Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI privind acordarea de asistență reciprocă României /* COM/2013/0709 final - 2013/ () */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. Introducere În urma unui program comun UE-FMI de asistență financiară pe termen mediu pentru România, care s-a derulat din primăvara anului 2009 până în primăvara anului 2011 și a beneficiat de 5 miliarde EUR plătite din partea Uniunii Europene și de 12,9 miliarde EUR din partea FMI, Consiliul Uniunii Europene a adoptat, la 12 mai 2011, o decizie privind un program subsecvent preventiv, punând la dispoziția României asistență financiară pe termen mediu din partea UE în valoare de până la 1,4 miliarde EUR[1]. În cel de al doilea program, care a fost, la rândul său, un program comun UE-FMI, nici UE, nici FMI nu au efectuat plăți de fonduri, în conformitate cu caracterul preventiv al programului. La 4 iulie 2013, în lumina riscurilor care mai afectează încă balanța de plăți a țării, autoritățile române au solicitat un al treilea program de asistență financiară pe termen mediu din partea UE, însoțit din nou de un acord stand-by cu FMI. Se așteaptă ca asistența din partea UE și a FMI să fie tratată ca o măsură de precauție, fără să se preconizeze efectuarea vreunei plăți efective. La 9 iulie, CEF a răspuns favorabil acestei solicitări și a mandatat Comisia să negocieze un nou program preventiv comun UE-FMI. În perioada 17 - 31 iulie 2013, serviciile Comisiei au efectuat, împreună cu personalul FMI, o misiune comună de negociere la București. S-a ajuns la un acord la nivel de personal cu privire la modalitățile și conținutul unui nou program. Acesta ar continua să ofere sprijin pentru programul economic al guvernului care vizează, printre altele, consolidarea stabilității macroeconomice, bugetare și financiare, sporirea rezilienței și a potențialului de creștere al economiei, îmbunătățirea capacității administrative, reformarea administrației fiscale și îmbunătățirea gestionării și a controlului finanțelor publice. Un nou program ar dura 24 de luni și ar fi compus din asistență preventivă în valoare de până la 2 miliarde EUR din partea Uniunii Europene și de până la 1,75 miliarde DST (aproximativ 2 miliarde EUR) din partea FMI, pe baza unui acord stand-by. În plus, Banca Mondială va acorda în continuare asistența angajată anterior în valoare de 891 de milioane EUR, din care suma de 514 milioane EUR nu a fost încă plătită. 2. Evoluție și perspective macroeconomice România a înregistrat o creștere economică pozitivă începând din 2011. Evoluțiile recente sugerează că creșterea economică în 2013 va fi de aproximativ 2 %, un procent ușor mai ridicat decât cel de 1,6 % estimat în previziunile de primăvară ale Comisiei. Rezultatele remarcabile la export (datorate mai ales industriei automobilelor și serviciilor) și o recoltă bună sunt principalii factori de impulsionare a creșterii. Aceste tendințe pozitive maschează, totuși, o cerere internă scăzută, cu un nivel constant al consumului și cu o contracție a investițiilor în prima jumătate a anului 2013. În viitor, se preconizează o consolidare treptată a creșterii pe măsură ce reformele structurale încep să dea rezultate, absorbția fondurilor UE se îmbunătățește, iar exporturile rămân la un nivel ridicat, în condițiile în care economia europeană se redresează. În ipoteza unei recolte medii, se preconizează o creștere cu puțin peste 2 % în 2014. Se așteaptă ca cererea internă să fie principalul motor al creșterii, fiind stimulată de investiții și de consumul privat, în timp ce se estimează că exporturile nete vor avea o contribuție ușor negativă, dat fiind că se preconizează că importurile vor crește în 2014, pe fondul creșterii cererii interne. Inflația, măsurată pe baza IAPC, a rămas la un nivel ridicat de aproximativ 6 % în România în perioada 2009-2011, însă a scăzut în 2012 la o medie de 3,4 %. Cu toate acestea, presiunile de creștere a prețurilor au devenit din nou mai puternice spre sfârșitul anului 2012 și în prima jumătate a anului 2013. Se preconizează că inflația se va estompa în a doua jumătate a anului 2013, datorită unei reduceri drastice a prețurilor la alimente și unei inversări a efectelor de bază, și ca va scădea sub 3,5 % până la sfârșitul anului 2013, încadrându-se astfel în intervalul-țintă stabilit de banca centrală (2,5 % ± 1 punct procentual). Se preconizează o nouă scădere în 2014. 