Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Decalajul digital dintre sexe”

(aviz exploratoriu solicitat de Parlamentul European)

(2018/C 440/06)

Raportor: doamna Giulia BARBUCCI

Aviz exploratoriu la solicitarea Parlamentului European Scrisoarea din 19.4.2018 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea competentă Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie Data adoptării în secțiune 19.7.2018 Data adoptării în sesiunea plenară 19.9.2018 Sesiunea plenară nr. 537 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 176/2/6

1. Concluzii și recomandări

1.1. Cauzele decalajului digital dintre sexe sunt multiple și, de aceea, trebuie întreprinse acțiuni în diverse domenii: sistemul de învățământ, din copilărie până la vârsta adultă, piața muncii, echilibrul dintre viața profesională și cea privată, serviciile publice și decalajul digital în general. Se recomandă o abordare multidisciplinară, care să cuprindă diferite aspecte ale inovării (tehnologice, sociale, culturale etc.).

1.2. Decalajul digital dintre sexe nu este numai o chestiune tehnologică, ci și de natură economică, socială și culturală, care trebuie abordată prin politici globale, pe mai multe niveluri, pentru a aborda cauzele sociale și culturale cele mai profunde ale inegalității de gen.

1.3. Este important să se ia măsuri pentru ca numărul femeilor din domeniile științelor, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) să crească, deoarece acest lucru poate îmbunătăți și condițiile oferite în alte sectoare, precum și în economie și societate, în general. În același timp, este esențial să se recunoască importanța tot mai mare a formării în domeniul TIC, precum și a competențelor transversale, antreprenoriale, digitale și non-tehnice (de exemplu, empatia, creativitatea și capacitatea de soluționare a problemelor complexe) în era digitală, în toate sectoarele. Învățământul interdiscliplinar și un set de competențe centrate pe ființa umană vor fi esențiale, iar sistemele de învățământ ar trebui să ia în considerare aceste aspecte.

1.4. Este esențial să se asigure alfabetizarea și educația digitală a tuturor, în special a fetelor, cu scopul de a elimina din rădăcină decalajul digital dintre sexe. Existența unor modele de rol feminine în domeniul digital este de o importanță covârșitoare pentru depășirea stereotipurilor.

1.5. Trebuie încurajată ocuparea de către femei a unor locuri de muncă cu profil tehnic și a posturilor de conducere, prin depășirea barierelor și stereotipurilor educaționale și profesionale și, totodată, prin garantarea învățării digitale pe tot parcursul vieții, pentru a se evita excluderea femeilor de pe piața muncii.

1.6. Cadrele didactice și formatorii ar trebui să dispună de instrumente adecvate pentru utilizarea TIC la toate nivelurile activității de predare, promovând o abordare democratică și sisteme de educație și formare mai incluzive și mai personalizate.

1.7. gig economy ) Pentru a preveni spirala feminizării sărăciei, trebuie garantate condiții de muncă echitabile și accesul la protecție socială ( 1 ) . Acest aspect este relevant în mod special în așa-numita „economie la cerere” ( ( 2 ) . Dialogul social și negocierea colectivă joacă un rol fundamental în această privință.

1.8. Prezența femeilor pe posturi de dezvoltatori în domeniul TIC poate ajuta la depășirea prejudecăților de gen ce se pot regăsi în proiectarea unei anumite tehnologii.

1.9. Spiritul antreprenorial al femeilor trebuie să fie sprijinit prin eliminarea obstacolelor care împiedică accesul femeilor la activități independente și prin îmbunătățirea accesului la măsurile de protecție socială și a calității acestora ( 3 )

1.10. „Munca inteligentă” și munca la distanță ar trebui monitorizate pentru a se evita estomparea limitelor dintre sarcinile de îngrijire, viața profesională și cea privată.

1.11. a femeilor cu handicap , prin punerea în aplicare a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) Este important să se consolideze participarea la piața muncii, prin punerea în aplicare a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) ( 4 )

1.12. Digitizarea sectorului public reprezintă o oportunitate excepțională pentru facilitarea participării femeilor pe piața muncii și pentru sprijinirea femeilor cu sarcini de îngrijire, precum și pentru depășirea obstacolelor legate de birocrație și de accesul la serviciile publice.

1.13. Este important să se combată stereotipurile de gen : subiectul trebuie analizat în orice domeniu de politică și în orice sector și ar trebui abordate rădăcinile sale sociale și culturale cele mai profunde.

