CUPRINS

1. Context și prezentare generală 3

2. Implementarea priorităților Uniunii Europene 7

3. Aspecte orizontale 12

4. Perspective 15

Prezentul raport din 2011 este primul raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind implementarea planurilor strategice naționale (PSN)[1] și a orientărilor strategice comunitare (OSC) pentru dezvoltare rurală (2007-2013)[2].

Raportul Comisiei[3] se bazează pe analiza și evaluarea rapoartelor de sinteză depuse de statele membre (SM) în 2010[4], precum și pe alte informații disponibile, în special pe indicatorii de monitorizare fizici și financiari comuni și pe unele dintre rezultatele Rețelei Europene pentru Dezvoltare Rurală.

Raportul oferă o sinteză a principalelor evoluții, curente și provocări actuale legate de implementarea planurilor strategice naționale și a OSC.

Trebuie menționat faptul că informațiile folosite în rapoartele de sinteză din 2010 de către SM sunt agregate de la începutul perioadei de programare din 2007 până la sfârșitul anului 2009. Modificările aduse planurilor strategice naționale și celorlalte programe de dezvoltare rurală (PDR) în urma bilanțului de sănătate al PAC și a Planului european de redresare economică (PERE)[5] nu sunt luate în considerare în prezentul raport. De fapt, modificările au fost finalizate abia la începutul anului 2010.

1. CONTEXT șI PREZENTARE GENERALă

1.1 Prioritățile Uniunii Europene privind dezvoltarea rurală pentru perioada 2007-2013

În februarie 2006, Consiliul Uniunii Europene a adoptat orientările strategice pentru dezvoltare rurală pentru perioada 2007-20132, pe baza celor trei priorități tematice esențiale stabilite de Regulamentul Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR[6]):

Creșterea competitivității sectoarelor agricol și forestier. FEADR ar trebui să contribuie la consolidarea și dinamizarea sectorului agroalimentar european, axându-se asupra priorităților privind transferul de cunoștințe, modernizarea, inovarea și calitatea lanțului alimentar, precum și asupra sectoarelor prioritare pentru investiții în capitalul material și uman. Măsurile grupate în „axa 1” vor contribui în primul rând la îndeplinirea obiectivului de competitivitate al planurilor de dezvoltare rurală.

Îmbunătățirea mediului și a spațiului rural. Pentru a proteja și ameliora resursele naturale și peisajele din zonele rurale ale UE, resursele alocate acestei priorități ar trebui să contribuie la trei domenii prioritare la nivelul Uniunii: biodiversitatea, conservarea și dezvoltarea sistemelor agricole și forestiere de mare valoare naturală și a peisajelor agricole tradiționale, apa și schimbările climatice. Măsurile grupate în cadrul „axei 2” a PDR ar trebui să contribuie mai ales la îndeplinirea obiectivului de mediu.

Ameliorarea calității vieții în zonele rurale și încurajarea diversificării economiei rurale. Resursele alocate domeniilor diversificării economiei rurale și al calității vieții în zonele rurale ar trebui să contribuie la prioritatea generală de creare a unor posibilități de angajare și a condițiilor de creștere economică. Intervențiile ar trebui să fie utilizate în special pentru a încuraja constituirea de capacități, dobândirea de competențe și organizarea de strategii de dezvoltare locală, precum și pentru a garanta menținerea atractivității zonelor rurale pentru generațiile viitoare. În cursul promovării formării, informării și spiritului antreprenorial, ar trebui să se țină seama de nevoile speciale ale femeilor, ale tinerilor și ale lucrătorilor în vârstă. Măsurile grupate în cadrul „axei 3” a planurilor de dezvoltare rurală trebuie să contribuie mai ales la obiectivele de dezvoltare rurală mai ample, împreună cu axa 4 (a se vedea mai jos).

Dincolo de prioritățile tematice, orientările strategice au evidențiat de asemenea următoarele necesități:

- Constituirea de capacități locale pentru ocuparea forței de muncă și diversificare, contribuind în același timp la prioritățile tematice. Această axă orizontală, numită și „Axa Leader” ( axa 4 ) ar trebui să joace un rol important în ceea ce privește ameliorarea guvernanței și mobilizarea potențialului endogen de dezvoltare a zonelor rurale prin strategiile de dezvoltare locală.

- Garantarea coerenței programării . Ar trebuie maximizate sinergiile dintre axe și din interiorul acestora. După caz, ar trebui luate în considerare și alte strategii la nivelul UE. Ar trebui mobilizate mijloace de ameliorare a guvernanței și de punere în aplicare a politicilor. În special, ar trebui create rețele europene și naționale pentru dezvoltare rurală, ca platformă de schimb între părțile interesate a bunelor practici și a expertizei privind toate aspectele elaborării, gestionării și punerii în aplicare a politicilor.

