[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 4.2.2008

COM(2008) 38 final

COMUNICARE A COMISIEI

privind crearea unui forum de discuţii cu privire la politicile şi practicile UE în domeniul justiţiei

COMUNICARE A COMISIEI

privind crearea unui forum de discuţii cu privire la politicile şi practicile UE în domeniul justiţiei

1. INTRODUCERE

1. În anul 2004, Consiliul European a adoptat Programul de la Haga pentru consolidarea libertăţii, securităţii şi justiţiei în Uniunea Europeană[1] şi a recomandat instituirea unui sistem care permite o evaluare obiectivă şi imparţială a modului în care sunt puse în aplicare politicile europene în materie de justiţie, fără a aduce atingere independenţei sistemului judiciar. Parlamentul European şi-a dat acordul printr-o recomandare emisă în februarie 2005[2]. Planul de acţiune privind punerea în aplicare a Programului de la Haga[3] a subliniat că acesta va contribui la consolidarea încrederii reciproce.

2. Este necesar să aibă loc un dialog cu toate părţile interesate în toate stadiile elaborării şi punerii în aplicare a politicilor în domeniul justiţiei cu scopul de a revizui modalităţile de îmbunătăţire a cooperării judiciare şi de a promova spaţiul european de justiţie, de a decide ce măsuri ar trebui adoptate, de a evalua dacă instrumentele adoptate sunt transpuse şi puse în aplicare corect, dacă sunt folosite în mod corespunzător şi dacă îndeplinesc obiectivele stabilite. Într-un sens mai larg, trebuie să aflăm dacă spaţiul european de justiţie funcţionează eficient şi dacă cei care îl utilizează şi lucrează în cadrul acestuia sunt mulţumiţi.

3. Comisia intenţionează să creeze un Forum privind justiţia („Forumul”) care să ofere un mecanism permanent de consultare a părţilor interesate, obţinere de reacţii şi revizuire transparentă şi obiectivă a politicilor şi practicilor UE în domeniul justiţiei. Forumul va lua în considerare diferenţele care rezultă din tratate în ceea ce priveşte politicile în materie civilă şi penală. Acesta va avea două sfere de activitate principale, (1) să ofere Comisiei opinii avizate privind politicile şi legislaţia europeană în domeniul justiţiei şi (2) să promoveze încrederea reciprocă între sistemele judiciare europene prin îmbunătăţirea cunoaşterii reciproce a sistemelor respective.

4. Un dialog deschis între toţi actorii din cadrul sistemelor judiciare din întreaga Uniune Europeană va favoriza încrederea reciprocă în diverse moduri. Acesta va avea un impact asupra cetăţenilor care vor putea să accepte şi să respecte într-o mai mare măsură sistemul judiciar al UE dacă vor înţelege cum şi de ce acesta funcţionează la nivel naţional. Trebuie să existe încredere la nivel politic deoarece instrumentele UE urmează să fie puse în aplicare prin intermediul legislaţiilor naţionale. În final, nu numai cetăţenii ci şi practicienii dreptului, în special judecătorii, trebuie să înţeleagă şi să accepte aceste instrumente, motiv pentru care trebuie să fie convinşi personal de necesitatea şi eficienţa acestora. Lipsa de încredere la oricare din aceste niveluri duce la o funcţionare necorespunzătoare a sistemului.

5. Toţi cetăţenii europeni au dreptul să beneficieze de servicii juridice de înaltă calitate oriunde pe teritoriul UE. Acest lucru este cu atât mai important cu cât Consiliul European de la Tampere din 1999 a declarat că principiul recunoaşterii reciproce reprezintă „fundamentul spaţiului de libertate, securitate şi justiţie”. Astfel, hotărârile judecătoreşti vor circula liber şi rapid pe întreg teritoriul UE fără controalele şi măsurile de protecţie tradiţionale. Totuşi, recunoaşterea reciprocă poate funcţiona doar dacă există încredere între statele membre. Programul de la Haga a afirmat că o justiţie de înaltă calitate este un factor cheie în consolidarea încrederii reciproce. „Într-o Uniune Europeană extinsă, încrederea reciprocă se bazează pe certitudinea că toţi cetăţenii europeni au acces la un sistem judiciar care îndeplineşte cele mai înalte standarde de calitate”.