1.14. Unul dintre principalele obstacole cu care se confruntă femeile în cadrul activităților pe care le desfășoară online și pe rețelele de socializare este hărțuirea pe internet . Trebuie ratificată și aplicată Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice.

1.15. Toate politicile de la nivel național, european și internațional ar trebui să ia în considerare discriminarea față de femei în domeniul digital, care are și un impact negativ asupra economiei și societății în general.

1.16. Politicile publice ar trebui concepute luând în considerare aspectele de gen (integrare). Integrarea dimensiunii de gen în buget și „lentila de gen” pot fi instrumente utile în acest sens.

1.17. CESE încurajează Comisia Europeană să consolideze Grupul operativ „Femeile în domeniul digital” și inițiativa „Digital4Her” . Este important să se creeze și să se dezvolte rețele europene de femei în domeniul digital, care să promoveze participarea fetelor și femeilor la programe de formare și la o carieră în domeniul digital, pe întreg teritoriul UE.

1.18. Comisia Europeană ar trebui să recomande ca țările UE să stabilească obiective și indicatori la nivel național pentru monitorizarea situației (un tablou de bord anual). Ar trebui măsurate progresele sau regresul și prin studii efectuate de Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE). Statele membre ar putea primi recomandări specifice fiecărei țări în acest domeniu, în cadrul procesului semestrului european .

1.19. Partenerii sociali de la nivelurile adecvate s-au angajat să consolideze egalitatea de gen în sistemul de învățământ și pe piața forței de muncă și le revine un rol esențial în acest sens, în vederea combaterii decalajului digital dintre sexe. În special rolul negocierii colective este crucial în învățarea pe tot parcursul vieții și pe piața muncii, în abordarea rolurilor de gen, în promovarea rolului femeilor în procesul decizional și în diverse organisme, în sprijinirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată și în combaterea diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați ( 5 )

1.20. CESE sugerează Parlamentului European să sprijine aceste recomandări pentru viitoarea legislatură a PE, acest subiect fiind fundamental pentru dezvoltarea viitoare a Europei.

2. Introducere

2.1. Inegalitatea de gen

2.1.1. discriminare și a declarat că domeniul justiției și al drepturilor fundamentale se numără printre cele zece priorități politice ale activității Comisiei. Egalitatea de gen face parte din acest domeniu, deși Carta drepturilor fundamentale joacă deja un rol important în acest sens, prevăzând că „egalitatea între femei și bărbați trebuie asigurată în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește încadrarea în muncă, munca și remunerarea” Digital4Her , semnată de întreprinderile din sectorul IT, care vizează o cultură și un mediu de muncă favorabile incluziunii și echilibrate din perspectiva egalității de gen. În discursul său din Parlamentul European privind prioritățile politice ale Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker a afirmat că, în Uniunea Europeană, nu ar trebui să existeși a declarat că domeniul justiției și al drepturilor fundamentale se numără printre cele zece priorități politice ale activității Comisiei.face parte din acest domeniu, deși Carta drepturilor fundamentale joacă deja un rol important în acest sens, prevăzând că „egalitatea între femei și bărbați trebuie asigurată în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește încadrarea în muncă, munca și remunerarea” ( 6 ) . Mariya Gabriel, comisarul pentru economie digitală și societate digitală, a evidențiat recent o serie de acțiuni întreprinse în cadrul strategiei sale, ce vizează facilitarea unei mai mari participări a femeilor în sectorul digital. Prin urmare, este necesar să se asigure monitorizarea aplicării declarației, semnată de întreprinderile din sectorul IT, care vizează o cultură și un mediu de muncă favorabile incluziunii și echilibrate din perspectiva egalității de gen.

2.1.2. Indicele egalității de gen , care măsoară inegalitatea în ceea ce privește munca, timpul, remunerarea, cunoștințele, puterea, violența și sănătatea, indică faptul că progresele în aceste domenii sunt lente: indicele a crescut de la 62 de puncte în 2005 la 65 de puncte în 2012 și la 66,2 puncte în 2017 Pilonul european al drepturilor sociale se referă la egalitatea de șanse și la accesul pe piața muncii, ca o recunoaștere a faptului că egalitatea de gen și egalitatea de șanse sunt domeniile în care discriminarea este mai frecventă. Femeile sunt în continuare discriminate pe piața muncii și în societate, în general., care măsoară inegalitatea în ceea ce privește munca, timpul, remunerarea, cunoștințele, puterea, violența și sănătatea, indică faptul că progresele în aceste domenii sunt lente: indicele a crescut de la 62 de puncte în 2005 la 65 de puncte în 2012 și la 66,2 puncte în 2017 ( 7 ) . Cauzele discriminării sunt multiple. Pentru a depăși dezechilibrele care decurg din această discriminare, primul capitol dinse referă la egalitatea de șanse și la accesul pe piața muncii, ca o recunoaștere a faptului că egalitatea de gen și egalitatea de șanse sunt domeniile în care discriminarea este mai frecventă.