3. Finanțele publice În ultimii ani, România și-a consolidat cu succes finanțele publice, prin reducerea deficitului bugetar de la 9 % din PIB în 2009 până la puțin sub 3 % în 2012. Această realizare a permis Consiliului să abroge, la 21 iunie 2013, procedura aplicabilă deficitelor excesive pentru România. Un nou program ar sprijini eforturile suplimentare de consolidare bugetară ale guvernului, care vizează realizarea obiectivului pe termen mediu al României (OTM) de a avea un deficit bugetar structural de 1 % din PIB până în 2015. Autoritățile își continuă angajamentul asumat în cadrul programului anterior privind un deficit-țintă de 2,4 % în termeni ESA pentru 2013. În 2014, este planificată continuarea consolidării în conformitate cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere (PSC). Pe baza indiciilor disponibile în prezent, România ar viza un deficit de 2 % în termeni ESA, în conformitate cu actualizarea din 2013 a programului său de convergență. În cadrul misiunii de negociere din luna iulie s-a convenit ca rectificarea bugetară la mijlocul anului să permită unele modificări ale veniturilor și ale cheltuielilor, menținând în același timp obiectivul în materie de deficit global pentru 2013, și anume 2,3 % în numerar și 2,4 % în termeni ESA. În bugetul revizuit sunt prevăzute venituri mai mici și un nivel mai scăzut al investițiilor interne de capital, sunt reduse provizioanele pentru corecțiile legate de fondurile UE și sunt diminuate transferurile către alte unități ale administrației publice. În ceea ce privește bugetul 2014, autoritățile analizează modalitățile de a spori veniturile, în principal prin lărgirea bazei de impozitare. În ceea ce privește cheltuielile, o provocare importantă este reprezentată de introducerea treptată a legii salarizării unitare asupra căreia s-a convenit în cadrul primului program. Dat fiind că s-a realizat cea mai mare parte a consolidării bugetare necesare, un nou program va pune accentul pe îmbunătățirea guvernanței finanțelor publice. Acesta va avea ca scop modernizarea cadrului bugetar pentru a asigura conformitatea cu cerințele pactului bugetar, împreună cu o serie de alte îmbunătățiri ale conținutului strategiei privind finanțele publice și ale transparenței procesului bugetar. Acest lucru va necesita îmbunătățiri în ceea ce stabilirea, anual și pe termen mediu, a bugetului pentru investiții, finalizarea sistemului de control al angajamentelor (pentru a preveni noi arierate), precum și îmbunătățiri ale administrației fiscale în vederea unei colectări mai eficiente a taxelor. 4. Evoluțiile piețelor financiare și ale sectorului bancar Condițiile de pe piața financiară s-au îmbunătățit semnificativ din vara anului 2012, pe fondul îmbunătățirii atitudinii investitorilor pe piața mondială și după stabilizarea situației politice interne către sfârșitul anului. În linii mari, aceasta a evoluat în același sens cu partenerii din regiune și a rămas relativ favorabilă în prima jumătate a anului 2013. Spreadurile CDS suverane la 5 ani pentru România au scăzut de la aproape 500 de puncte de bază în mai 2012 la mai puțin de 200 de puncte de bază la începutul lunii ianuarie 2013 și s-au menținut la un nivel cu puțin peste 200 de puncte de bază începând cu sfârșitul lunii iunie 2013. După ce a cunoscut pierderi substanțiale în mai 2012, indicele bursier BET s-a redresat până la sfârșitul anului 2012 și de atunci a fost volatil, dar a crescut cu aproximativ 10 % până la începutul lunii septembrie 2013. În ciuda tendinței de creștere a activelor depreciate [rata creditelor neperformante (NPL) a ajuns la 20,3 % în iunie 2013], capitalizarea sectorului bancar a rămas la niveluri încurajatoare (gradul