6. Existenţa unui dialog permanent privind politicile şi practicile în domeniul justiţiei este de o extremă importanţă, nu numai pentru consolidarea încrederii reciproce, îmbunătăţirea recunoaşterii reciproce şi a accesului la justiţie, ci şi, într-un sens mai general, pentru bunul mers al societăţii într-un context mai larg. Unul din aspectele de luat în considerare îl reprezintă impactul economic al unui sistem judiciar sănătos. Strategia de la Lisabona[4] are drept obiectiv crearea unei economii europene dinamice. Există o legătură între sistemele judiciare eficiente şi economiile dinamice. Un climat de încredere în justiţie constituie un avantaj în contextul actual de concurenţă mondială, iar UE trebuie să depună eforturi similare cu cele ale statelor membre în această privinţă.

7. În iunie 2006, Comisia a adoptat o Comunicare privind evaluarea politicilor europene în domeniul libertăţii, securităţii şi justiţiei[5] („Comunicarea din iunie 2006”). Activităţile forumului vor fi în concordanţă cu mecanismul stabilit prin comunicarea din iunie 2006, completând colectarea de informaţii, consultarea părţilor interesate, raportarea şi etapele evaluării aprofundate.

8. În septembrie 2006, Comisia a găzduit o întâlnire a experţilor în vederea evaluării gradului de susţinere a forumului. Reacţiile la aceasta au sugerat că părţile interesate salută iniţiativa şi împărtăşesc opinia Comisiei conform căreia un Forum privind justiţia va servi la promovarea încrederii reciproce la diferite niveluri. Atât practicienii cât şi alţi experţi au considerat oportun ca opiniile, experienţa şi expertiza lor să fie luate în considerare pe parcursul elaborării, adoptării şi punerii în aplicare a legislaţiei europene.

2. OBIECTIVELE FORUMULUI

2.1. Măsuri necesare

9. Nu există în prezent un dialog permanent sau un canal de comunicare consacrat între autorităţile europene şi practicieni în vederea discutării motivelor care stau la baza unei propuneri legislative sau a impactului instrumentelor adoptate asupra modului în care cooperarea judiciară funcţionează zi de zi. Instrumentele adoptate trebuie evaluate din punct de vedere al efectelor acestora asupra sistemelor naţionale.

10. Practicienii care vor veni în contact şi vor lucra cu măsurile UE ar trebui să fie consultaţi încă de la bun început. Odată ce măsura este adoptată, ar trebui examinate gradul în care aceasta este folosită, dacă îndeplineşte obiectivele pentru care a fost elaborată şi costul generat pentru atingerea scopului, incluzând orice consecinţe neprevăzute sau nedorite.

11. Obiectivele principale ale forumului vor consta în îmbunătăţirea elaborării politicilor în domeniile justiţiei civile şi penale prin punerea la dispoziţie a unei platforme permanente de dialog cu părţile interesate, revizuirea punerii în aplicare a instrumentelor în vigoare şi contribuţia la o încredere reciprocă sporită la nivel european.

2.1.1. Contribuţia la etapa evaluării ex ante

12. Până în prezent, orientările politice şi programele legislative ale UE au fost în mare parte elaborate fără consultarea practicienilor în faza iniţială. Atunci când timpul a permis să fie prezentată o Carte verde înaintea redactării unei propuneri, contribuţia practicienilor s-a dovedit utilă în acel stadiu. Forumul va oferi posibilitatea de a institui un dialog în stadiul elaborării politicilor. Mai mult, Comisia Europeană s-a angajat să respecte un sistem de evaluare aprofundată a impactului (incluzând o examinare a oricărui impact asupra drepturilor fundamentale) înainte de adoptarea unei propuneri. Experienţa practică a forumului va fi folosită pentru a ajuta la pregătirea evaluărilor aprofundate ale impactului.

2.1.2. Examinarea punerii în aplicare a instrumentelor din punct de vedere juridic şi practic

13. Majoritatea instrumentelor adoptate în domeniul justiţiei civile şi penale necesită pregătirea de către Comisie a unui raport de evaluare privind aplicarea acestora în legislaţia naţională. În acest stadiu, Comisia va putea să consulte Forumul.[6]

14. Consultarea Forumului este în special binevenită în ceea ce priveşte punerea în aplicare practică a instrumentelor. În domeniul justiţiei civile, punerea în aplicare a instrumentelor adoptate în temeiul titlului IV intră sub jurisdicţia Curţii Europene de Justiţie (CEJ) în conformitate cu articolul 68 TCE. În plus, mecanismul de monitorizare instituit în temeiul articolului 226 din Tratatul CE permite Comisiei să sesizeze CEJ în cazul în care un stat membru nu îşi îndeplineşte obligaţiile. În domeniul justiţiei penale, un mecanism instituit în 1997[7] printr-o acţiune comună privind lupta împotriva criminalităţii organizate a fost utilizat în cadrul a trei sesiuni de evaluare privind funcţionarea practică a asistenţei juridice reciproce, politica de combatere a drogurilor şi respectiv schimburile de informaţii referitoare la aplicarea legii în statele membre şi cu Europol. O a patra sesiune, privind punerea în aplicare a mandatul de arest european, a început în 2006. Evaluarea este efectuată prin intermediul unui chestionar urmat de o vizită de studiu a unor echipe de experţi numiţi de statele membre, cu sprijinul Secretariatului General al Consiliului şi cu implicarea Comisiei. Aceeaşi metodă este folosită în evaluarea colegială a măsurilor anti-teroriste naţionale instituite în urma concluziilor întâlnirii extraordinare a Consiliului JAI din 20 septembrie 2001[8]. În urma acestor evaluări, se elaborează rapoarte care includ recomandări adresate statelor membre şi care, cu excepţia primului raport privind asistenţa judiciară reciprocă[9], rămân confidenţiale. Mai mult, tribunalele din statele membre care au acceptat jurisdicţia CEJ în materie penală au opţiunea de a sesiza CEJ în vederea pronunţării unei hotărâri preliminare în temeiul articolului 234, însă această procedură rămâne limitată.

15. Sistemul acţiunii comune constituie o procedură de lungă durată şi complicată care nu se justifică în cazul tuturor instrumentelor, astfel încât anumite instrumente nu sunt evaluate după punerea lor în aplicare. Forumul va oferi un cadru pentru schimbul de informaţii practice privind aplicarea concretă a instrumentelor permiţând astfel o mai bună evaluare a impactului acestora asupra cooperării judiciare.

2.1.3. Contribuţia la evaluarea impactului global al măsurilor UE asupra sistemelor judiciare naţionale şi asupra funcţionării cooperării judiciare

16. Evaluarea punerii în aplicare a instrumentelor adoptate, atât din perspectivă legislativă cât şi practică, nu este suficientă dacă nu este examinat impactul acestor instrumente asupra obiectivelor de politică generală, adică asupra funcţionării spaţiului judiciar european în ansamblul său.

17. Este necesară o examinare mai cuprinzătoare a impactului politicilor UE, ceea ce ar permite elaborarea unor criterii pentru a determina dacă măsura:

- şi-a atins obiectivul specific (de exemplu, mandatul de arest european avea ca obiectiv simplificarea şi accelerarea extrădărilor în interiorul UE),

- a contribuit la atingerea unui obiectiv global al UE (de exemplu facilitarea şi accelerarea cooperării între autorităţile judiciare, sporirea eficacităţii punerii în aplicare a deciziilor judiciare în interiorul UE, îmbunătăţirea accesului cetăţenilor europeni la justiţie, lupta împotriva criminalităţii organizate şi promovarea încrederii reciproce),

- a avut consecinţe neprevăzute (pozitive sau negative).

18. Atunci când este cazul, ar putea fi efectuată o analiză cost-beneficiu, luând în considerare criteriile financiare sau de altă natură.