2.1.3. Decalajul digital dintre sexe este o formă de inegalitate ce decurge din discriminarea față de femei și care poate constitui o piedică de netrecut în calea participării femeilor la viața societății, la nivel european și global. Acesta încetinește dezvoltarea viitoare a economiei europene, caracterizată prin digitizare. În prezent, 68 % dintre bărbați și 62 % dintre femei folosesc calculatorul și internetul în mod regulat, 33 % dintre bărbați și 18 % dintre femei își instalează programe pe aparate, iar 47 % dintre bărbați și 35 % dintre femei folosesc servicii bancare online depășirea dezechilibrelor legate de sistemul educațional și piața forței de muncă . este o formă de inegalitate ce decurge din discriminarea față de femei și care poate constitui o piedică de netrecut în calea participării femeilor la viața societății, la nivel european și global. Acesta încetinește dezvoltarea viitoare a economiei europene, caracterizată prin digitizare. În prezent, 68 % dintre bărbați și 62 % dintre femei folosesc calculatorul și internetul în mod regulat, 33 % dintre bărbați și 18 % dintre femei își instalează programe pe aparate, iar 47 % dintre bărbați și 35 % dintre femei folosesc servicii bancare online ( 8 ) . În plus, chiar dacă reprezintă peste jumătate din numărul total al absolvenților, femeile sunt în continuare subreprezentate în cadrul cursurilor din domeniul științei și al tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC): ele reprezintă circa o treime din numărul total de angajați din acest sector, procentele variind în funcție de specificul locului de muncă (8 % în software, iar 54 % – pe posturi cu un nivel mai scăzut de calificare, în rândul operatorilor IT). Prezentul aviz își propune să formuleze recomandări și propuneri pentru

2.1.4. agresiunilor la care sunt expuse pe internet : fetele reprezintă într-o mai mare măsură o țintă a practicilor de hărțuire online (conform datelor EIGE, 51 % dintre femei se confruntă cu practici de hărțuire online, față de 42 % dintre bărbați) Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice. Femeile se confruntă, de asemenea, cu mai multe dificultăți în desfășurarea de activități online din cauza: fetele reprezintă într-o mai mare măsură o țintă a practicilor de(conform datelor EIGE, 51 % dintre femei se confruntă cu practici de hărțuire online, față de 42 % dintre bărbați) ( 9 ) . Trebuie ratificată și aplicatăprivind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice.

2.2. Digitizarea și decalajul digital

2.2.1. Digitizarea nu este doar un proces tehnologic, ci unul economic, social, societal și cultural.

2.2.2. Conform unui studiu al Comisiei Europene ( 10 ) , digitizarea ar putea contribui cu 415 miliarde EUR anual la PIB-ul UE, iar creșterea numărului de femei care lucrează în sectorul digital ar putea duce la o creștere anuală a PIB-ului UE cu 16 miliarde EUR. În același timp, întreprinderile se confruntă cu dificultăți în recrutarea de specialiști în domeniul TIC, ceea ce înseamnă că se pot crea mai multe locuri de muncă și se poate asigura o educație mai bună în domeniul digital.

2.2.3. decalajul digital dintre sexe . Conform datelor, repartizate în funcție de gen, referitoare la economiile a 91 de țări, furnizate de Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor, în 2017 accesul general la internet este de 44,9 % pentru femei, în comparație cu 50,9 % pentru bărbați; potrivit datelor Eurostat, în 2017, 71 % dintre femei se conectau zilnic la internet, față de 74 % dintre bărbați, și 49 % dintre femei efectuau operațiuni bancare online, față de 54 % dintre bărbați Decalajul digital include nu doar accesul limitat la o conexiune la internet, ci și lipsa de competențe de bază necesare pentru folosirea instrumentelor TIC. Un aspect al decalajului digital este. Conform datelor, repartizate în funcție de gen, referitoare la economiile a 91 de țări, furnizate de Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor, în 2017 accesul general la internet este de 44,9 % pentru femei, în comparație cu 50,9 % pentru bărbați; potrivit datelor Eurostat, în 2017, 71 % dintre femei se conectau zilnic la internet, față de 74 % dintre bărbați, și 49 % dintre femei efectuau operațiuni bancare online, față de 54 % dintre bărbați ( 11 ) . Este important ca acest subiect să fie abordat atât din punctul de vedere al pieței muncii (digitizarea îi privește pe toți lucrătorii), cât și din punctul de vedere al utilizatorului (oricine este un utilizator de tehnologie).