- Complementaritatea instrumentelor comunitare. Pentru a încuraja sinergiile dintre politicile structurale, de ocupare a forței de muncă și de dezvoltare rurală, statele membre ar trebui să asigure complementaritatea și coerența acțiunilor care urmează să fie finanțate din diferite fonduri ale UE.

Aceste orientări strategice au oferit cadrul pe baza căruia fiecare stat membru și-a elaborat propriul plan strategic național, care transpune prioritățile UE în priorități naționale și constituie o referință pentru elaborarea programelor de dezvoltare rurală. Acestea implementează prioritățile prin seturi de măsuri selecționate, grupate pe axe (a se vedea tabelul 1[7] cu lista măsurilor pentru fiecare axă). Programele pot fi naționale sau regionale și au fost aprobate de Comisie în 2007 și 2008. Implementarea lor este monitorizată și evaluată pe baza Cadrului Comun de Monitorizare și Evaluare (CCME).

[pic]

1.2 Prezentarea bugetului inițial și a obiectivelor operaționale

Bugetul total al FEADR s-a ridicat la 90,98 miliarde EUR (înainte de modificările care au urmat bilanțului de sănătate și PERE)[8] pentru întreaga perioadă de programare 2007-2013. Pentru asigurarea unei strategii echilibrate, FEADR a alocat un nivel minim de cheltuieli pentru fiecare axă tematică ce urmează să fie aplicată în fiecare PDR (10 %, 25 % și, respectiv, 10 % pentru axele 1, 2 și 3). Pentru axa Leader este rezervat un procentaj de minimum 5 % (2,5 % pentru noile state membre) din finanțarea UE pentru fiecare program. Contribuțiile FEADR la PDR sunt completate de finanțare publică națională (cofinanțare[9]). Aceste contribuții FEADR sunt finanțate în contextul gestionării partajate între statele membre și Uniune[10].

Odată realizată programarea la nivelul statelor membre, defalcarea financiară între diferitele axe, precum și definirea principalelor obiective pentru 2013 au avut în iunie 2008 următoarele rezultate[11]:

- Axa 1 „Creșterea competitivității sectoarelor agricol și forestier ” primește 36 % din totalul FEADR. Se preconizează că, până în 2013, această axă va contribui la 590 000 de proiecte de investiții pentru modernizarea exploatațiilor agricole, va sprijini 68 000 de întreprinderi pentru creșterea valorii adăugate a produselor agricole și forestiere și va avea ca rezultat formarea cu succes a 2,2 milioane de participanți prin activități de formare profesională legate de agricultură și/sau silvicultură.

- Axa 2 „Îmbunătățirea mediului și a spațiului rural” predomină cu 46 % din totalul FEADR. Rezultatele planificate sunt: 45 de milioane ha de teren agricol gestionate în cadrul schemelor de agromediu, 600 000 ha teren nou împădurite, 1,1 milioane ha de teren agricol sprijinite pentru a îndeplini cerințele NATURA 2000 și o creștere cu 20 500 ktep a producției de energie din surse regenerabile[12].

- Axa 3 „Calitatea vieții în zonele rurale și diversificarea economiei rurale” primește un procentaj mai redus, adică 18 % din totalul FEADR. Până în 2013, se preconizează că va contribui la furnizarea de servicii ameliorate pentru 71 milioane de locuitori din zonele rurale și că va sprijini 32 400 de proiecte de renovare a satelor.

Procentajul axei Leader este de 6 % din totalul finanțării FEADR. Sprijinul pentru implementarea strategiilor de dezvoltare locală este calculat proporțional în cadrul celor trei axe principale la care contribuie acesta.

La nivelul măsurilor, principala măsură constă în continuare în plățile pentru agromediu (214), care se ridică la 20,3 miliarde EUR pentru întreaga perioadă. În ordinea importanței bugetare, următoarele măsuri prioritare sunt sprijinul pentru zonele dezavantajate (211+212), cu 12,6 miliarde EUR, și măsura privind modernizarea exploatațiilor agricole (121), cu 9,7 miliarde EUR.

