DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMATUL EVALUĂRII IMPACTULUI care însoţeşte documentul Propunere de DIRECTIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI privind comparabilitatea comisioanelor aferente conturilor de plăți, schimbarea conturilor de plăți și accesul la conturile de plăți cu funcţionalităţi de bază /* SWD/2013/0165 final */





1. Introducere Fiecare cetățean al Uniunii Europene ar trebui să aibă dreptul de acces la servicii bancare de bază pe întregul teritoriu al UE, indiferent de naționalitatea și/sau de domiciliul său, dat fiind că accesul a devenit o condiție esențială pentru participarea la viața economică și socială. Aceste servicii nu sunt accesibile tuturor. Îmbunătățirea accesului la serviciile bancare de bază ar permite fiecărui consumator să beneficieze pe deplin de piața internă, de exemplu prin încurajarea liberei circulații a persoanelor și prin facilitarea achizițiilor transfrontaliere de bunuri. În plus, informațiile neclare privind comisioanele bancare îngreunează identificarea de către consumatori, în cunoștință de cauză, a contului celui mai avantajos pentru ei. Întrucât compararea ofertelor este dificilă, consumatorii din UE tind să renunțe la schimbarea conturilor de plăți cu un cont care ar putea fi mai potrivit nevoilor lor. În cele din urmă, consumatorii din UE care încearcă să achiționeze servicii bancare la nivel transfrontalier se confruntă adesea cu cerințe sau practici de pe piețele naționale care pun nerezidenții într-o poziție dezavantajoasă. În consecință, este afectată concurența în sectorul de retail bancar. În mod evident, aceste aspecte și efectele lor sunt interconectate, atât la nivelul persoanelor fizice, cât și la nivelul mai larg al economiei. Obiectivul prezentei evaluări a impactului este de a aborda aceste probleme, vizând astfel: i. îmbunătățirea funcționării adecvate a pieței interne și evitarea denaturării concurenței în sectorul de retail bancar. Condițiile de concurență inechitabile dintre actorii de pe piață au ca efect un nivel redus de rivalitate competitivă și ratarea unor oportunități. Fără intervenție, există riscul unei fragmentări suplimentare a ofertei de conturi de plăți, amenințând integrarea pieței pe termen lung; ii. consolidarea poziției consumatorilor, permițându-le să opteze în cunoștință de cauză. Într-o piață unică competitivă și care funcționează eficient, asigurând un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, cetățenii UE ar dispune de toate instrumentele necesare și, astfel, ar avea posibilitatea să caute cel mai bun produs pentru nevoile lor, în propriul stat membru sau în altul; iii. asigurarea oportunității, pentru toți cetățenii europeni, de a beneficia de piața unică prin promovarea incluziunii economice și financiare și prin accesul la servicii bancare de bază la nivelul UE. Accesul la servicii bancare de bază va facilita incluziunea financiară, permițând tuturor consumatorilor să participe la piața internă și să beneficieze de aceasta (inclusiv de mediul digital al acesteia). Îmbunătățirea accesului la acest serviciu esențial constituie o acțiune a Platformei europene de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (o inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020), menită să combată excluziunea socială.[1] Prezenta evaluare a impactului se axează pe conturile de plăți deținute de consumatori. În cazul în care nu sunt deținute cu titlu personal, conturile întreprinderilor, inclusiv ale microîntreprinderilor și ale întreprinderilor mici, nu intră în sfera prezentei evaluări a impactului. Prezenta evaluare a impactului nu se referă la conturile de economii, care pot avea funcții de plată mai limitate. 2. Context Pentru abordarea acestor aspecte s-au mai depus eforturi în trecut. În anul 2007, Comisia a solicitat Comitetului European pentru Sectorul Bancar (EBIC) să faciliteze procesul prin care consumatorii își pot muta conturile de la o bancă la alta. Ca urmare, EBIC a elaborat Principiile comune privind schimbarea conturilor bancare[2]. Punerea în aplicare a acestora de către asociațiile bancare naționale urma să fie finalizată până la sfârșitul anului 2009. Totuși, studiile au arătat că punerea în aplicare a acestor principii nu este adecvată[3], ele nereușind să abordeze în mod adecvat toate obstacolele aflate în calea mobilității transfrontaliere. În luna august 2010, Comisia a solicitat EBIC să îmbunătățească nivelul de claritate, comparabilitate și transparență al comisioanelor aferente conturilor și să asigure punerea informațiilor privind comisioanele la îndemâna consumatorilor. Totuși, în pofida eforturilor considerabile întreprinse până la finalul anului 2011 pentru a conveni asupra unui cod de autoreglementare bazat pe principii destinat prestatorilor de servicii de plată, inițiativa nu a condus la niciun rezultat. În luna iulie 2011, Comisia a adoptat o recomandare privind accesul la un cont de plăți de bază[4], prin care s-au stabilit principiile ce garantează accesul consumatorilor la un cont bancar pe întregul teritoriu al UE. Deși s-a solicitat statelor membre să se conformeze recomandării până în ianuarie 2012, numai trei dintre ele[5] dispun de un cadru în acord cu aceasta. Accesul la serviciile de conturi bancare este esențial și în combaterea excluziunii sociale.[6] Pe fondul acestor eșecuri de reglementare și de autoreglementare, Consiliul European și Parlamentul European au subliniat că este important să se asigure funcționarea pieței unice pentru toți cetățenii. În special, în rezoluția sa referitoare la o piață unică pentru europeni[7], Parlamentul European a solicitat Comisiei să prezinte, până în iunie 2011, o propunere legislativă privind garantarea accesului la anumite servicii bancare de bază și să îmbunătățească transparența și comparabilitatea comisioanelor bancare până la sfârșitul lui 2011. Consiliul European din martie 2012 a salutat intenția Comisiei de a propune o nouă rundă de măsuri privind conturile de plăți, menite să deschidă noi domenii de creștere în cadrul pieței unice. În mod similar, într-un raport recent care conține recomandări adresate Comisiei privind accesul la serviciile bancare de bază[8], Parlamentul European solicită Comisiei să prezinte o propunere legislativă în acest domeniu până în ianuarie 2013. În plus, Actul privind piața unică (APU) II, adoptat la 3 octombrie 2012, a identificat inițiativa legislativă privind conturile bancare din UE ca fiind una dintre cele 12 acțiuni prioritare care trebuie să genereze efecte reale în teren și să dea cetățenilor și mediului de afaceri încredere în posibilitatea de a utiliza piața unică în propriul avantaj[9]. Scopul acestei acțiuni constă în „punerea la dispoziția tuturor cetățenilor UE a accesului la un cont de plăți de bază, garantarea transparenței și a comparabilității comisioanelor bancare și facilitarea schimbării contului bancar”[10]. De asemenea, Comisia a anunțat propuneri în domeniul transparenței și comparabilității comisioanelor bancare și al schimbării conturilor bancare, în cadrul Programului de lucru al Comisiei pentru anul 2013.[11] 3. Definirea problemei 3.1. Accesul la servicii de conturi bancare de bază Studiile estimează că numărul de cetățeni ai UE care nu dispun de un cont de plăți variază între 30 și 68 de milioane.[12] Mulți dintre cei fără un cont de plăți nu au nevoie de unul și nici nu doresc un astfel de cont.[13] Această situație poate fi cauzată parțial de factori psihologici, întrucât prețul, complicațiile birocratice implicate de un cont etc. pot acționa pur și simplu ca elemente de disuasiune pentru mulți cetățeni. Cu toate acestea, se estimează că aproximativ jumătate dintre cei care nu au un cont doresc să aibă unul.[14] Motivele pentru care consumatorii nu au acces la un cont variază. Cadrul normativ ineficient, inconsecvent sau inexistent Deși statelor membre li s-a solicitat să se conformeze Recomandării privind accesul la un cont de plăți de bază[15] până în ianuarie 2012 și s-a anunțat efectuarea unei analize de către Comisie la jumătatea anului 2012, potrivit rapoartelor Comisiei Europene și ale Parlamentului[16], lacunele la nivel de reglementare au făcut ca punerea în aplicare a recomandării să nu se realizeze la parametri optimi, iar efectele acesteia pe piață să nu fie vizibile. Rentabilitatea redusă a băncii în relația cu anumite grupuri de consumatori Disproporția dintre stimulentele de care beneficiază prestatorul de servicii de cont și consumator conduc la respingerea cererii consumatorului privind deschiderea unui cont de plăți. Acest lucru este valabil îndeosebi în cazul consumatorilor vulnerabili, care pot fi percepuți de bănci ca fiind neprofitabili, dar și în cazul multor consumatori mobili, în privința cărora volumul de informații disponibile poate fi redus. Accesul limitat și mai costisitor la produse și servicii Pentru un consumator care nu deține un cont, achiziționarea altor produse financiare se poate dovedi mai dificilă și mai costisitoare, întrucât conturile de plăți deschid adeseori calea către alte produse și servicii financiare, de exemplu către asigurările de locuințe. Acești consumatori dispun de posibilități reduse de utilizare a comerțului electronic, pentru că majoritatea tranzacțiilor necesită un card de credit sau un transfer bancar. Alte mijloace de plată sunt, adesea, mai costisitoare și nepotrivite.[17] Într-adevăr, un studiu arată că 22 % dintre consumatorii cu acces recent la serviciile unei bănci au efectuat cumpărături prin telefon sau internet după deschiderea contului.[18] Gradul redus de sensibilizare cu privire la conturile de plăți de bază disponibile Adesea, în statele membre în care există, conturile de plăți de bază nu sunt promovate în mod activ din cauza disproporției dintre stimulentele de care beneficiază furnizorii și consumatorii. Normele discriminatorii privind accesul la conturile de plăți Motivul principal pentru care sunt respinse cererile consumatorilor de deschidere a unui cont este absența unui venit stabil; 40 % dintre consumatorii refuzați au menționat acest motiv. Alte motive frecvente de refuz sunt calitatea de nerezident și lipsa unei documentații adecvate. Gradul scăzut de încredere al consumatorilor în sistemul financiar Unii consumatori vulnerabili pot refuza deschiderea unui cont pentru că, în cazul apariției unor datorii, există riscul confiscării soldului pozitiv, dacă acesta există. Restricțiile în utilizarea serviciilor de plată de bază Diferitele caracteristici ale unui cont de plăți de bază creează o barieră în calea pieței interne; de exemplu, un cont de plăți de bază nu permite decât efectuarea unor transferuri pe plan național sau utilizarea ATM‑urilor din țara de origine. În cazul consumatorilor mobili și al celor vulnerabili care locuiesc în zone de frontieră sau lucrează și locuiesc în mai multe state membre, această situație reprezintă o problemă semnificativă. 3.2. Prezentarea și facilitarea comparării comisioanelor bancare Funcționalitățile conturilor de plăți și structurile tarifare ale acestora implică un nivel inerent de complexitate, ceea ce conduce la asimetrii de informare și afectează atât posibilitatea consumatorilor de a alege, cât și concurența dintre furnizori. O gamă largă de servicii și comisioane Conturile de plăți acoperă o gamă largă de servicii, iar structurile tarifare pot fi complexe. Complexitatea comisioanelor influențează capacitatea consumatorului de a înțelege ce reprezintă acestea. Totuși, înțelegerea comisioanelor este o condiție prealabilă obligatorie pentru compararea diferitelor oferte. Modelele de tarifare Unele modele de tarifare par să aibă structuri mai simple (de exemplu, bazate pe pachete sau pe veniturile indirecte) în comparație cu altele (bazate pe tranzacție sau pe cont). Deși piețele naționale indică adesea o prevalență a unui model de tarifare în raport cu celelalte, în câteva state membre sunt în uz mai multe modele. Cu toate că diversitatea asigură o paletă mai vastă de produse și nu este o caracteristică negativă, aceasta contribuie la sporirea complexității procesului de alegere a produsului adecvat. Simplitatea și transparența comisioanelor Utilizarea unei terminologii diferite pentru același tip de servicii poate îngreuna