2.1.4. Contribuţia la un dialog privind calitatea justiţiei în vederea consolidării încrederii reciproce

19. Forumul va oferi posibilitatea de a dezbate şi de a purta un dialog privind sistemele judiciare din fiecare stat membru şi, astfel, va încuraja încrederea reciprocă prin îmbunătăţirea cunoaşterii sistemelor judiciare din UE. Reprezentanţii sistemelor judiciare naţionale ar trebui să organizeze întâlniri în mod regulat pentru discutarea acestor chestiuni, pentru schimbul de bune practici, atunci când este cazul, şi pentru elaborarea acestora.

20. În Comunicarea sa din 2005 privind recunoaşterea reciprocă şi consolidarea încrederii reciproce în cadrul UE[10], Comisia a explicat modul în care intenţiona să promoveze încrederea reciprocă prin intermediul unor măsuri complementare (întărirea mecanismelor de evaluare, promovarea constituirii de reţele între practicienii dreptului şi dezvoltarea formării judiciare). Forumul va sprijini primele două activităţi şi poate avea un anumit impact asupra celei de-a treia. S-a dovedit că punerea în contact a practicienilor promovează încrederea reciprocă. Aceste măsuri complementare contribuie la o mai bună înţelegere atât a măsurilor UE cât şi a sistemelor naţionale. De exemplu, în contextul Programului de schimb pentru autorităţile judiciare[11], contactele stabilite între practicieni au facilitat cooperarea judiciară în cazuri concrete şi au permis practicienilor să identifice bunele practici judiciare (de exemplu privind gestionarea tribunalelor, termenele şi sprijinirea victimelor) şi ulterior să-şi îmbunătăţească practicile naţionale. Activităţile de acest tip ar trebui utilizate într-un mod mai sistematic în vederea amplificării efectelor pe care le au. În domeniul civil, Regulamentul (CE) nr. 1206/2001 al Consiliului privind cooperarea între instanţele statelor membre în domeniul obţinerii de probe în materie civilă sau comercială reprezintă un alt pas înainte important în consolidarea încrederii reciproce între autorităţile judiciare. Reţeaua Judiciară Europeană în materie civilă şi comercială joacă un rol important în promovarea schimbului de bune practici.

2.2. Colaborarea eficientă cu Consiliul Europei

21. Există mai multe mecanisme sectoriale de apreciere şi evaluare sub egida Consiliului Europei[12] care funcţionează într-un mod similar. Comisia europeană pentru eficienţa justiţiei (CEPEJ), care îşi propune să îmbunătăţească calitatea sistemelor judiciare din ţările membre ale Consiliului Europei, are un rol decisiv în dezvoltarea încrederii reciproce în cadrul UE. Misiunea principală a CEPEJ este de a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a principiilor şi normelor în materie de eficienţă a justiţiei în statele membre. Raportul de evaluare a sistemelor judiciare europene din 2006 conţine informaţii detaliate privind starea justiţiei.

22. Este esenţial ca activităţile UE să fie coerente cu cele ale Consiliului Europei şi, în acelaşi timp, să evite suprapunerea cu activitatea CEPEJ. Comisia şi CEPEJ ar trebui să continue cooperarea, care ar putea include iniţiative comune în vederea îmbunătăţirii calităţii justiţiei şi consolidării încrederii reciproce.

23. Forumul va contribui la această cooperare, de exemplu prin utilizarea rezultatelor activităţii CEPEJ şi prin colaborarea constructivă cu aceasta. Un reprezentant al CEPEJ ar trebui să participe la Forum.

24. Este important să fie luate în considerare caracterul specific al punerii în aplicare a principiului recunoaşterii reciproce şi al obiectivului de îmbunătăţire a accesului la justiţie pentru a reflecta gradul înalt de integrare pe care statele membre ale UE doresc să-l atingă. Pe baza rezultatelor activităţii CEPEJ, ar putea fi organizate studii specifice. Astfel, pot fi examinate chestiuni precum calitatea interpretărilor în faţa tribunalelor sau serviciile judiciare din punctul de vedere al beneficiarilor, adoptând o abordare „orientată spre client”.

3. ROLUL FORUMULUI

3.1. Examinarea justiţiei în UE

3.1.1. Etapa ex ante

25. Forumul va fi invitat să ofere comentarii, sfaturi şi asistenţă într-o fază cât mai timpurie a elaborării programelor legislative. Odată ce s-a stabilit că este necesară o acţiune la nivelul UE într-un anumit domeniu, Forumul va fi consultat în ceea ce priveşte implicaţiile practice ale fiecărei opţiuni politice şi poate fi invitat să contribuie în mod concret la elaborarea analizei aprofundate a impactului pentru măsura respectivă.

3.1.2. Examinarea punerii în aplicare a instrumentelor din punct de vedere juridic şi practic

26. În domeniul justiţiei penale, evaluarea Comisie se concentrează în principal asupra punerii în aplicare a instrumentelor din punct de vedere juridic. În practică, impactul rapoartelor Comisiei este redus deoarece Consiliul nu le examinează în detaliu şi nu continuă acţiunile în acest sens. Lipsa unei căi legale de acţiune în faţa CEJ în cazul unei încălcări accentuează şi mai mult această stare de lucruri.

27. În domeniul justiţiei civile, studiile elaborate înainte de prezentarea raportului de evaluare a aplicării unui instrument legislativ ar putea oferi o imagine de ansamblu utilă asupra situaţiei actuale, însă nu toate instrumentele în vigoare necesită un raport, iar periodicitatea acestora nu permite luarea în considerare a tuturor dificultăţilor şi problemelor legate de aplicarea instrumentelor în cauză.

28. Comisia nu consideră că, în acest stadiu, este necesară prezentarea unei legislaţii specifice în acest domeniu. Cu toate acestea, odată ce Forumul va fi creat, această necesitate va fi reexaminată şi în special, în ceea ce priveşte acţiunile penale, va fi examinată necesitatea de a revizui acţiunea comună din 1997.

3.1.3. Cum funcţionează cooperarea judiciară în ansamblul său

29. Fiind compus în mare parte din practicieni, reprezentanţi ai sistemelor judiciare naţionale şi academicieni, Forumul va oferi o perspectivă diferită şi o abordare globală a cooperării judiciare în ansamblul său, atunci când este necesar, precum şi o examinare cu obiective mai specifice a măsurilor UE.

30. Forumul va fi de asemenea utilizat în acest stadiu al mecanismului de evaluare al Direcţiei Generale Justiţie, Libertate şi Securitate. Comunicarea din iunie 2006 prezintă mecanismul de evaluare în trei etape al direcţiei generale incluzând toate politicile acesteia. Prima etapă prevede instituirea unui sistem de colectare şi distribuire a informaţiilor (folosind fişe informative elaborate în acest scop). Fişele vor include obiectivele de politică şi instrumentele principale. A doua etapă constă în revizuirea şi analizarea acestor informaţii. A treia etapă include o evaluare cu obiective precise[13] a unor domenii de politici sau instrumente specifice. Mecanismul se doreşte a fi cât mai cuprinzător pentru a include toate politicile de care se ocupă Direcţia Generală Justiţie, Libertate şi Securitate, bazându-se pe practicile actuale şi utilizând datele existente. Opiniile statelor membre şi ale societăţii civile urmează să fie examinate şi luate în considerare. Comisia încearcă să evite suprapunerea eforturilor la nivel european şi naţional şi, în prezent, poartă discuţii cu Consiliul privind mecanismul exact care urmează să fie stabilit şi cel mai bun mod de folosire a reţelei punctelor de contact prevăzute în comunicare. Activitatea Forumului va alimenta mecanismul global de evaluare şi va oferi competenţele concrete necesare pentru consultarea părţilor interesate[14] şi pentru etapa evaluării aprofundate[15]. Unul din rolurile Forumului va fi de a sugera domenii în care ar trebui organizate studii aprofundate şi de a supraveghea şi gestiona astfel de studii.