Figura 1 : Bugetul general pentru dezvoltare rurală (FEADR) înainte de bilanțul de sănătate și PERE, defalcat pe măsuri (în miliarde EUR)[13]

[pic]

2. IMPLEMENTAREA PRIORITățILOR COMUNITARE

2.1 Prezentarea generală a rezultatelor, dificultăților și soluțiilor

Plata totală din FEADR efectuată de cele 27 de state membre ale Uniunii Europene pentru perioada de programare 2007-2009 se ridică la 19,4 miliarde EUR[14], reprezentând 21,3 % din bugetul general pentru 2007-2013, de 90,98 miliarde EUR. Întrucât calendarul analizat reprezintă 33 % din perioada de plată (3 ani din 9[15]), această cifră indică o absorbție ușor târzie. Totuși, implementarea programului necesită în mod normal mai mulți ani înainte de a ajunge la o viteză normală de derulare, mai ales având în vedere că multe programe de dezvoltare rurală au fost adoptate spre sfârșitul anului 2007, iar 41 de programe de dezvoltare rurală (din 94) au fost aprobate abia în 2008.

Situația din statele membre este departe de a fi una omogenă (figura 2): doar 2 state membre au un nivel al cheltuielilor de peste 40 %, iar 3 state membre au cheltuit mai puțin de 10 %. Trebuie menționat faptul că, în unele cazuri, plățile au fost făcute pentru angajamente din perioada de programare anterioară, 2000-2006, astfel cum prevedeau normele tranzitorii. Această situație ar putea duce la o oarecare denaturare a imaginii privind nivelul de adoptare în cazul unor măsuri și al unor state membre.

Figura 2 : Execuția generală a bugetului FEADR până la sfârșitul anului 2009 față de alocarea totală pentru 2007-2013

[pic]

Unele măsuri din axa 2 au atins nivelul maxim mai repede decât altele datorită măsurilor tranzitorii menționate anterior. Pe de altă parte, axele 1 și 3 au fost încetinite semnificativ de criza financiară, care a redus disponibilitatea fondurilor naționale în statele membre. A devenit mai dificil pentru beneficiari să obțină finanțarea privată necesară. În ceea ce privește axa 4, se observă în general un demaraj lent, explicabil prin stabilirea strategiilor locale și selectarea grupurilor de acțiune locală înainte de implementarea oricărui proiect (a se vedea tabelul 3).

Figura 3 : Bugetul general pentru dezvoltare rurală (FEADR) înainte de bilanțul de sănătate în funcție de axă (în miliarde EUR) și rata de absorbție până la sfârșitul anului 2009[16]

[pic]

Gradul de aplicare a indicatorilor de realizare față de obiectivele generale pentru anul 2013 stabilite de statele membre în programele lor este în general conform cu nivelul financiar de implementare. Situația completă a aplicării indicatorilor de realizare este prezentată în tabelul 2.

Dificultăți generale de implementare, soluții găsite

Dincolo de decalajul de timp necesar pentru aprobarea programelor de dezvoltare rurală, problema adusă cel mai frecvent în discuție de statele membre este criza economică. Aceasta a dus la dificultăți în adoptarea măsurilor de investiții, din cauza lipsei de resurse proprii a beneficiarilor, a dificultăților în obținerea creditelor de către solicitanți și a constrângerilor bugetare care limitează inițiativele publice. Sectorul privat a fost, în general, mai puțin dornic să-și asume riscuri, unele investiții fiind probabil orientate către proiecte mai puțin ambițioase sau pur și simplu amânate. Situația dificilă din sectorul produselor lactate din 2009 a avut, de asemenea, un impact negativ asupra punerii în aplicare a programelor de dezvoltare rurală.

Costurile administrative ridicate și complexitatea procedurală sunt evidențiate de unele state membre ca impedimente în calea unei implementări fără probleme. Mai mult, unele programe de dezvoltare rurală s-au confruntat cu lipsa capacităților suficiente a autorităților de gestionare și de control, cu dificultăți în instituirea sistemului de monitorizare și cu incertitudini juridice. În special, unele state membre au evidențiat lacune în implementarea la nivelul statelor membre a legislației de mediu (precum Directiva-cadru privind apa, NATURA 2000 etc.) relevante pentru anumite măsuri (de exemplu, 213), precum și necesitatea de a obține interpretarea normelor privind ajutoarele de stat (în special în cazul proiectelor de producere a energiei regenerabile).

Lipsa conștientizării și a experienței în rândul potențialilor beneficiari poate duce, de asemenea, la un demaraj lent, în special în unele state membre UE-12 (de exemplu, progresul lent în privința măsurilor referitoare la capitalul uman; cereri inadecvate) sau în general în statele membre UE-27 atunci când sunt introduse noi măsuri. Unele state membre iau în considerare oferirea unei mase critice suficiente de activități de formare/servicii de consultanță agricolă pentru a depăși aceste probleme.