compararea ofertelor bancare. Studiile[19] arată că, în timp ce două treimi dintre instituțiile financiare oferă informații privind comisioanele pe site-urilor lor internet, 69 % dintre bănci nu pun la dispoziție informații clare, fiind astfel necesar ca acestea să fie contactate ulterior pentru clarificări privind comisioanele afișate. Dispersia prețurilor aferente conturilor de plăți în cadrul statelor membre și între acestea În ceea ce privește conturile de plăți, au fost observate variații ample ale prețurilor, ceea ce pune sub semnul întrebării gradul de concurență în materie de prețuri de pe piață. Variațiile prețurilor alimentează, de asemenea, percepția potrivit căreia prețurile aferente conturilor de plăți nu sunt corecte, ceea ce afectează încrederea consumatorilor în sector. Discriminarea clienților în funcție de preț Discriminarea în funcție de preț apare între diferiți clienți, generând costuri diferite pentru produse cu funcționalități comparabile. În plus, ofertele tarifare inițiale adaugă o altă barieră în calea ofertelor bancare clare și comparabile și îngreunează înțelegerea de către consumatori a costurilor pe termen lung asociate cu deținerea unui cont. Cadrul normativ ineficient, inconsecvent sau inexistent Cadrul normativ actual variază în mare măsură de la un stat membru la altul din punctul de vedere al domeniului de aplicare și al amplorii acestuia. Deși instituțiile de credit trebuie să pună la dispoziția consumatorilor condițiile și termenii contractuali la deschiderea unui cont, multe state membre nu impun cerințe specifice de prezentare. Cerințele privind informarea ex-post diferă, de asemenea, în mare măsură. Acțiunile naționale necoordonate creează condiții de concurență inechitabile în cadrul pieței interne, ceea ce înseamnă că cetățenii UE nu se bucură de același nivel de protecție în calitate de consumatori. 3.3. Schimbarea conturilor de plăți Mobilitatea clienților efectivi și a celor potențiali creează concurență între furnizori și îi încurajează să ofere produse mai ieftine și de o calitate mai bună. Totuși, studiile[20] au arătat că acest fapt nu se aplică în cazul conturilor de plăți. Factorii care limitează, în prezent, schimbarea conturilor bancare sunt următorii: Informarea neadecvată Principiile comune[21] impun furnizarea de informații cu privire la procesul de schimbare, însă acest lucru nu se respectă. Studiile[22] indică faptul că, deși în 86 % dintre cazuri s-au oferit informații, fie în cadrul unei sucursale, fie online ori la telefon, nivelul informațiilor furnizate variază foarte mult. În cazul unei treimi dintre anchete, pe site-ul internet al băncii nu erau disponibile informații privind schimbarea conturilor. În 45 % dintre cazuri nu au fost furnizate informații detaliate privind procesul, iar în 80 % dintre cazuri nu au fost puse la dispoziție documente explicative. Complexitatea procesului de schimbare a conturilor bancare Dificultățile întâmpinate la transferul ordinelor de plată programată și al debitelor directe reprezintă una dintre barierele principale în calea mobilității conturilor; studiile[23] au arătat că, în două treimi dintre cazuri, consumatorilor li s-a comunicat că banca nu îi poate ajuta cu privire la transferul ordinelor de plată programată. Schimbarea conturilor necesită timp și efort din partea consumatorilor. În anul 2009, aproximativ 21 de milioane de consumatori nu și-au schimbat conturile pentru că efortul și costurile implicate erau prea mari.[24] În multe cazuri nu este clar cât va dura procesul și ce se va întâmpla cu debitele/creditele directe în perioada de tranziție. Studiile au arătat, de asemenea, că termenele‑limită stabilite în principiile comune nu sunt respectate.[25] Costurile financiare directe Consumatorii care își schimbă conturile curente suportă, pe durata procesului de schimbare, costurile financiare directe, precum costul menținerii a două conturi. Printre alte costuri directe care pot apărea se numără comisionul de transfer al soldului contului și costurile aferente corespondenței. Factorii psihologici Percepțiile consumatorilor pot influența negativ dorința de schimbare a contului. În Țările de Jos, în pofida existenței unui sistem de redirecționare a conturilor încă din anul 2004, rata de schimbare a conturilor este redusă. Unul dintre motive este persistența impresiei că procesul este dificil, deși cei care și-au schimbat conturile cu ajutorul serviciului de redirecționare l-au considerat facil.[26] Schimbarea restricționată a conturilor bancare la nivel transfrontalier Principiile comune de autoreglementare nu se aplică în cazul schimbărilor transfrontaliere, care continuă să fie caracterizate de proceduri separate de deschidere și de închidere a conturilor, implicând costuri pentru persoanele interesate. Totuși, un serviciu de schimbare a conturilor la nivel transfrontalier ar avea avantaje considerabile. Aproximativ 12,3 milioane de cetățeni ai UE cu vârsta de peste 15 ani au domiciliul permanent într-un alt stat membru și un serviciu de schimbare a conturilor le-ar facilita mobilitatea. Având în vedere gradul ridicat de dispersie a prețurilor aferente conturilor de plăți, toți consumatorii – mobili și nemobili – ar avea posibilitatea de a face cumpărături în alte state și de a economisi bani prin deschiderea unui cont de plăți într-un alt stat membru. 