2.2.4. Adesea decalajul digital se întrepătrunde cu alte tipuri de discriminare: apartenența la o minoritate etnică, faptul de a locui într-o zonă rurală, de a fi imigrant, invalid, sărac etc. Tehnologia poate ajuta la depășirea acestor bariere, făcând ca lumea să devină mai incluzivă pentru toți, dar poate să le și agraveze, dacă actorii sociali nu preiau conducerea în acest proces.

2.2.5. Decalajul digital dintre sexe este o chestiune de ordin economic, social, societal și cultural, care trebuie abordată prin politici globale, pe mai multe niveluri, deoarece duce la creșterea inegalității de gen. În plus, inegalitatea de gen trebuie să fie luată în considerare în cadrul fiecărei politici și al fiecărui domeniu și ar trebui abordată începând cu cauzele sale sociale și culturale cele mai profunde.

2.2.6. Impactul calitativ al digitizării asupra nevoilor de competențe este interesant și dintr-o perspectivă de gen, deoarece femeile sunt mai bine reprezentate în anumite locuri de muncă și subreprezentate în altele, inclusiv în domeniile STIM (științe, tehnologie, inginerie și matematică). Sunt necesare măsuri pentru a spori numărul femeilor în aceste domenii.

2.2.7. Este însă esențial să se recunoască și importanța din ce în ce mai mare a competențelor non-tehnice în era digitală, în toate sectoarele: principala caracteristică a inteligenței artificiale (IA) și a internetului obiectelor este că mașinile devin mai sensibile și mai inteligente, ceea ce face ca forța de muncă umană să fie de neînlocuit doar dacă este competitivă pe baza unor competențe umane reale, cum ar fi capacitatea de a se adapta la schimbări și de a coopera. În societatea actuală, în contextul procesului de predare, empatia, creativitatea și capacitatea de a soluționa probleme complexe sunt competențe orientate mai adesea către fete, care le dezvoltă mai degrabă decât băieții ( 12 ) . Se recomandă o abordare multidisciplinară, care să combine diferite aspecte ale inovării (tehnologice, sociale, culturale etc.), în încercarea de a combate riscurile, și, totodată, de a profita de oportunitățile pe care le oferă digitizarea femeilor.

2.2.8. Trebuie să se acorde o atenție deosebită persoanelor cu handicap, în special femeilor, aflate într-o situație care „nu este doar mai dificilă decât cea a femeilor fără handicap ( 13 ) ”. Acesta este motivul pentru care este important să se asigure „un acces egal al femeilor și fetelor cu handicap la diferite componente ale facilităților TIC și la societatea informațională” ( 14 )

3. Decalajul digital dintre sexe în sistemul de învățământ

3.1. Sistemul de învățământ este principalul domeniu de politică care trebuie abordat. Față de 2011, se înregistrează o scădere a numărului femeilor care beneficiază de un nivel superior de pregătire în domeniul TIC instrumentele TIC pot fi utilizate în activitățile de predare-învățare . este principalul domeniu de politică care trebuie abordat. Față de 2011, se înregistrează o scădere a numărului femeilor care beneficiază de un nivel superior de pregătire în domeniul TIC ( 15 ) . Este esențială îmbunătățirea, la toate nivelurile, a alfabetizării și competențelor digitale în rândul femeilor, pentru a le permite să participe activ la dezvoltarea societății și să beneficieze de oportunitățile oferite de digitizare, astfel încât să țină pasul cu mersul societății. Femeile cu handicap ar trebui să aibă dreptul la o educație incluzivă și de calitate. Trebuie combătute stereotipurile de natură culturală și lingvistică prin diferite modele de rol care să le fie oferite fetelor, în special în sectorul mijloacelor de comunicare. În plus,