Soluțiile au fost sau sunt pe cale de a fi găsite și sunt deja introduse în mod substanțial în programe prin intermediul modificărilor. Confruntate cu criza financiară, statele membre au introdus diverse adaptări ale programelor, precum: modificări în ceea ce privește domeniul de aplicare a ajutoarelor de stat, nivelul subvențiilor, ratele de intervenție pentru măsuri mai puțin atractive, ajustarea criteriilor de selecție, creșterea ratei de cofinanțare și/sau realocare a fondurilor UE. În ceea ce privește dificultățile administrative și juridice inițiale, cele mai multe dintre acestea au fost soluționate.

2.2. Creșterea competitivității sectoarelor agricol și forestier

Cheltuielile totale din FEADR pentru axa 1 înregistrate pentru perioada 2007-2009 se ridică la 16,3 % din suma totală pentru 2007-2013 (media UE-27).

Principalele rezultate pentru acest obiectiv, la sfârșitul lui 2009, sunt:

- Numărul de participanți care au încheiat cu succes o activitate de formare în domeniul agricol și /sau forestier: 696 000 (32 % din obiectivul estimat pentru 2013).

- Numărul de exploatații care au introdus noi produse sau noi tehnici: 33 400 (10 % din obiectivul estimat pentru 2013).

Implementarea măsurilor[17]

Măsura 121 (Modernizarea exploatațiilor agricole) este cea mai importantă măsură din axa 1 în ceea ce privește alocarea bugetului (9,7 miliarde EUR). Absorbția plăților pentru această măsură este de 23 % din bugetul total, cu 106 000 de proiecte de modernizare deja sprijinite (18 % din obiectivul pentru 2013). Demarajul pozitiv arată interesul ridicat al fermierilor pentru investiții. Acolo unde ratele implementării sunt sub preconizări, principala justificare a statelor membre a fost criza economică, care a avut o influență negativă asupra capacității de investiție a exploatațiilor. În alte state membre, rata implementării pare să fie mai rapidă decât s-a preconizat, fiind necesară creșterea bugetului estimat pentru M121 (a se vedea tabelul 3).

Măsura 123 (Creșterea valorii adăugate a produselor agricole și forestiere), următoarea măsură ca importanță în cadrul axei 1 în ceea ce privește alocarea fondurilor, este caracterizată de un procentaj de absorbție 9,6 % și cuprinde 7 060 de exploatații sprijinite (din 68 000, obiectivul pentru 2013). Printre celelalte măsuri din axa 1, consemnăm următoarele niveluri de utilizare: 141 (Agricultura de semisubzistență: 29 % și 8 885 de ferme de semisubzistență sprijinite), 113 (Pensionare timpurie: 28 % și 17 385 de beneficiari) și 112 (Instalarea tinerilor fermieri: 20 % și sprijin acordat pentru 36 660 de tineri fermieri).

2.3. Îmbunătățirea mediului și a spațiului rural

Cheltuielile totale din axa 2 a FEADR pentru perioada 2007-2009 reprezintă 32,6 % din alocarea totală. Un nivel de implementare cu mult peste media UE-27 a fost atins în mai multe state membre (a se vedea tabelul 3). Alte state membre prezintă o rată de sub 20 %, în special statele în care măsurile din cadrul axei 2 sunt noi sau relativ noi pentru beneficiarii sau administrațiile din țările respective.

Principalele rezultate obținute pentru acest obiectiv la sfârșitul anului 2009 sunt în special:

- 43 de milioane ha au făcut obiectul unor acțiuni de gestionarea a terenurilor, contribuind la biodiversitate;

- 27 de milioane ha pentru ameliorarea calității apei;

- 25 de milioane ha pentru abordarea problemelor legate de schimbările climatice;

- 30 de milioane ha pentru ameliorarea calității solului[18].

Implementarea măsurilor

Primele trei măsuri ca importanță în ceea ce privește alocarea bugetului sunt de asemenea măsurile cu cea mai mare rată de utilizare din cadrul axei 2: 211 (Plăți destinate compensării handicapurilor naturale din zonele montane, cu un procentaj de 42 %), 212 (Plăți destinate compensării handicapurilor naturale din alte zone decât cele montane, cu un procentaj de 40 %) și 214 (Plăți pentru agromediu, cu un procentaj de 33 %).

Măsurile 211 și 212 sprijină în total 50,9 milioane ha, iar agromediul sprijină 21,5[19] milioane ha. