019) 640 final/3

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2019) 640 final/2 of 14.2.2019.

Concerns the Romanian language version.

Throughout the text the term "green deal" has been corrected.

The text shall read as follows:

COMUNICARE A COMISIEI

Pactul verde european
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 18.2.2019

COM(2019) 84 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind punerea în aplicare, în perioada dintre 1 ianuarie 2015 și 31 decembrie 2016, a anumitor dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1071/2009 de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier

(2nd report from the Commission on the implementation by Member States of certain provisions concerning the access to the occupation of road transport operator)
Tendințele principale ·Europenii trăiesc mai mult decât oricând, iar această tendință va continua. În 2016, speranța de viață în UE era de 81 de ani, cu 3,3 ani mai mult decât în 2002. ·Un stil de viață nesănătos are repercusiuni asupra sănătății umane, a bugetelor publice și a productivității. Rata fumătorilor în rândul populației cu vârsta de peste 15 ani a scăzut la 26 % în 2017. Cu toate acestea, mai mult de jumătate din populația adultă din UE era supraponderală în 2014. ·În 2017, 1,6 % din populația UE a declarat că se confruntă cu probleme medicale nesoluționate, față de 3,4 % în 2011. Costurile și listele lungi de așteptare sunt principalele motive pentru nesoluționarea problemelor medicale. ·Numărul deceselor cauzate de boli netransmisibile înainte de vârsta de 65 de ani a scăzut constant între 2002 și 2015. Cu toate acestea, în pofida faptului că bolile netransmisibile reprezintă până la 80 % din costurile asistenței medicale, numai aproximativ 3 % din bugetele pentru sănătate sunt alocate prevenirii. Numărul deceselor din UE cauzate de HIV, tuberculoză și hepatită a scăzut relativ constant între 2002 și 2015. Rezistența la antimicrobiene este responsabilă de un număr estimat de 33 000 de decese pe an în UE, costurile medicale și pierderile de productivitate aferente acestora ridicându-se la 1,5 miliarde EUR pe an. ·Expunerea la poluarea aerului cu particule fine de materie în zonele urbane a scăzut cu aproape 20 % în UE în perioada 2010-2015, însă poluarea aerului rămâne totuși principala cauză de mediu a deceselor premature. În fiecare an, peste 400 000 de persoane mor prematur în UE din cauza calității deficitare a aerului; în plus, milioane de persoane suferă de boli respiratorii și cardiovasculare cauzate de poluarea aerului. ·Siguranța rutieră din UE s-a îmbunătățit semnificativ în ultimele decenii. UE a devenit cea mai sigură regiune din lume, cu 49 de decese la un milion de locuitori din cauza accidentelor rutiere. În perioada 2001-2010, numărul deceselor cauzate de accidente rutiere în UE a scăzut cu 43 %, iar în perioada 2010-2017 cu încă 20 %.
Comitetul european pentru protecția datelor a publicat Orientările nr. 1/2019 privind codurile de conduită și organismele de monitorizare în temeiul Regulamentului general privind protecția datelor. Orientările includ informații privind elaborarea codurilor de conduită, criteriile de aprobare a acestora și alte informații utile. În mod similar, Orientările Comitetului european pentru protecția datelor nr. 1/2018 privind certificarea și identificarea criteriilor de certificare în conformitate cu articolele 42 și 43 din Regulamentul general privind protecția datelor oferă informații cu privire la certificarea în temeiul acestui regulament și cu privire la elaborarea și aprobarea criteriilor de certificare.

Exemple de coduri de conduită elaborate de sectorul serviciilor de cloud:

The EU Cloud Code of Conduct (Codul de conduită al UE în domeniul serviciilor de cloud), a cărui elaborare a fost facilitată de Comisie, a fost redactat în colaborare cu Cloud Select Industry Group (C-SIG) pe baza Directivei privind protecția datelor și, ulterior, a Regulamentului general privind protecția datelor. Codul de conduită al UE în domeniul serviciilor de cloud acoperă întregul spectru al serviciilor de cloud – infrastructură ca serviciu (IaaS), platformă ca serviciu (PaaS) și software ca serviciu (SaaS).

The Code of Conduct of the Cloud Infrastructure Services Providers in Europe (CISPE) (Codul de conduită al furnizorilor de servicii de infrastructură de tip cloud în Europa) se concentrează pe furnizorii de IaaS. Codul de conduită CISPE constă în cerințe privind furnizorii de IaaS care acționează în calitate de persoane împuternicite de către operator în temeiul Regulamentului general privind protecția datelor. Acesta stabilește, de asemenea, dispoziții privind structura de guvernanță pentru punerea în practică și aplicarea codului.

The Cloud Security Alliance’s Code of Conduct for GDPR Compliance (Codul de conduită al Alianței pentru securitatea tehnologiei de tip cloud în vederea respectării RGPD) vizează toate părțile interesate din domeniul serviciilor de cloud computing (cum ar fi furnizorii de servicii de cloud, clienții și clienții potențiali ai serviciilor de cloud, auditorii serviciilor de cloud și brokerii acestor servicii) și din domeniul legislației europene privind datele cu caracter personal. Codul de conduită acoperă întregul spectru al furnizorilor de servicii de cloud.
Roma (IT)

Bruxelles (BE)

Medellin (CO)

Roma (IT), Bruxelles (BE), Sofia (BG)

Roma (IT)

Italia GdF

Schimburi de personal și seminar pentru autoritățile de aplicare a legii și cele judiciare din Italia, Austria, Belgia, Franța și Germania și seminar privind combaterea falsificării monedei euro

Roma (IT), Viena (AT), Bruxelles (BE) Paris (FR), Berlin (DE), Madrid (ES) aprilie-iulie 2019
Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (Agency for the Cooperation of Energy Regulators)

Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (Programme for the Competitiveness of enterprises and SMEs)

EU-LISA
ANEXA 1 – Nereguli raportate ca fiind de natură frauduloasă în 2018

Numărul neregulilor raportate ca fiind de natură frauduloasă reflectă rezultatele activităților statelor membre în materie de combatere a fraudelor și a altor activități ilegale care aduc atingere intereselor financiare ale UE. Prin urmare, cifrele nu ar trebui interpretate ca o indicație a nivelului de fraudă de pe teritoriile statelor membre. Anexa 1 nu include țările terțe (preaderare) și cheltuielile directe.

ANEXA 2 – Nereguli raportate ca fiind de natură nefrauduloasă în 2018

Anexa 2 nu include țările terțe (preaderare) și cheltuielile directe.

ANEXA 3 – Lista documentelor de lucru conexe ale serviciilor Comisiei

1.Implementation of Article 325 TFEU by the Member States in 2018 (Punerea în aplicare a articolului 325 de către statele membre în 2018) [SWD(2019)364]

2.Statistical evaluation of irregularities reported for own resources, natural resources, cohesion policy and pre-accession assistance and direct expenditure (Evaluarea statistică a neregulilor raportate cu privire la resursele proprii, resursele naturale, politica de coeziune și asistența pentru preaderare și la cheltuielile directe) [SWD(2019) 365 – părțile 1, 2 și 3]

3.Follow-up of recommendations to the Commission report on the protection of the EU’s financial interests – fight against fraud, 2017 (Acțiuni subsecvente recomandărilor din raportul Comisiei privind protejarea intereselor financiare ale UE – Combaterea fraudei, 2017) [SWD(2019) 363]

4.Early Detection and Exclusion System (EDES) – Panel referred to in Article 108 of the Financial Regulation [Sistemul de detectare timpurie și de excludere (EDES) – Comitetul menționat la articolul 108 din Regulamentul financiar] [SWD(2019) 362]

5.Annual overview with information on the results of the Hercule III Programme in 2018 (Prezentare generală anuală conținând informații referitoare la rezultatele Programului Hercule III în anul 2018) [SWD(2019) 361]
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 29.11.2019

COM(2019) 900 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects the COM (2019) 900 final of 20.11.2019

Level of sensibility removed from the cover page

The text should read as follows:



ANEXE



la

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ

privind proiectele de planuri bugetare pentru 2020: evaluare globală
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 12.6.2020

COM(2020) 557 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 557 final of 20.5.2020.

Concerns the Romanian language version.

Wrong figures in a diagram in point 3.4 have to be corrected.

The text shall read as follows:

RAPORT AL COMISIEI

Regatul Unit



Raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 4.6.2020

COM(2020) 549 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 549 final of 20.5.2020.

Concerns all linguistic versions except English, French, German and Latvian.

Modification of the document’s marking on the cover page.

The text shall read as follows:

RAPORT AL COMISIEI

Letonia



Raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 29.6.2020

COM(2020) 550 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 550 final of 13.05.2020.

Concerns the Romanian language version.

In point III. (a), the graph on 'Tourism total contribution to GDP 2018' has been replaced.

The text shall read as follows:

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Turism și transport în 2020 și ulterior
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 18.6.2020

COM(2020) 442 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 442 final of 27.05.2020.

Concerns the Romanian language version.

In point 4, the last two tables have been replaced.

The text shall read as follows:

COMUNICARE A COMISIEI

































































































































































































































Un buget al UE care capacitează puterea de acțiune a Planului de redresare pentru Europa
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 30.11.2020

COM(2020) 263 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 263 of 25 June 2020.

Concerns all language versions.

The last two paragraphs in Section 6 - Conclusions, have been corrected.

The text shall read as follows:



RAPORT AL COMISIEI

Raport anual privind siguranța operațiunilor petroliere și gaziere offshore în Uniunea Europeană în 2018
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 27.11.2020

COM(2020) 274 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 274 final of 1.7.2020.

Concerns the Romanian language version.

The title of the Communication was left untranslated.

The text shall read as follows:

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Agenda europeană pentru competențe în scopul promovării competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 2.8.2021

COM(2021) 789 final/2

CORRIGENDUM



This document corrects the annex in document COM(2020) 789 final of 9.12.2020.



Concerns the Romanian language version.



The term 'sustainable mobility' was mistranslated throughout the document.



The text shall read as follows:

ANEXĂ



la

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Strategia pentru o mobilitate durabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului

{SWD(2020) 331 final}
·Durabilitatea mediului este pe deplin integrată în procesul semestrului european, în conformitate cu Pactul ecologic și cu Strategia anuală privind creșterea durabilă. Rapoartele de țară din 2020 reflectă această nouă abordare în cadrul unei noi secțiuni specifice, aducând astfel o contribuție suplimentară la integrarea ODD în cadrul semestrului. Noua secțiune referitoare la durabilitatea mediului furnizează o analiză mai cuprinzătoare a provocărilor legate de mediu și de climă cu care se confruntă statele membre, punând accentul pe domeniile aflate în corelație cu politicile economice și de ocupare a forței de muncă, inclusiv pe impactul social al acestor provocări și politici.

·Fiecare raport de țară include, de asemenea, o nouă anexă care ilustrează rezultatele obținute de fiecare stat membru în materie de ODD și tendința constatată în ultimii cinci ani. Bazându-se pe publicația anuală de referință a Eurostat în materie de dezvoltare durabilă [Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context — 2019 edition (ediția din 2019 a „Raportului de monitorizare privind progresele înregistrate în direcția atingerii ODD-urilor în cadrul UE”) ], rapoartele de țară menționează statisticile disponibile pentru a urmări rezultatele obținute de statele membre.

·Pe termen mai lung, se vor elabora noi analize aprofundate pentru a se monitoriza punerea în aplicare a ODD-urilor și pentru a ilustra tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor. Într-o primă etapă, apariția publicației anuale de referință a Eurostat referitoare la rezultatele obținute în materie de ODD va avea loc mai devreme, astfel încât aceasta să fie disponibilă la începutul următorului ciclu al semestrului european. Informațiile relevante pentru ODD, pe care statele membre sunt invitate să le furnizeze în cadrul programelor naționale de reformă începând cu 2020, vor veni în completarea acestei evaluări a progreselor înregistrate. De asemenea, Comisia acționează în vederea extinderii setului de instrumente de care dispune pentru a-și îmbunătăți analiza implicațiilor macroeconomice și sociale ale tranziției ecologice în ciclurile viitoare ale semestrului. În acest scop, este în curs de elaborare un set de indicatori-cheie, avându-se în vedere aplicarea acestora începând cu următorul ciclu al semestrului european. Comisia va elabora aceste instrumente în strânsă cooperare cu statele membre și cu alte părți interesate.