3.2. învățământul primar , este esențial să se asigure alfabetizarea și educația digitală pentru toți, pentru a se garanta capacitatea de adaptare a viitorilor bărbați și femei la tehnologiile cu evoluție rapidă. Potrivit Programului privind evaluarea internațională a elevilor (PISA), care măsoară progresele educaționale ale tinerilor de 15 ani în țările OCDE, aproape de patru ori mai mulți băieți decât fete aspiră la o carieră în domeniul STIM În, este esențial să se asigure alfabetizarea și educația digitală pentru toți, pentru a se garanta capacitatea de adaptare a viitorilor bărbați și femei la tehnologiile cu evoluție rapidă. Potrivit Programului privind evaluarea internațională a elevilor (PISA), care măsoară progresele educaționale ale tinerilor de 15 ani în țările OCDE, aproape de patru ori mai mulți băieți decât fete aspiră la o carieră în domeniul STIM ( 16 ) . Conform unui studiu efectuat de EIGE, între 3 și 15 % dintre adolescenții din întreaga UE aspiră să lucreze ca specialiști în domeniul TIC, în timp ce în doar patru țări ale UE manifestă această dorință între 1 și 3 % dintre adolescente. Mai mult, chiar dacă competențele digitale ale tinerilor din UE sunt egale între băieți și fete, tot băieții au mai multă încredere în competențele lor digitale: aceasta este – din nou – o problemă de percepție eronată și de stereotipuri de gen ( 17 ) . „CESE reamintește statelor membre nevoia de a investi în sisteme de învățământ nediscriminatorii și favorabile incluziunii” ( 18 )

3.3. TIC ca instrumente de predare . Este de o importanță primordială ca fetele să se afle în centrul măsurilor menite să elimine din rădăcină decalajul digital între sexe și să promoveze sisteme de educație și formare mai incluzive și mai personalizate. Instrumentele digitale pot fi folositoare și pentru reducerea sarcinii administrative a profesorilor și a formatorilor Este importantă formarea formatorilor în ceea ce privește utilizarea. Este de o importanță primordială ca fetele să se afle în centrul măsurilor menite să elimine din rădăcină decalajul digital între sexe și să promoveze sisteme de educație și formare mai incluzive și mai personalizate. Instrumentele digitale pot fi folositoare și pentru reducerea sarcinii administrative a profesorilor și a formatorilor ( 19 )

3.4. În învățământul interdisciplinar secundar și terțiar , numărul fetelor care participă la cursuri STIM est în continuare mai mic decât cel al băieților: mai puțin de unul din cinci absolvenți în domeniul TIC sunt femei Educația interdisciplinară și competențele non-tehnice interumane vor fi, de asemenea, esențiale. , numărul fetelor care participă la cursuri STIM est în continuare mai mic decât cel al băieților: mai puțin de unul din cinci absolvenți în domeniul TIC sunt femei ( 20 )

3.5. Formarea în alternanță și educația și formarea profesională (EFP) ar trebui să fie consolidate și să ia în considerare accesul fetelor la învățare în domeniul tehnic și la locul de muncă ar trebui să fie consolidate și să ia în considerare accesul fetelor la învățare în domeniul tehnic și la locul de muncă ( 21 )

4. Decalajul digital dintre sexe pe piața muncii

4.1. Este necesar să se încurajeze participarea femeilor la locurile de muncă tehnice și cu un nivel înalt de calificare, prin răsturnarea barierelor și a stereotipurilor educaționale și profesionale. Prezența sporită a femeilor în domeniul TIC ar putea aduce beneficii acestui sector și întregii economii și societăți.

4.2. diferențelor de remunerare între femei și bărbați . Pentru a depăși decalajul digital dintre sexe pe piața muncii, rolul jucat de partenerii sociali la nivelul întreprinderilor, la nivel național și european este de o deosebită importanță. Dialogul social și negocierea colectivă pot propune soluții acceptabile, luând în considerare nevoile angajatorilor și ale lucrătorilor deopotrivă ( 22 ) . Creșterea nivelului de ocupare de către femei a posturilor de conducere din domeniile STIM poate contribui, de asemenea, la reducerea

4.3. Învățarea pe tot parcursul vieții este esențială pentru a preveni excluderea de pe piața forței de muncă și acest lucru este cu atât mai important în ce privește femeile. Partenerii sociali joacă un rol esențial în acest sens.

4.4. gig economy ). Chiar dacă, din punct de vedere tehnic, mașinile ar putea înlocui locurile de muncă cu un nivel scăzut de calificare (muncă manuală și intelectuală, grație internetului obiectelor, senzorilor, tehnologiilor IA), dacă aceste locuri de muncă sunt precare și nu se asigură respectarea drepturilor, întreprinderilor le poate fi mai ușor să angajeze oameni la un cost scăzut decât să investească în mașini noi. Aceasta este deja realitatea așa-numitei „economii la cerere” ( gig economy ). În aceste situații, nu se asigură nicio protecție socială după modelul celei asigurate în cadrul formelor standard de muncă Polarizarea pieței forței de muncă și „economia la cerere” (). Chiar dacă, din punct de vedere tehnic, mașinile ar putea înlocui locurile de muncă cu un nivel scăzut de calificare (muncă manuală și intelectuală, grație internetului obiectelor, senzorilor, tehnologiilor IA), dacă aceste locuri de muncă sunt precare și nu se asigură respectarea drepturilor, întreprinderilor le poate fi mai ușor să angajeze oameni la un cost scăzut decât să investească în mașini noi. Aceasta este deja realitatea așa-numitei „economii la cerere” (). În aceste situații, nu se asigură nicio protecție socială după modelul celei asigurate în cadrul formelor standard de muncă ( 23 ) : din cauza naturii informale a acestui tip de muncă, femeile riscă să se îndepărteze de formele tradiționale de încadrare în muncă, care beneficiază de prestații sociale, îndreptându-se către locuri de „muncă la cerere”, disponibile mai repede și uneori mai ușor de gestionat în ceea ce privește programul de lucru. Pentru a preveni spirala feminizării sărăciei ( 24 ) , trebuie să se garanteze condiții de muncă echitabile și toate părțile interesate să promoveze un model de dezvoltare bazat pe calitate. Din acest punct de vedere, rolul partenerilor sociali și al negocierii colective este fundamental ( 25 )

4.5. Creșterea participării femeilor la aceste locuri de muncă și, astfel, a diversității, poate sprijini depășirea prejudecăților ce pot interveni în proiectarea unei anumite tehnologii. Tehnologia nu este neutră: un program sau un algoritm ar trebui să reducă subiectivitatea pe care omul o introduce în cadrul unui proces sau al unei decizii, dar, dacă în algoritm se introduce o prejudecată culturală (ca, de exemplu, o prejudecată de gen), el va reproduce întotdeauna acest tip de discriminare în mod structural (nu doar ocazional). Din acest motiv, oamenii care lucrează la proiectarea acestor sisteme trebuie să fie cât mai diferiți. În prezent, doar 17 % din cele 8 milioane de persoane care lucrează în TIC sunt femei ( 26 ) ; mai mult, în întreaga UE, doar 20 % dintre femeile în vârstă de cel puțin 30 de ani care dețin diplome în domeniul TIC decid să rămână în industria tehnologiei ( 27 ) și, astfel, a diversității, poate sprijini depășirea prejudecăților ce pot interveni în proiectarea unei anumite tehnologii.

4.6. Spargerea „plafonului de sticlă” pentru a dispune de un sistem economic mai digital: doar 32 % dintre liderii economici sunt femei ( 28 ) , deși s-a dovedit că întreprinderile care au femei pe posturi de decizie au stiluri de guvernanță mai bune, care sunt adesea mai „orizontale” și încurajează diversitatea și gândirea creativă și inovatoare. Prin urmare, dacă elaborează politici de gen pentru a promova femeile în ierarhia superioară a organizației, întreprinderile vor avea de câștigat în ceea ce privește capacitatea de inovare. Aplicat la scară largă, acest lucru va aduce beneficii, la rândul său, întregului sistem economic.

4.7. Sistemul de producție european este alcătuit în mare parte din IMM-uri care se confruntă cu mai multe dificultăți atunci când investesc în noile tehnologii. În același timp, tehnologiile digitale facilitează microantreprenoriatul: prin intermediul unor instrumente digitale (cum ar fi comerțul electronic), este posibil ca microîntreprinderile să aibă acces la piețele globale și, în termeni generali, să înlăture barierele ce împiedică accesul la activitățile independente. „Potrivit celei de a doua inițiative de monitorizare europene a întreprinderilor nou-înființate, doar 14,8 % dintre fondatorii de întreprinderi noi sunt femei” ( 29 ) . Această problemă este legată de rețelele de întreprinderi mai slabe, de stereotipuri și de sprijinul financiar inadecvat. Digitizarea poate crea un mediu propice pentru dezvoltarea antreprenoriatului în rândul femeilor. Învățământul și serviciile de sprijin trebuie garantate pentru a le permite femeilor să își deschidă propriile întreprinderi, folosind tehnologiile digitale disponibile.