3.1.4. Consolidarea încrederii reciproce

31. Prin reunirea periodică a experţilor şi promovarea unui schimb de opinii privind punerea în aplicare a instrumentelor UE, politicile UE în domeniul justiţiei şi interacţiunea acestora cu sistemele juridice naţionale, Forumul va juca un rol cheie în îmbunătăţirea înţelegerii reciproce, în crearea treptată a unei culturi judiciare comune şi în promovarea încrederii reciproce.

4. ALCăTUIREA şI METODELE DE LUCRU ALE FORUMULUI

4.1. Alcătuire

32. Trebuie adunate informaţii din mai multe surse: statele membre, instanţele judiciare, practicieni, organizaţii neguvernamentale specializate, academicieni, şi, în mod ideal, beneficiarii sistemului judiciar. Statele membre pot trimite delegaţi şi grupuri de lucru specifice la sesiunile plenare ale Forumului, dacă doresc. Delegaţii anumitor state membre care au participat la întâlnirea experţilor din septembrie 2006 au explicat în mod clar că nu doresc să fie implicaţi într-un proces foarte solicitant. Astfel, participarea la activităţile Forumului rămâne la latitudinea statelor membre, cu excepţia sesiunilor plenare pentru care este de dorit ca acestea să trimită delegaţi.

33. Comisia va invita un reprezentant al Consiliului Europei, preferabil din cadrul CEPEJ, să participe la Forum cu scopul de a-şi urmări reciproc activităţile desfăşurate şi de a colabora pentru a evita suprapunerile şi pentru a promova complementaritatea.

34. Eurojust şi reţelele judiciare europene (în materie penală[16], civilă şi comercială[17]) urmează să fie reprezentate alături de reţelele profesionale europene relevante, active în domeniul justiţiei la nivel european. Comisia apreciază aportul adus de reţele cum ar fi Reţeaua europeană de consilii ale magistraturii (ENCJ)[18], Reţeaua europeană de preşedinţi ai Curţilor Supreme de Justiţie[19], Asociaţia Consiliilor de Stat[20], Federaţia europeană a judecătorilor administrativi, Consiliul Barourilor Europene (CCBE)[21], Asociaţia magistraţilor din Uniunea Europeană[22], Asociaţia europeană a barourilor în domeniul penal (ECBA)[23], Eurojustice[24], Reţeaua europeană a notarilor[25], PEOPIL (Organizaţia pan europeană a avocaţilor specializaţi în vătămări corporale)[26] şi Reţeaua europeană de formare judiciară. Comisia va invita la Forum organizaţii neguvernamentale specializate care îi reprezintă pe beneficiarii sistemului (de exemplu MEDEL, JUSTICE, Amnesty International, Victim Support Europe[27]). Vor fi incluşi, de asemenea, experţi judiciari provenind din ţările candidate.

35. Comisia intenţionează să implice reţele universitare (Reţeaua academiilor de drept penal european - ECLAN, Asociaţia internaţională de drept penal - AIDP, Eurodefensor) în vederea promovării unei abordări ştiinţifice obiective şi a generării unui veritabil schimb de opinii, incluzând experţi cu opinii diferite. De asemenea, Comisia intenţionează ca CEJ şi Agenţia pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să participe în modul cel mai adecvat.

36. În funcţie de subiectul în discuţie, pot fi invitaţi membri ad hoc cu experienţă în domeniul respectiv. Anumite organizaţii profesionale şi naţionale (de exemplu barourile naţionale) şi-au exprimat interesul faţă de anumite măsuri specifice. Acestea au o perspectivă diferită faţă de cea a organizaţiilor omoloage la nivel european iar contribuţia lor poate fi utilizată ad hoc, dacă doresc acest lucru.