de adecvare a capitalului fiind de 14,7 % în luna iunie). Riscurile asociate creșterii creditelor neperformante au fost atenuate printr-o politică prudentă de provizionare a creditelor, deși provizioanele au continuat să exercite presiuni asupra rentabilității (rentabilitatea capitalurilor proprii a ajuns la 6 % în prima jumătate a anului 2013, după 3 ani de pierderi). Banca centrală continuă să supravegheze îndeaproape băncile ale căror bănci-mamă sunt situate în țările periferice din zona euro și care au păstrat suficiente rezerve de capital. Deși sunt conforme cu evoluțiile din regiune și s-au desfășurat într-un mod ordonat, efectele de contagiune ale crizei din Cipru care au fost atenuate printr-un acord de a transfera baza de depozite locale a sucursalei din România a Bank of Cyrus către Marfin Bank, o filială a grupului Laiki, procesul de reducere a efectului de levier al băncilor străine și reducerea finanțării de la băncile-mamă (-14,6 % din decembrie 2012) necesită, în continuare, o atenție sporită din partea autorității de supraveghere. 5. Balanța de plăți și cerințele privind finanțarea externă Se așteaptă ca România să își mențină accesul deplin la piețele datoriei suverane în perioada preconizată a programului (24 de luni), în absența unor evoluții externe defavorabile. Spreadurile CDS au ajuns la cel mai scăzut nivel pe care l-au cunoscut din 2010. Se preconizează că deficitul de cont curent va scădea de la aproximativ 4 % din PIB în 2012 la aproximativ 2 % în 2013, în principal datorită unei scăderi a deficitului comercial. Conform scenariului de referință, nu ar trebui să apară niciun deficit de finanțare a datoriei suverane sau de finanțare externă în următorii doi ani. Cu toate acestea, România rămâne vulnerabilă la volatilitatea cursului de schimb și a fluxurilor de capital internaționale. Într-un scenariu negativ, finanțarea contului curent ar putea deveni dificilă, iar accesul pe piața datoriilor suverane ar putea fi îngreunat. În acest caz, o primă linie de apărare ar fi rezerva de lichidități a Trezoreriei (care acoperă nevoile de finanțare pentru aproximativ 6 luni) și, într-o mai mică măsură, rezervele internaționale ale BNR. În cazul în care România s-ar confrunta cu dificultăți de finanțare prelungite și grave, programul preventiv ar putea fi activat, iar fondurile disponibile (2 miliarde EUR din partea UE care ar putea fi plătite în două tranșe de 1 miliard EUR și până la 2 miliarde EUR din acordul stand-by cu FMI) ar permite respectarea angajamentelor financiare și bugetare suverane. Un nou program ar oferi, de asemenea, piețelor financiare încrederea că România se angajează pe calea unei agende de reforme economice ambițioase. 6. Sprijinul din partea UE în cadrul mecanismului pentru balanța de plăți face parte dintr-un efort internațional Având în vedere vulnerabilitatea și riscurile care afectează în continuare balanța de plăți și cu condiția ca autoritățile române să se angajeze să pună în aplicare un program de ajustare bugetară, financiară și structurală, Comisia recomandă Consiliului, în urma consultării Comitetului economic și financiar (CEF) la 3 octombrie 2013, să adopte o decizie prin care să acorde României asistență reciprocă suplimentară, astfel cum este prevăzut la articolul 143 din tratat (TFUE). Guvernul României trebuie să pună în aplicare programul său economic cu scopul de a face față vulnerabilităților persistente și de a atenua riscurile care pun încă în pericol sustenabilitatea balanței de plăți, precum și să își dezvolte capacitatea necesară de a elabora și de a pune în aplicare politici economice fără sprijin internațional. De asemenea, după consultarea CEF, Comisia propune Consiliului să adopte o decizie prin care să acorde României asistență financiară preventivă pe termen mediu din partea UE în valoare de până la 2 miliarde EUR pentru a sprijini sustenabilitatea balanței de plăți a României. Este posibil ca activarea asistenței financiare preventive din partea Uniunii și efectuarea plăților să fie necesare până la 30 septembrie 2015. 