5. Digitizarea și echilibrul dintre viața profesională și cea privată

5.1. Potrivit unui studiu al EIGE, locurile de muncă din domeniul TIC sunt asociate cu un program de lucru mai lung decât în alte sectoare ( 30 ) . Primul aspect care trebuie abordat este, prin urmare, împărțirea sarcinilor de îngrijire între bărbați și femei: este important să se ia măsuri pentru o partajare mai echitabilă a sarcinilor de îngrijire între sexe, printre altele prin adoptarea propunerii de directivă privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor ( 31 )

5.2. „Munca inteligentă” și munca la distanță sunt adesea percepute ca instrumente pentru concilierea vieții profesionale și a vieții private, luând în considerare atât riscurile, cât și oportunitățile. Munca inteligentă poate ajuta lucrătorii să își gestioneze viața privată (în special prin înlăturarea „timpilor morți” de pe traseul de acasă la locul de muncă și înapoi), însă la fel de adevărat este și că, dacă nu este bine gestionată poate duce la estomparea limitelor dintre timpul alocat sarcinilor de îngrijire sau muncii și timpul liber. Munca inteligentă trebuie gestionată prin intermediul unor contracte colective specifice la nivel de întreprindere, pentru adaptarea la contextul cultural, mijloacele de producție și organizarea muncii. Pe termen mai lung, munca inteligentă poate schimba și modul în care trăiesc oamenii în orașe (și zonele rurale) și în spațiile sociale.

5.3. Și instrumentele digitale pot reprezenta o oportunitate pentru cei excluși de pe piața muncii. Aceste instrumente pot facilita, de asemenea, participarea femeilor pe piața forței de muncă. Femeile cu handicap sunt însă excluse într-o măsură mult mai mare de pe piața forței de muncă ( 32 ) . Prin urmare, este foarte important să se pună în aplicare Convenția Națiunilor Unite privind Drepturile Persoanelor cu Handicap ( 33 )

6. Digitizarea sectorului public

6.1. Având în vedere creșterea speranței de viață și scăderea ratei de natalitate, populația europeană îmbătrânește și povara sarcinilor de îngrijire ce cade pe umerii femeilor de vârstă medie este în creștere. Este esențial să se asigure o repartizare justă a sarcinilor de îngrijire între bărbați și femei, dar la fel de important este și să se recunoască faptul că digitizarea în sectorul public – și, în special, robotica – reprezintă o oportunitate importantă pentru a facilita participarea femeilor pe piața muncii și pentru a le sprijini în eventualele lor sarcini de îngrijire.

6.2. Robotica poate automatiza și – și mai important – ușura unele dintre sarcinile cele mai anevoioase ale muncii de îngrijire (cum ar fi deplasarea unei persoane invalide), poate ajuta la reabilitarea persoanelor cu vătămări corporale, la prevenirea unor boli etc. Aceste tehnologii pot îmbunătăți calitatea vieții întregii societăți, în special calitatea vieții femeilor și participarea lor pe piața muncii, în două moduri: ar putea ușura munca din sectorul serviciilor de îngrijire a persoanelor, unde femeile sunt majoritare, și ar putea aduce beneficii femeilor care desfășoară activități de îngrijire neremunerate, cu condiția ca aceste tehnologii să fie disponibile și garantate pentru toate persoanele care au nevoie de ele.

6.3. Tehnologiile digitale pot avea, de asemenea, un impact semnificativ asupra tuturor procedurilor administrative legate de serviciile publice. Unele țări aplică deja acest tip de tehnologii pe scară largă, creând o identitate digitală unică pentru toate procedurile legate de sectorul public (impozite, sistemul de sănătate, educație etc.). Extinderea acestui proces ar putea îmbunătăți calitatea vieții, însă este totodată important să se aibă în vedere și să se evite riscurile legate de controlul datelor de către un singur actor (chiar dacă este vorba despre o autoritate publică), de confidențialitate, securitate cibernetică, transparență și etică ( 34 )

6.4. Administrația publică ar trebui să pregătească bugete care să integreze dimensiunea de gen pentru toate serviciile și activitățile, să promoveze egalitatea și să analizeze impactul politicilor asupra femeilor. Orice decizie privind investițiile ar trebui luată utilizându-se „lentila de gen” în trei domenii: egalitatea de gen la locul de muncă, accesul femeilor la capital și produsele și serviciile care sunt în beneficiul femeilor.

6.5. În timp ce, în unele țări, digitizarea sectorului public a atins deja un nivel avansat, în altele este doar la început, acest lucru reprezentând o oportunitate pentru a forma și a angaja mai multe femei în sectorul public, luându-se în considerare dimensiunea de gen.