4. Interdependențe Accesul la un cont de plăți este esențial în economia modernă. În cadrul unei piețe interne cu adevărat funcționale, accesul ar trebui să fie disponibil oriunde în UE, dincolo de frontierele statelor. Dacă un cetățean al UE din Polonia se mută în Regatul Unit, dar nu poate deschide un cont, informațiile transparente privind comisioanele și procesul eficient de schimbare a conturilor nu vor avea nicio valoare pentru acesta. Ancheta Comisiei asupra sectorului serviciilor bancare pentru persoane fizice[27] a constatat că nivelurile reduse ale mobilității clienților erau direct legate de gradul mai ridicat de rentabilitate al băncii și că impactul mobilității clienților de pe piața conturilor de plăți asupra puterii de piață (măsurată în raport cu rentabilitatea totală a sectorului bancar cu amănuntul) era de așa natură încât o creștere cu 1 % a pierderilor de clienți de pe piață[28] dădea naștere unei scăderi similare corespunzătoare a ratei de rentabilitate a băncilor înainte de impozitare. Structurile opace ale comisioanelor ridică bariere în calea derulării fără sincope a procesului de schimbare, ceea ce face ca găsirea unui produs mai bun să fie dificilă, chiar imposibilă în cazul comparațiilor transfrontaliere. Schimbarea efectivă a conturilor poate avea loc numai după ce consumatorul a ales un produs pe baza unor informații transparente și ușor de înțeles privind comisioanele. Obstacolele în calea schimbării conturilor pot fi, prin urmare, ultima picătură pentru mulți consumatori, la capătul unui proces de lungă durată. Cu alte cuvinte, transparența comisioanelor și/sau mecanismele de schimbare la nivel transfrontalier nu pot fi cu adevărat eficiente dacă nu sunt eliminate barierele în calea accesului consumatorilor pe piețele aflate dincolo de frontiere. Combinate, problemele identificate în aceste trei domenii exclud, din punct de vedere financiar, anumiți consumatori și inhibă mobilitatea consumatorilor, concurența și eficiența pe piețele conturilor de plăți. În egală măsură, acestea creează probleme foarte practice din punct de vedere al timpului, al efortului și al costurilor financiare pentru sector și pentru consumatorii care încearcă să se mute în alte state membre ale UE, generând impedimente în calea creșterii și subminând flexibilitatea economiei. 5. Obiective Obiectivul general al prezentei inițiative este instituirea unei piețe unice eficiente și competitive [articolul 114 alineatul (1) din tratat], cu un nivel ridicat de protecție a consumatorului [articolul 114 alineatul (3) din tratat], care să stimuleze creșterea economică echilibrată, fiind caracterizată de un grad mai mare de incluziune economică. Obiectivele prezentei evaluări a impactului sunt descrise în tabelul de mai jos: Obiective generale · Creșterea încrederii consumatorilor · Extinderea gamei de opțiuni a consumatorilor, din punctul de vedere al calității produselor disponibile și al reducerilor de preț · Facilitarea incluziunii financiare și, ulterior, a mobilității clienților · Facilitarea activității transfrontaliere a furnizorilor de conturi de plăți · Asigurarea unor condiții de concurență echitabile între actorii de pe piață Obiective specifice || Obiective operaționale Accesul la servicii de conturi bancare de bază Facilitarea accesului la servicii de conturi bancare de bază (fără obligarea tuturor persoanelor să dețină un cont de plăți ) || § Reducerea numărului de cetățeni europeni fără conturi bancare cu 6,4 milioane până în 2020[29] § Asigurarea accesului la toate mijloacele de plată de bază pentru toți consumatorii care dețin conturi de plăți de bază § Facilitarea accesului transfrontalier la servicii bancare de bază pentru 3,5 milioane de consumatori până în 2020[30] § Creșterea gradului de sensibilizare a consumatorilor cu privire la conturile de plăți de bază Prezentarea și facilitarea comparării comisioanelor bancare Asigurarea primirii unor informații clare, complete și comparabile privind comisioanele bancare de către consumatorii din UE || § Consumatorii să poată înțelege ofertele bancare și să poată evalua rentabilitatea acestora § Ofertele de conturi de plăți să fie ușor de comparat § Consumatorii să fie ajutați să aleagă oferta care corespunde cel mai bine nevoilor lor § Consumatorii să fie mai bine informați cu privire la taxele plătite efectiv § Povara aferentă schimbării conturilor să fie redusă Schimbarea conturilor de plăți Asigurarea unei schimbări facile și prompte a conturilor de plăți de către consumatorii din UE || § Procesul de schimbare a conturilor să se desfășoare cu ușurință și fără sincope § Consumatorii să fie ajutați în cadrul procesului de schimbare a conturilor și să fie informați în mod adecvat cu privire la acesta § Numărul de plăți direcționate greșit/ratate în timpul procesului de schimbare a conturilor să fie redus la mai puțin de 5 % din tranzacțiile recurente § Costurile financiare directe suportate de consumatori pentru schimbarea conturilor să fie reduse § Durata procesului de schimbare a conturilor să fie de maximum 14 zile § Creșterea mobilității utilizatorilor de conturi de plăți 6. Necesitatea unor acțiuni la nivelul UE Întrucât conturile de plăți reprezintă produsul serviciilor financiare cel mai probabil să fie achiziționat la nivel transfrontalier[31], este vitală identificarea unor soluții adecvate la problemele prezentate mai sus. Consecințele lipsei de acțiune sunt grave și includ inhibarea dezvoltării unei piețe interne pe deplin funcționale, cu efecte semnificative asupra consumatorilor, întreprinderilor și întregii economii. Inițiativele de reglementare și de autoreglementare menționate în secțiunea 2 de mai sus au eșuat. În pofida anunțurilor publice referitoare la derularea unei analize a pieței conturilor[32], la nivel național există în pregătire foarte puține inițiative care să îmbunătățească situația. Comisia și-a asumat angajamentul de a acționa în cazul în care aceste inițiative nu dau rezultate. În conformitate cu principiul subsidiarității, UE poate lua măsuri numai dacă obiectivele vizate nu pot fi îndeplinite de către statele membre pe cont propriu. Deși este posibil să nu reușeasă să soluționeze cu ușurință unele dintre caracteristicile intangibile ale procesului de adoptare a serviciilor bancare la nivel transfrontalier, precum limba sau distanța, intervenția UE pentru îndeplinirea obiectivelor menționate este justificată din mai multe motive: Îmbunătățirea funcționării adecvate a pieței interne și evitarea denaturării concurenței în sectorul serviciilor bancare cu amănuntul O inițiativă a UE va aborda în modul cel mai benefic factorii care împiedică desfășurarea activității comerciale sau care majorează costurile acesteia în alt stat membru în comparație cu costurile suportate de furnizorii interni. Acest lucru va maximiza gradul de eficiență, va preveni crearea de noi bariere și va consolida piața financiară cu amănuntul. Condițiile de concurență inechitabile existente în prezent între actorii de pe piață au ca efect un nivel redus de rivalitate competitivă și ratarea unor oportunități. La aceasta se adaugă mobilitatea redusă a clienților și mecanismele ineficiente de schimbare a conturilor, care creează obstacole pentru actorii noi de pe piață în privința câștigării de noi clienți. Simpla acțiune sau lipsă de acțiune a statelor membre poate genera seturi diferite de norme, creând piețe necompetitive și niveluri inegale de protecție a consumatorilor în UE. În cele din urmă, este necesară o abordare comună pentru a stabili cerințele privind prezentarea comisioanelor bancare într-un mod comparabil, care să cuprindă atât piețele naționale, cât și cele transfrontaliere, dat fiind faptul că existența unor standarde separate axate numai pe activitatea transfrontalieră poate fragmenta și mai mult piețele naționale. Consolidarea poziției consumatorilor prin oferirea posibilității de a opta în cunoștință de cauză și de a profita de piața unică Problemele identificate sunt în detrimentul consumatorilor, deoarece determină scăderea încrederii acestora, creșterea costurilor și reducerea mobilității clienților atât pe plan național, cât și la nivel transfrontalier, reprezentând astfel un cost suportat de societate în ansamblu. Într-o piață unică eficientă și competitivă, cu un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, toți cetățenii UE vor dispune de instrumentele necesare pentru găsirea produsului cel mai adecvat nevoilor lor, oriunde în UE. Accesul tuturor cetățenilor europeni la serviciile esențiale și oportunitatea de a beneficia de piața unică prin promovarea incluziunii economice și financiare Fără acțiunea UE va fi dificil ca cetățenii UE să beneficieze de avantajele pieței unice. Condițiile de concurență echitabile de la nivelul UE vor ajuta consumatorii să beneficieze pe deplin de integrarea sectorului financiar european, prin facilitarea incluziunii financiare care permite tuturor cetățenilor să beneficieze pe deplin de piața internă (de exemplu, prin participarea la comerțul electronic și, prin urmare, la piața digitală, inclusiv la bunuri și servicii transfrontaliere mai competitive). Accesul la serviciile esențiale, inclusiv la serviciile unui cont bancar de bază[33], contribuie la strategiile de incluziune activă care vizează reintegrarea persoanelor celor mai îndepărtate de piața forței de muncă. Prin urmare, acesta face parte din acțiunile identificate de Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, una dintre inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020, care vizează creșterea favorabilă incluziunii în UE. O inițiativă bazată pe articolul 114 din TFUE ar contribui la atingerea obiectivului instituirii și funcționării adecvate a pieței interne, cu un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, precum și la evitarea denaturării concurenței în sectorul serviciilor bancare cu amănuntul. Aceasta va respecta principiile subsidiarității și proporționalității, întrucât este clar că obiectivele vizate nu pot fi atinse de către statele membre pe cont propriu. Din acest motiv, intervenția UE în domeniile conturilor de plăți este justificată. 7. Opțiunile de politică; evaluarea impactului; comparație Tabelele de mai jos prezintă în rezumat opțiunile de politică. Opțiunile reținute sunt scrise cu caractere aldine. 7.1 Accesul la servicii de conturi bancare de bază Opțiune || Rezumat 1 || Nicio acțiune din partea UE 2 || Asigurarea aplicării dispozițiilor din recomandare 3 || Modificarea dispozițiilor din recomandare privind beneficiarii A: introducerea dreptului universal la un cont de plăți de bază B: introducerea dreptului la un cont de plăți de bază pentru rezidenții unui stat membru C: introducerea dreptului la un cont de plăți de bază pentru nerezidenții care au o legătură cu țara în care doresc să deschidă un cont 4 || Îmbunătățirea funcționalităților unui cont de plăți de bază A: extinderea listei de servicii de bază pentru a include serviciile bancare electronice și de achiziții online B: extinderea listei de servicii de bază pentru a include un descoperit de cont de valoare mică sau o facilitate pentru asigurarea unei rezerve financiare C: stabilirea unui sold minim al contului care să nu poată fi confiscat D: asigurarea caracterului nediscriminatoriu al funcționalităților contului de plăți Asigurarea accesului la un cont de plăți de bază pentru toți cetățenii, îndeosebi pentru consumatorii vulnerabili, este esențială. Introducerea opțiunii nr. 2 ar fi cea mai eficientă pentru rezidenți și nerezidenți. Se presupune că opțiunile 4A, B și C ar atrage un anumit număr de consumatori care nu dețin un cont bancar și ar îmbunătăți accesul la diferite mijloace de plată, dat fiind că fiecare dintre aceste opțiuni prevede o funcționalitate de cont suplimentară. Opțiunea 4A ar fi cea mai susceptibilă să atragă consumatori suplimentari, iar opțiunea 4D ar atrage, de asemenea, mulți consumatori care nu dețin un cont bancar, în special consumatori mobili, pentru că ar permite utilizarea contului în același mod în întreaga UE. Combinația dintre opțiunea 2, opțiunea 4A și opțiunea 4D este cea mai eficientă pentru soluționarea problemelor de pe piață și atingerea obiectivelor stabilite. Opțiunile 4A și 4D sunt în concordanță cu recomandările Parlamentului European: „Actul legislativ ar trebui să permită utilizatorului unui cont de plăți de bază să efectueze orice tranzacții de plată esențiale, cum ar fi primirea veniturilor sau a beneficiilor, plata facturilor sau a taxelor și achiziționarea de bunuri și servicii atât fizic, cât și prin intermediul canalelor la distanță, folosind sistemele naționale de bază.”[34] 7.2 Prezentarea și facilitarea comparării comisioanelor bancare Opțiune || Rezumat 1 || Nicio acțiune din partea UE 2 || Introducerea unei liste de prețuri standard ca parte a procedurii de deschidere a unui cont. La nivelul UE s-ar identifica comisioanele comune tuturor statelor membre, care ar fi suplimentate la nivel național pentru a acoperi cele mai reprezentative 20 de comisioane sau cel puțin 80 % dintre taxele principale aplicate. 