7. Principalele elemente de conținut ale unui nou program Noua asistență financiară preventivă oferă sprijin pentru programul economic al guvernului care vizează, printre altele, consolidarea stabilității macroeconomice, bugetare și financiare, sporirea rezilienței și a potențialului de creștere al economiei, îmbunătățirea capacității administrative, reformarea administrației fiscale și îmbunătățirea gestionării și a controlului finanțelor publice. Condițiile specifice impuse politicii economice vor fi stabilite într-un memorandum de înțelegere care urmează să fie încheiat între Comisie și autoritățile române. Acesta va respecta realizările celor două programe anterioare și va prelua condițiile care nu au fost încă îndeplinite în cadrul celui de al doilea program. A: Consolidarea finanțelor publice După corectarea deficitului său excesiv, se așteaptă ca România să își reducă soldul bugetar structural în conformitate cu cerințele PSC până la realizarea obiectivului pe termen mediu al unui deficit structural al bugetului general de 1 % din PIB până în 2015 și să mențină ulterior acest nivel. În plus, programul va continua eforturile de prevenire a acumulării arieratelor administrațiilor publice, atât la nivelul administrației centrale, cât și la cel al administrației locale. Masa salarială din sectorul public va trebui să rămână la un nivel sustenabil, prin limitarea creșterii salariilor și a nivelurilor de ocupare a forței de muncă în sectorul public. B: Guvernanța bugetară și reforma bugetară structurală Pentru a asigura ancorarea puternică a consolidării bugetare, programul va impune consolidarea în continuare a cadrului de guvernanță bugetară. În acest sens, este esențial să se pună în aplicare pactul bugetar, iar îmbunătățirile planificării bugetare multianuale vor asigura o politică bugetară mai sustenabilă. Guvernul va beneficia de sprijinul oferit de FMI și de Banca Mondială prin intermediul unei asistențe tehnice semnificative în domeniul gestionării și controlului finanțelor publice. Punerea în aplicare a unui sistem de control al angajamentelor, care se va desfășura în mai multe etape, va contribui la asigurarea reducerii și a controlului arieratelor. În sectorul sănătății, vor fi consolidate mecanismele de control bugetar prin îmbunătățirea cadrelor de raportare și de monitorizare, în special în ceea ce privește spitalele și cheltuielile farmaceutice pentru a se evita reacumularea arieratelor. Stabilirea priorităților în ceea ce privește investițiile publice va fi consolidată pentru a spori potențialul de creștere al țării. C: Gestionarea datoriei publice Autoritățile vor lua măsurile necesare pentru a îmbunătăți gestionarea datoriei publice în scopul de a reduce costurile și riscurile de finanțare și de a prelungi scadența medie a datoriei publice. D: Reglementarea și supravegherea sectorului financiar În sectorul financiar, autoritățile vor continua îmbunătățirea cadrului privind rezoluția bancară și a legislației referitoare la Fondul de garantare a depozitelor, prin modificarea OG 39/1996 și a OUG 99/2006. În vederea accelerării procesului de curățare a bilanțului, Banca Națională a României (BNR) a clarificat dispozițiile aplicabile scoaterii în afara bilanțului a creditelor cu Asociația Română a Băncilor și va realiza o analiză cuprinzătoare a calității activelor din sectorul bancar. Pentru a dezvolta în continuare piețele de capital și pentru a diversifica sursele de finanțare ale băncilor, autoritățile vor modifica legislația privind obligațiunile garantate. Menținerea disciplinei în domeniul creditării și evitarea hazardului moral în rândul debitorilor contribuie semnificativ la consolidarea stabilității financiare. Ca atare, guvernul va evita în continuare să adopte inițiative legislative (cum ar fi legea falimentului personal) și să promoveze dispoziții legislative privind colectarea datoriilor care ar putea submina disciplina în domeniul creditării. Autoritățile vor organiza consultări ample cu toate părțile interesate relevante, ținând seama și de evaluarea