6.6. Pentru dezvoltarea digitizării ar trebui pusă la dispoziție, fără discriminare geografică, infrastructura necesară, cum ar fi banda largă, tehnologia 5G etc.

Bruxelles, 19 septembrie 2018. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) SOC/581 – Avizul CESE pe tema „Accesul la protecția socială” (a se vedea p. 135 din Jurnalul Oficial).

(2) The Social Protection of Workers in the Platform Economy [Protecția socială a lucrătorilor în cadrul economiei platformelor], Parlamentul European, 7 decembrie 2017.

(3) JO C 173, 31.5.2017, p. 45.

(4) Avizul CESE pe tema „Situația femeilor cu handicap” (JO C 367, 10.10.2017, p. 20).

(5) A Toolkit for Gender Equality in Practice [Un set de instrumente pentru egalitatea de gen în practică], elaborat de partenerii sociali europeni din cadrul CES, BusinessEurope, CEEP și UEAMPE.

(6) Titlul III articolul 23.

(7) EIGE, Raportul pe 2017 privind indicele egalității de gen.

(8) Cf. Rezoluția PE din 17 aprilie 2018.

(9) EIGE, Youth, digitalisation and gender equality: opportunities and risks of digital technologies for girls and boys [EIGE, Tineretul, digitizarea și egalitatea de gen: oportunitățile și riscurile tehnologiilor digitale la care sunt expuși tinerii, fete și băieți], 2018 (în curs de apariție).

(10) Vessela Karloukovska, DG-CNECT, Grupul operativ „Femeile în domeniul digital”, Comisia Europeană.

(11) Date ale Eurostat.

(12) Martha Ochoa (UNi Global Union), „The path to genderless digitalisation” [Calea către o digitalizare neutră din punctul de vedere al genului].

(13) Avizul CESE pe tema «Situația femeilor cu handicap» (JO C 367, 10.10.2017, p. 20).

(14) Idem, punctul 5.3.6.

(15) „Femeile în era digitală”, Comisia Europeană, 2018.

(16) Dr. Konstantina Davaki, autoare a studiului „The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls” [Cauzele subiacente ale decalajului digital dintre sexe și soluții posibile pentru consolidarea incluziunii digitale a femeilor și a fetelor].

(17) Lina Salanauskaite, Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE).

(18) Avizul CESE „Planul de acțiune al UE 2017-2019 – Combaterea diferenței de remunerare între femei și bărbați”, punctul 4.4, (JO C 262, 25.7.2018, p. 101).

(19) Ekaterina Efimenko, Comitetul Sindical European pentru Educație (ETUCE).

(20) Vessela Karloukovska, DG-CNECT, Grupul operativ „Femeile în domeniul digital”, Comisia Europeană.

(21) JO C 13, 19.8.2016, p. 161, JO C 434, 15.12.2017, p. 36.

(22) Avizul CESE pe tema „Concepte ale UE pentru gestionarea tranziției într-un mediu de lucru digitalizat” (JO C 367, 10.10.2018, p. 15).

(23) Avizele CESE „Pentru o directivă-cadru europeană privind un venit minim” (care urmează să fie adoptat în sesiunea plenară din decembrie) și „Accesul la protecția socială” (a se vedea p. 135 din Jurnalul Oficial).

(24) Mary Collins, European Women’s Lobby (EWL) (Lobby-ul European al Femeilor) (JO C 129, 11.4.2018, p. 7).

(25) Consultați, spre exemplu, acordurile partenerilor sociali europeni, propunerea de directivă privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată și Pilonul european al drepturilor sociale.

(26) Vessela Karloukovska, DG-CNECT, Grupul operativ „Femeile în domeniul digital”, Comisia Europeană.

(27) Mary Collins, Lobby-ul European al Femeilor (EWL).

(28) Vessela Karloukovska, DG-CNECT, Grupul operativ „Femeile în domeniul digital”, Comisia Europeană.

(29) „Femeile în era digitală”, studiu pentru PE.

(30) Lina Salanauskaite, Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE).

(31) COM(2017) 253 final.

(32) Avizul CESE pe tema „Situația femeilor cu handicap” (JO C 367, 10.10.2017, p. 20), punctul 5.4.1.

(33) Avizul CESE pe tema „Situația femeilor cu handicap” (JO C 367, 10.10.2017, p. 20), punctul 1.2, Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap.

(34) Digital Public Services (e-Government and e-Health) (Servicii publice digitale – e-guvernare și e-sănătate).