4.2. Metodele de lucru ale Forumului

37. Forumul se va întruni periodic de mai multe ori pe an. Va avea loc o sesiune plenară o dată pe an, iar subgrupurile se vor întruni ori de câte ori este necesar[28]. Subgrupurile urmează să fie constituite pe baza unor domenii de interes sau a unor chestiuni specifice care necesită atenţie, unele subgrupuri ocupându-se de domeniul justiţiei civile, iar altele de cel al justiţiei penale; acestea vor examina aspecte specifice cum ar fi accesul la asistenţa judiciară, nivelul de satisfacţie al beneficiarilor sistemului de justiţie (de exemplu rapiditatea şi echitatea), tratamentul victimelor, serviciile de traducere şi interpretare, audierea părţilor, respectarea dreptului la un proces echitabil, recuperarea rapidă a creanţelor şi îmbunătăţirea accesului la justiţie pentru consumatori.

38. Cu ocazia redactării raportului Comisiei privind punerea în aplicare a legislaţiei, Forumul poate fi solicitat ad hoc să furnizeze o evaluare externă. Forumul va participa la exerciţiile destinate să evalueze transpunerea corectă (la sfârşitul termenului transpunerii) şi succesul avut de aceste măsuri la o data ulterioară (de exemplu la 5 ani de la intrarea în vigoare).

39. Fiecare organizaţie care este membră a Forumului ar trebui să numească o persoană de contact permanentă care să facă tot posibilul să participe la fiecare sesiune în vederea asigurării unei continuităţi a dezbaterii. Faptul că persoanele de contact se întâlnesc în mod regulat şi ajung să se cunoască reciproc va facilita asigurarea unei continuităţi, schimburi mai libere de opinii şi discuţii mai deschise.

40. Un aspect important al activităţii Forumului îl constituie identificarea celor mai bune practici. Schimbul de bune practici poate fi încurajat prin intermediul proiectelor din cadrul programelor financiare ale UE.

41. Forumul va participa de asemenea la desemnarea câştigătorului premiului „Balanţa de cristal”. În 2005, Comisia şi Consiliul Europei au creat premiul european bienal „Balanţa de cristal” pentru practicile inovatoare privind organizarea şi procedurile aplicate în domeniul justiţiei civile, în cadrul instanţelor europene, în vederea promovării unei mai bune funcţionări a sistemului public de justiţie civilă. Comisia intenţionează sa creeze un alt premiu bienal pentru recompensarea proiectelor transnaţionale care urmăresc îmbunătăţirea cunoaşterii reciproce şi schimbul de bune practici în domeniul justiţiei penale. Acest premiu va fi acordat în anii în care nu se acordă premiul pentru justiţie civilă. Proiectele eligibile vor cuprinde studii comparative şi/sau proiecte concrete de colaborare bazate pe înfrăţirea dintre tribunale, parchete, barouri şi administraţii ale penitenciarelor.

42. Activitatea Forumului va include examinarea aspectelor legate de statistici. În prezent, lipsesc statisticile compatibile[29], ceea ce face dificilă realizarea unei comparaţii semnificative a sistemelor judiciare, dar se pot aştepta îmbunătăţiri. În domeniul justiţiei penale, statisticile vor fi colectate într-un mod mai sistematic în urma instituirii unui grup de experţi ai UE în acest scop[30]. Grupul de experţi însărcinaţi să studieze necesităţile de politici publice în materie de date privind criminalitatea şi justiţia penală a fost instituit şi s-a reunit de două ori în 2007 (în aprilie şi decembrie). În urma discuţiilor cu ocazia reuniunii din aprilie, au fost create două subgrupuri tematice. Subiectele acoperite au fost traficul de fiinţe umane şi spălarea de bani. De asemenea, s-a decis instituirea unui subgrup de experţi însărcinat cu statisticile în materie penală. În ceea ce priveşte justiţia civilă, sunt disponibile statistici în cadrul studiilor cu obiective specifice şi a analizelor de impact. Forumul va sprijini Comisia prin comunicarea opiniei sale asupra acestor statistici, îmbunătăţirea metodelor statistice şi îmbunătăţirea utilizării datelor disponibile.

43. Va fi creat un site de internet în vederea diseminării rezultatelor Forumului şi a promovării dialogului şi consultării. Acest site va constitui un cadru permanent pentru discuţii între membrii Forumului şi va facilita schimburile cu părţile interesate şi ceilalţi cetăţeni. Majoritatea activităţilor şi studiilor Forumului vor fi disponibile pe acest site de internet.