impactului care a fost finalizată de BNR, în ceea ce privește noile dispoziții privind clauzele abuzive din legea de aplicare a Codului de procedură civilă, vor asigura judecarea cauzelor legate de clauzele abuzive în fața unor instanțe de judecată cu rang superior sau a unei instanțe unice specializate și vor lua toate măsurile necesare pentru a asigura o aplicare coerentă a acestor dispoziții. Pentru a consolida supravegherea pieței financiare nebancare și a îmbunătăți protecția consumatorilor, autoritățile se vor asigura că legislația privind autoritatea integrată de reglementare a sectorului financiar non-bancar, Autoritatea de Supraveghere Financiară (ASF), va fi modificată astfel încât să fie conformă cu bunele practici internaționale. E: Reforme structurale Reformele structurale vizează îmbunătățirea funcționării pieței, creșterea rezistenței la șocurile externe și consolidarea potențialului de creștere pe termen lung al României. Agenda reformelor structurale din cadrul programului este o parte din agenda mai cuprinzătoare care este stabilită în programul național de reforme al României și face obiectul recomandărilor specifice adresate României în contextul semestrului european. Restructurarea întreprinderilor de stat, inclusiv prin privatizare, va fi intensificată în vederea reducerii riscurilor pe care le presupun arieratele acumulate și pierderile operaționale pentru bugetul public general, îmbunătățindu-se în același timp viabilitatea financiară a majorității activităților desfășurate de întreprinderile respective. Autoritățile vor lua măsuri de consolidare a guvernanței corporative a întreprinderilor de stat, inclusiv în sectorul financiar. În sectorul energetic, măsurile nerealizate care au fost convenite în cadrul celor două programe anterioare, printre care se numără punerea în aplicare a foilor de parcurs pentru liberalizarea piețelor gazelor și energiei electrice, vor fi puse în aplicare. Îmbunătățirea mediului de afaceri și facilitarea accesului la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) constituie un alt pilon important al agendei de reforme structurale din cadrul programului. Programul urmărește reducerea sarcinii administrative pentru IMM-uri, prin facilitarea accesului lor la capitaluri bancare și la capital propriu, prin reducerea incertitudinii juridice îmbunătățind înregistrarea terenurilor și a proprietăților și prin sprijinirea IMM-urilor în vederea începerii de activități în străinătate. În plus, programul sprijină reforma cadrului privind drepturile de proprietate intelectuală, în special în ceea ce privește brevetele, cu scopul de a atrage investiții străine directe în activitățile de cercetare și inovare. În domeniul piețelor muncii, programul sprijină finalizarea reformei pensiilor din 2010 prin egalizarea vârstei de pensionare pentru bărbați și femei. În plus față de domeniile largi de măsuri descrise anterior, pentru a îmbunătăți eficiența administrației publice în domenii esențiale pentru punerea în aplicare a programului, autoritățile române vor fi invitate să prezinte Comitetului economic și financiar (CEF) / Comitetului pentru politică economică (EPC), la fiecare șase luni, un raport privind progresele înregistrate în acest domeniu. F: Politica monetară Politica monetară se va concentra în continuare pe stabilitatea prețurilor în vederea menținerii inflației în intervalul-țintă stabilit de Banca Națională a României (2,5 % ± 1 punct procentual). Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI privind acordarea de asistență reciprocă României CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 143, având în vedere recomandarea Comisiei Europene emisă în urma consultării Comitetului economic și financiar, întrucât: (1) România a pus în aplicare un program substanțial de reforme începând din 2009. În cadrul a două programe pentru balanța de plăți (BDP), România și-a corectat în mare parte dezechilibrele macroeconomice externe, iar procedura aplicabilă deficitelor excesive a fost abrogată de Consiliu la 21 iunie 2013. Consolidarea bugetară ar trebui continuată în conformitate cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere în vederea îndeplinirii obiectivului pe termen mediu (OTM) până în 2015. Guvernul a redobândit accesul deplin la finanțare pe piețele financiare, iar cursul de schimb a rămas, în general, la un nivel stabil de la jumătatea anului 2009. (2) Stabilitatea macroeconomică și financiară ar trebui consolidată prin urmărirea unor politici prudente. Reformele structurale lansate în cadrul programelor anterioare ar trebui continuate și, dacă este cazul, consolidate, pentru a reduce vulnerabilitățile și pentru a consolida baza necesară creșterii viitoare și recuperării decalajului. (3) Consiliul va examina cu regularitate politicile economice puse în aplicare de România, în special în contextul analizelor anuale privind programul de convergență actualizat al României și punerea în aplicare a programului național de reformă, precum și în cadrul evaluărilor regulate ale progreselor înregistrate de România în contextul raportului de convergență. (4) Conform scenariului de bază al programului economic, nevoile brute totale de finanțare până la sfârșitul anului 2015 sunt acoperite integral, iar guvernul are în continuare acces la finanțare pe piețele financiare, însă riscurile care planează asupra scenariului de bază justifică solicitarea de asistență financiară preventivă formulată de România, ca măsură de continuare a asistenței acordate în temeiul Deciziilor 2009/458/CE[2] și 2011/289/UE[3] ale Consiliului. (5) Autoritățile române au solicitat asistență financiară din partea Uniunii și a altor instituții financiare internaționale cu scopul de a sprijini sustenabilitatea balanței de plăți și de a asigura menținerea rezervelor valutare la un nivel prudent, chiar și în condiții economice neprielnice. (6) În ciuda îmbunătățirilor legate de contul curent, România rămâne vulnerabilă la volatilitatea cursului de schimb și a fluxurilor de capital internaționale. Într-un scenariu negativ, caracterizat de reducerea lichidităților în prezent abundente, ar putea apărea situații în care costurile de finanțare pentru România să cunoască o creștere și, eventual, o creștere bruscă. În plus, evoluțiile negative din zona euro ar putea exercita noi presiuni asupra sectorului bancar. Vulnerabilitățile persistente justifică acordarea de asistență reciprocă din partea Uniunii, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articol unic Uniunea acordă asistență reciprocă României. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele DECLARAȚIE DE IMPACT BUGETAR (a se vedea articolul 16 din regulamentul intern) DOMENIUL DE POLITICĂ: TITLUL 01 – AFACERI ECONOMICE ȘI FINANCIARE ACTIVITATE: OPERAȚIUNI ȘI INSTRUMENTE FINANCIARE 1. DENUMIREA PROPUNERII, LINIA BUGETARĂ AFERENTĂ ȘI TITLUL Propunere de Decizie a Consiliului de acordare a unei asistențe financiare preventive pe termen mediu din partea UE României în paralel cu Recomandarea de Decizie a Consiliului de acordare de asistență reciprocă României. 01 04 01 01 Garanția Uniunii Europene pentru împrumuturile Uniunii în vederea susținerii balanței de plăți. 2. TEMEIUL JURIDIC: Articolul 143 din TFUE, Regulamentul nr. 332/2002 al Consiliului. 3. CIFRE GLOBALE PENTRU EXERCIȚIUL FINANCIAR (ÎN EURO) Această rubrică constituie structura pentru garanția acordată de Uniunea Europeană. Ea va permite Comisiei să asigure serviciul datoriei (principalul, dobânda și alte costuri) în eventualitatea incapacității de plată a debitorului (România). Se va utiliza mențiunea bugetară („p.m.”) pentru a arăta că garanția bugetară va fi activată numai în cazul unei solicitări efective a garanției. Se preconizează că, în mod normal, garanția bugetară nu va fi solicitată. 3a – Anul curent Nu se aplică. || || CA Credit inițial pentru exercițiul financiar (buget) || || Transferuri || || Credit suplimentar || || Credit total || || Credite deja rezervate printr-un alt program de lucru || || Sold disponibil || || Sumă pentru acțiunea propusă || || 3b – Reportări Nu se aplică. || || CA Reportări || || Credite deja rezervate printr-un alt program de lucru || || Sold disponibil || || Sumă pentru acțiunea propusă || || 3c – Următorul exercițiu financiar Nu se aplică. || || CA Credit inițial pentru exercițiul financiar (buget) || || p.m. Transferuri || || Credit suplimentar || || Credit total || || Credite deja rezervate printr-un alt program de lucru || || Sold disponibil || || Sumă pentru acțiunea propusă || || p.m. 4. DESCRIEREA ACȚIUNII Asistența financiară preventivă pe termen mediu din partea UE propusă spre a fi acordată României constă, odată activată, într-un împrumut UE (care urmează să fie finanțat prin împrumuturi UE pe piețele internaționale de capital sau de la instituțiile financiare) în valoare de până la 2 miliarde EUR. Aceasta va fi acordată în cadrul unui pachet internațional de finanțare, mai exact alături de un împrumut din partea FMI de 1,75 miliarde DST (aproximativ 2 miliarde EUR) pe baza unui acord stand-by. Banca Mondială a pus la dispoziție suma de 1 miliard EUR în cadrul unui împrumut pentru politici de dezvoltare cu opţiune de amânare a tragerii. În plus, Banca Mondială va acorda în continuare asistența angajată anterior în valoare de 891 de milioane EUR, din care suma de 514 milioane EUR nu a fost încă plătită. Sprijinul financiar preventiv pe termen mediu acordat de UE pentru România este menit să abordeze riscurile care mai afectează încă sustenabilitatea balanței de plăți a României; chiar dacă deficitul de cont curent a scăzut în mod clar, fluxurile de capital volatile implică riscuri pentru finanțarea acestuia. De asemenea, asistența preventivă oferă în continuare sprijin pentru programul economic al guvernului care vizează, printre altele, consolidarea stabilității macroeconomice, bugetare și financiare, îmbunătățirea capacității administrative, reformarea administrației fiscale, îmbunătățirea gestionării și a controlului finanțelor publice, precum și sporirea rezilienței și a potențialului de creștere al economiei românești. În sfârșit, asistența administrată de Comisie, pe baza consultărilor cu Comitetul economic și financiar, este un mijloc de a încuraja coerența politicilor economice din România cu angajamentele României în contextul UE și cu recomandările Consiliului, mai ales în ceea ce privește punerea în aplicare a programului național de reformă și a programului de convergență. Fondurile UE obținute pe piețele de capital sau de la instituții financiare în scopul extinderii împrumutului acordat României, în eventualitatea unei cereri formulate de această țară și cu condiția unei evaluări favorabile a cererii de către Comisie, după consultarea CEF, sunt acoperite de garanția UE. Împrumutul este obținut pe piețele de capital sau de la instituții financiare. Valoarea principalului aferent împrumuturilor care pot fi acordate României s-ar ridica la cel mult 2 miliarde EUR. Structura garanției oferite de UE îi va permite Comisiei să asigure serviciul datoriei în eventualitatea incapacității de plată a României. Pentru a-și îndeplini obligațiile, Comisia ar putea recurge la propriile rezerve de lichidități pentru a asigura provizoriu serviciul datoriei. În acest caz, se aplică articolul 12 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000 al Consiliului din 22 mai 2000 privind punerea în aplicare a Deciziei 2007/436/CE, Euratom referitoare la sistemul resurselor proprii ale Comunităților (JO L 130, 31.5.2000, p. 1). 5. METODA DE CALCUL ADOPTATĂ Nu se aplică. 6. SCADENȚARUL PLĂȚILOR (ÎN EURO) Nu se aplică. Denumirea rubricii || Credite || Plăți || || || Anul n || Anul n+1 || Anul n+2 || Anul n+3 || Exercițiile financiare următoare || Anul n || || || || || || || Anul n+1 || || || || || || || || || || || || || || Anul n || || || || || || || Anul n+1 || || || || || || || || || || || || || || Total || || || || || || [1] Primul program a făcut obiectul Deciziei 2009/459/CE a Consiliului, iar cel de al doilea program a făcut obiectul Deciziei 2011/288/UE a Consiliului. [2] JO L 150, 13.6.2009, p. 6. [3] JO L 132, 12.5.2011, p. 28.