3 || Introducerea unei cerințe privind elaborarea de glosare cu terminologia aferentă comisioanelor bancare A: terminologie nearmonizată B: nu se bazează pe o terminologie integral armonizată 4 || Introducerea unei cerințe privind crearea de site-uri internet independente pentru compararea comisioanelor la nivelul statelor membre A: un singur site oficial în fiecare stat membru B: site-uri cu comparații, licențiate în cadrul unui sistem de acreditare 5 || Introducerea unei cerințe privind furnizarea de exemple reprezentative privind costurile aferente deținerii unui cont de plăți A: băncile își stabilesc propriile exemple reprezentative B: statele membre recomandă exemple reprezentative 6 || Stabilirea profilurilor clienților și prezentarea unui simulări a costurilor pentru viitorii titulari de conturi curente personale A: băncile își stabilesc propriile profiluri ale clienților B: statele membre recomandă profiluri ale clienților 7 || Introducerea unor formulare europene standardizate pentru furnizarea de informații ex-ante privind comisioanele 8 || Introducerea unei obligații a băncilor de a furniza informații ex-post privind comisioanele aplicate 9 || Introducerea unor formulare europene standardizate pentru furnizarea de informații ex-post privind comisioanele Opțiunea nr. 2 obligă la furnizarea unor liste de comisioane aplicate conturilor. Acestea ar fi elaborate la nivelul UE și suplimentate la nivel național, folosind terminologia standardizată. Acest lucru ar facilita compararea diferitelor oferte și le-ar permite consumatorilor să verifice, să înțeleagă și să compare comisioanele. De asemenea, aceasta ar contribui și la crearea unor condiții de concurență echitabile între furnizorii care concurează pe piață, dat fiind că toți furnizorii din UE ar trebui să respecte aceleași cerințe. Opțiunea nr. 8 este considerată eficientă, în special dacă este combinată cu opțiunea nr. 2, întrucât prevede informarea ex-post cu privire la aceleași elemente ale comisioanelor, ceea ce le va permite consumatorilor să înțeleagă comisioanele și să facă alegerile corecte. Cu informațiile furnizate pe baza opțiunilor nr. 2 și nr. 8, opțiunea 4B – instrumentul de comparare online – ar reduce costurile de căutare și de schimbare a conturilor pentru consumatori și le-ar permite să compare ofertele de conturi. Opțiunea 4B este mai eficientă pentru statele membre decât opțiunea 4A, întrucât nu impune statelor membre să creeze un nou site internet, ci consolidează site-urile deja existente. 7.3 Schimbarea conturilor de plăți Opțiune || Rezumat 1 || Nicio acțiune din partea UE 2 || Asigurarea respectării principiilor comune în cazul serviciilor de schimbare a conturilor 3 || Îmbunătățirea eficienței principiilor comune A: îmbunătățirea principiilor comune existente la nivel național B: extinderea domeniului de aplicare al principiilor comune îmbunătățite pentru a include schimbarea conturilor la nivel transfrontalier, în întreaga UE 4 || Introducerea unui serviciu automat de redirecționare pentru toate încasările și plățile A: la nivel național B: la nivelul UE 5 || Introducerea transferabilității contului de plăți A: la nivel național B: la nivelul UE Cel mai eficient set de opțiuni pe termen lung ar fi opțiunea 3B combinată cu opțiunea 5B. Acesta ar reprezenta un pas eficient către o piață internă funcțională, mai bine integrată. Cu toate acestea, ar trebui efectuate noi studii pentru a analiza posibilitățile tehnice și riscurile implicate de introducerea opțiunii 5B. În acest scop, ar putea fi acordat un mandat Autorității Bancare Europene pentru a se angaja în noi analize în vederea elaborării unei soluții eficiente și fezabile din punct de vedere tehnic, într-o anumită perioadă de timp. Opțiunea preferată în prezent este opțiunea 3B. 8. Pachetul de opțiuni de politică Rațiunea selectării unui „pachet” cu opțiuni de politică în măsură să acopere cele trei domenii vizate de prezenta evaluare a impactului este legată în mod strict și fundamental de obiectivele generale. Numai o combinație de acțiuni în cele trei domenii poate institui dreptul la un cont de plăți de bază pentru cetățenii UE, poate prevedea standarde comune de asigurare a unor comisioane transparente și comparabile aferente conturilor bancare și poate facilita schimbarea conturilor bancare (la nivel transfrontalier). Evaluarea impactului ia în calcul patru pachete, care grupează opțiuni de politică ce reflectă diferite grade de intervenție a UE. Pachetul preferat rezultat reunește seturile preferate de opțiuni de politică identificate pentru fiecare dintre cele trei domenii în secțiunea 7 de mai sus. Dintre toate opțiunile analizate, se consideră că pachetul respectiv ar asigura o funcționare mai solidă a pieței interne, un grad ridicat de protecție echivalentă a consumatorilor pentru toți cetățenii UE și o stimulare a creșterii economice, alături de o mai amplă incluziune financiară. Un pachet de opțiuni care ar omite chiar și unul dintre aceste elemente poate risca să creeze o piață unică la care nu au acces toți cetățenii, adâncind și mai mult fragmentarea pieței, periclitând concurența și limitând nivelul de eficiență. 9. Impacturi cumulate Cele trei tabele de mai jos oferă o imagine de ansamblu a costurilor și a beneficiilor aferente opțiunilor preferate în fiecare dintre cele trei domenii, pe categorii. Se estimează că mai multe tipuri de costuri generate de setul preferat de opțiuni pentru instituțiile de credit și statele membre vor fi cumulative (de exemplu, actualizarea sistemelor IT și cumularea costurilor recurente implicate de personalul suplimentar din domeniul asigurării conformității). Metodologia de evaluare a eficienței opțiunilor ține seama de costurile și beneficiile cuantificate și necuantificate pentru părțile interesate, descrise în prezenta secțiune. Total costuri pentru UE (milioane EUR/an) || Opțiunea 2 || Opțiunea 4(A) || Opțiunea 4(D) Consumator: || 108-542 || 22-108 || 22-108 Costuri unice || 0 || 0 || 0 Costuri anuale recurente || 108-542 || 22-108 || 22-108 Furnizor de servicii de plată: || 71-356 || 15-74 || 19-94 Costuri unice || nu || 0 || 0 Costuri anuale recurente || 71-356 || 15-74 || 19-94 Stat membru: || 3,02 || 0 || 0,38 Costuri unice || 1,13 || 0 || 0,14 Costuri anuale recurente || 1,89 || 0 || 0,24 Întreprinderi: || 0 || 0 || 0 Accesul la un cont de plăți de bază Total beneficii pentru UE (milioane EUR/an) || Opțiunea 2 || Opțiunea 4(A) || Opțiunea 4(D) Consumator: || 542-2711 || 236-1179 || 68-339 Beneficii unice || necuantificabile Beneficii anuale recurente || 542-2711 || 236-1179 || 68-339 Furnizor de servicii de plată: || 18-89 || 2-11 || -1,8 la -9 Beneficii anuale recurente || 18-89 || 2-11 || -1,8 la -9 Stat membru: || 18-89 || 2-11 || 2-11 Beneficii unice || necuantificabile Beneficii anuale recurente || 18-89 || 2-11 || 2-11 Întreprinderi || 32-160 || 16-80 || 4-20 Beneficii anuale recurente || 32-160 || 16-80 || 4-20 Total beneficii pentru UE (milioane EUR 2013-2022) || Opțiunea 3B Consumator: Modificarea comportamentului privind schimbarea conturilor Reducerea costurilor directe/indirecte Instituție de credit: Economii la nivelul costurilor transfrontaliere Oportunități de afaceri || 3 655,4 beneficii marginale necuantificabile Total costuri pentru UE (milioane EUR) || Instituție de credit: costuri unice costuri recurente Stat membru: costuri unice costuri recurente || 67 – 129 2 041 – 2 649 3 19 Facilitarea comparării comisioanelor bancare și cerințe privind prezentarea Schimbarea conturilor de plăți Total beneficii pentru UE (milioane EUR 2013-2022) || Opțiunea 2 || Opțiunea 4B || Opțiunea 8 Beneficii pentru consumator: Modificarea comportamentului privind schimbarea conturilor O gestiune mai bună a contului Instituție de credit: Economii la nivelul costurilor transfrontaliere Oportunități de afaceri || 584,87 necuantificabile || 731,87 necuantificabile || 1 462,16 2 702,57 necuantificabile Total costuri pentru UE (milioane EUR 2013-2022) || || || Instituție de credit: costuri unice costuri recurente Stat membru: costuri unice costuri recurente || 95,95-163,03 183,17-245,40 0,05-0,08 0,06-1,17 || 0,32-0,65 4,77-9,53 0,36-0,66 3,48-6,74 || 192,42-326,31 260,37-492,45 0,07-0,11 0,81-1,59 Evaluarea unui instrument preferat de politică a decis în favoarea unui instrument de politică obligatoriu pentru toate domeniile. Această evaluare nu se modifică atunci când sunt combinate opțiunile preferate. În mod cumulativ, cele trei seturi de opțiuni preferate sunt complementare și nu determină efecte divergente. Pachetul de opțiuni preferate va schimba cu adevărat situația pentru consumatori. Măsurile privind accesul vor reduce numărul de cetățeni fără conturi bancare, instituind în același timp o piață internă pe deplin funcțională, eficientă și competitivă pentru conturile de plăți. Consumatorii vor beneficia de îmbunătățirea accesului la fondurile lor, indiferent de localizarea lor geografică; vor resimți un nivel sporit de securitate datorită reducerii numărului de tranzacții cu numerar; vor avea la dispoziție mai multe opțiuni privind bunurile și serviciile pentru care plățile electronice sunt obligatorii; vor avea posibilitatea unui acces facil la locuri de muncă și locuințe și li se va atenua sentimentul de excluziune financiară, economică și socială. Puternica influență pozitivă resimțită în încrederea consumatorilor va impulsiona cererea de conturi de plăți și va încuraja mobilitatea consumatorilor, atât la nivel național, cât și transfrontalier. Printre efectele preconizate ale concurenței se vor număra rentabilizarea instituțiilor de credit (dat fiind că acestea ar putea introduce aceleași sisteme IT, procese, proceduri de formare a personalului etc. în toate statele membre în care operează, ceea ce ar conduce la economii de scară), o intrare mai ușoară pe piață pentru furnizorii străini și un potențial mai mare de extindere pe piață pentru furnizorii competitivi. Beneficiile necuantificabile pentru instituțiile de credit vor include: o bază extinsă de clienți cărora le pot fi promovate și alte produse (de exemplu, asigurări de locuințe), reducerea costul și a riscurile aferente plăților cu numerar, precum și beneficii generate de contribuția la capital și finanțare. Opțiunile de politică preferate vor atrage costuri pentru instituțiile de credit, dar impactul global va fi rezonabil. Pe termen scurt, se preconizează că furnizorii vor înregistra mai multe costuri – sau cel puțin costuri cuantificabile – decât beneficii. Aceste costuri vor fi limitate de mai mulți factori. În primul rând, o serie de opțiuni de politică se aplică deja în mai multe state membre. În al doilea rând, se anticipează sinergii substanțiale între diferitele opțiuni de politică (de exemplu, adaptarea sistemelor IT, comunicarea internă și formarea personalului). În al treilea rând, furnizorii și-ar putea acoperi costurile prin ajustarea prețurilor aferente conturilor de plăți. În al patrulea rând, cu cât se deschid mai multe conturi în timp, cu atât scad costurile marginale de acces, schimbare a contului și transparență. Statele membre și publicul larg în ansamblu ar beneficia de costuri mai mici pentru contribuțiile la asigurările sociale sau de mai puține fraude legate de prestații și impozite. În general, promovarea unor piețe bancare competitive ar îmbunătăți nivelul de eficiență al pieței unice, ceea ce ar putea fi deosebit de important într-o perioadă de criză economică. Aceste beneficii s-ar consolida reciproc, sporind și stimulând încrederea consumatorilor și a întreprinderilor și, astfel, creșterea economică. Propunerea nu are implicații asupra bugetului UE sau asupra bugetului agențiilor UE. Acest pachet va aduce beneficii semnificative întreprinderilor din UE. Este puțin probabil ca acestea să suporte costuri; în schimb, ar putea beneficia în mare măsură de îmbunătățirea accesului la conturile de plăți. Opțiunile preferate vor crea condițiile favorabile unei piețe mai vaste pentru bunurile și serviciile lor. În plus, instrumentele nediscriminatorii și facilitățile online legate de serviciile de conturi de plăți ar genera o potențială creștere a comerțului transfrontalier. Principala sarcină administrativă va rezulta din adaptarea proceselor interne ale instituțiilor de credit astfel încât să răspundă cerințelor de informare atât din partea consumatorilor, cât și a autorităților. Aceasta cuprinde, în primul rând, costul adaptării materialelor și sistemelor de informare. Va exista, de asemenea, costul plătit de statele membre pentru organizarea și desfășurarea unor campanii publice de informare în vederea sensibilizării cetățenilor cu privire la drepturile lor. Sarcina administrativă suportată de consumatori ar trebui să se diminueze, întrucât aceștia nu vor mai trebui să furnizeze la fel de multe documente și dovezi pentru a deschide un cont. 10. Concluzie Un pachet legislativ privind conturile de plăți care să țină seama de specificitățile naționale, asigurând în același timp accesul la servicii de plată de bază, comparabilitatea și transparența comisioanelor aferente conturilor și care să faciliteze schimbarea conturilor de plăți va permite îndeplinirea obiectivelor stabilite în prezenta evaluare a impactului, va respecta rezoluțiile Parlamentului European și va răspunde apelului la acțiune din cadrul Actului privind piața unică II. După punerea în aplicare a pachetului, Comisia ar trebui să analizeze caracterul adecvat și eficiența acestuia. Această analiză ar putea include o consultare publică, exerciții bazate pe metoda „clientului misterios” și examinarea reclamațiilor consumatorilor. De asemenea, s-ar acorda atenție unor indicatori precum numărul de consumatori care nu au acces la servicii bancare, utilizarea metodelor de plată electronice și numărul de consumatori care își schimbă conturile. [1] Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială [COM(2010) 758] și documentul de însoțire [SEC(2010) 1654]. [2] Principiile comune privind schimbarea conturilor bancare, http://www.eubic.org/Position%20papers/2008.12.01%20Common%20Principles.pdf. [3] Consumer Market Study on the consumers’ experiences with bank account switching with reference to the Common Principles on Bank Account Switching [Studiu al pieței de consum privind experiențele consumatorilor legate de schimbarea conturilor bancare, cu referire la Principiile comune privind schimbarea conturilor bancare], GfK, ianuarie 2012, BEUC, și studii naționale realizate în Regatul Unit, Irlanda și Austria. [4] Recomandarea 2011/442/UE a Comisiei din 18 iulie 2011, 2011/442/UE, 18.7.2011. [5] Belgia, Franța și Italia. [6] COM(2010) 758 și SEC(2010) 1654. [7] Rezoluția Parlamentului European 2010/2278(INI). [8] Rezoluția Parlamentului European 2012/2055(INI). [9] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/barnier/headlines/news/2012/10/20121003_en.htm [10] „Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere”, COM(2012) 573 din 3 octombrie 2012, p. 16. [11] „Programul de lucru al Comisiei pentru 2013”, COM(2012) 629 din 23 octombrie 2012, anexa I, p. 5. [12] Studiu privind costurile și beneficiile măsurilor de politică în domeniul asigurării accesului la un cont bancar de bază – Raport final (CSES, iulie 2010, p. 14) și calculele bazate pe Sondajul special Eurobarometru privind serviciile financiare cu amănuntul (Comisia Europeană, februarie 2012). [13] Sondajul special Eurobarometru privind serviciile financiare cu amănuntul, Comisia Europeană, februarie 2012, p. 31. [14] Calculele serviciilor Comisiei, bazate pe statisticile Eurostat, Measuring Financial Inclusion, The Global Findex Database [Măsurarea incluziunii financiare, Baza de date globală Findex], Banca Mondială, aprilie 2012 și Sondajul special Eurobarometru privind serviciile financiare cu amănuntul, Comisia Europeană, februarie 2012. [15] Recomandarea 2011/442/UE a Comisiei, 18.7.2011. [16] Rezoluția Parlamentului European 2012/2055(INI). [17] Banking services and poorer households [Serviciile bancare și gospodăriile mai sărace], Financial Services Taskforce, decembrie 2010. [18] Nimic nu este gratuit: sondaj privind costul social al principalelor instrumente de plată în Ungaria, Banca Națională a Ungariei, p. 27. [19] Preparing the monitoring of the impact of the Single European Payments Area (SEPA) on consumers [Pregătirea monitorizării impactului zonei unice de plăți în euro (SEPA) asupra consumatorilor], Van Dijk Management Consultants, 2008. [20] Studiul pieței de consum privind experiențele consumatorilor legate de schimbarea conturilor bancare, cu referire la Principiile comune privind schimbarea conturilor bancare, GfK, ianuarie 2012, și studii realizate de BEUC și la nivel național (Regatul Unit, Irlanda, Austria). [21] http://ec.europa.eu/internal_market/finservices-retail/docs/baeg/switching_principles_en.pdf [22] Studiul pieței de consum privind experiențele consumatorilor legate de schimbarea conturilor bancare, cu referire la Principiile comune privind schimbarea conturilor bancare, GfK, ianuarie 2012. [23] Ibid. [24] Consumers’ views on switching providers [Opiniile consumatorilor cu privire la schimbarea furnizorilor], Eurobarometru 243, Comisia Europeană, p. 18. [25] Cf. nota de subsol 21; Tarifs et mobilité bancaires: le désolant palmarès des Banques, UFC Que Choisir, 2010; Kontowechsel: Wie funktioniert er?, VKI, martie 2010. [26] Recomandările din raportul final ICB, ICB, septembrie 2011, p. 220. [27] Raportul privind ancheta asupra sectorului serviciilor bancare pentru persoane fizice, SEC(2007) 106, Comisia Europeană, 31.1.2007; http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/inquiries/sec_2007_106.pdf [28] Procentul de clienți care au schimbat furnizorii pe parcursul unui an dat. [29] Strategia UE 2020 vizează reducerea numărului de persoane sărace și excluse din punct de vedere social cu cel puțin 20 de milioane până în 2020, printr-un acces mai larg la servicii esențiale și prin eliminarea excluziunii financiare, printre altele. http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=751&langId=ro [30] Ibid. [31] Cf. nota de subsol 9. [32] Cf. nota de subsol 4. [33] Alături de diverse servicii de sprijin, precum serviciile medicale, de îngrijire a copiilor, locuințele sociale sau învățarea pe tot parcursul vieții. [34] Cf. nota de subsol 15.