44. Comisia va publica un raport privind activităţile Forumului care va fi prezentat periodic Consiliului şi Parlamentului European.

5. CONCLUZIE

Forumul va oferi Comisiei un instrument unic care să permită o mai buna înţelegere a impactului instrumentelor UE existente, a necesităţii de noi instrumente şi, într-un mod mai general, care vizează promovarea încrederii reciproce. Prin crearea unui cadru în care pot fi comparate periodic diverse experienţe şi puncte de vedere opuse, Forumul va contribui la o mai bună cunoaştere reciprocă şi înţelegere a altor sisteme. Regularitatea reuniunilor, diversitatea competenţelor şi aportul adus de toate sectoarele sistemului judiciar vor contribui la instituirea evaluării sistematice, obiective şi imparţiale prezentată în Programul de la Haga.

[1] JO 3.3.2005 C 53 p.1, punctul 3.2

[2] Recomandare adresată Consiliului de către Parlamentul European privind calitatea justiţiei penale şi armonizarea dreptului penal în statele membre: A6-0036/2005.

[3] JO 12.08.2005 C 198 p.1, punctul 4.1

[4] Cu ocazia Consiliului European de la Lisabona (23-34 martie 2000), şefii de stat şi de guvern au lansat Strategia de la Lisabona care are drept obiectiv transformarea UE în cea mai competitivă economie din lume şi ocuparea integrală a forţei de muncă până în 2010.

[5] COM(2006) 332 final, 28.6.2006.

[6] De exemplu, Concluziile Consiliului privind mandatul de arest european din iunie 2005 invită Comisia să consulte statele membre înainte de publicarea raportului pentru a evita orice interpretare greşită a legislaţiilor naţionale.

[7] Prin Acţiunea Comună nr. 97/827/JAI, adoptată de Consiliu la 5 decembrie 1997.

[8] Decizia 2002/996/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2002 de instituire a unui mecanism de evaluare a sistemelor juridice şi a punerii lor în aplicare pe plan naţional în lupta împotriva terorismului (JO L 349, 12/24/2002).

[9] Raportul final privind primul exerciţiu de evaluare referitor la asistenţa juridică reciprocă în materie penală (2001/C 216/02)

[10] COM (2005)195 din 19.5.2005.

[11] În cadrul Programului anual de lucru pentru 2007.

[12] De exemplu GRECO (Grupul de state împotriva corupţiei), MONEYVAL (Comitetul de experţi privind evaluarea măsurilor de combatere a spălării banilor) care au fost instituite după modelul GAFI, Comitetul european pentru prevenirea torturii şi a tratamentului sau pedepselor inumane sau degradante (CPT) şi GRETA (instituit în cadrul Convenţiei privind combaterea traficului de persoane).

[13] Secţiunea 4.1 din Comunicarea din iunie 2006.

[14] Secţiunea 4.1.1. din Comunicarea din iunie 2006.

[15] Ibid. punctul 32.

[16] http://www.ejn-crimjust.europa.eu/

[17] http://ec.europa.eu/civiljustice/

[18] http://www.encj.eu/encj/

[19] http://www.uepcsj.org

[20] http://www.juradmin.eu

[21] http://www.ccbe.org/

[22] http://www.amue-ejpa.org

[23] http://www.ecba.org/

[24] http://www.eurojustice.eu/

[25] http://www.cnue.eu

[26] http://www.peopil.com

[27] http://www.euvictimservices.org/

[28] Costul acţiunilor la care se face referire în prezenta Comunicare va fi suportat de către instrumentele financiare relevante (în special programul „Justiţia penală” - Decizia nr. 2007/126/JAI a Consiliului) din cadrul pachetelor existente.

[29] A se vedea raportul CEPEJ şi statisticile SPACE.

[30] 2006/581/CE: Decizia Comisiei din 7 august 2006 de constituire a grupului de experţi însărcinaţi să studieze necesităţile de politici publice în materie de date privind criminalitatea şi justiţia penală JO L 234 , 29.8.2006 p. 29.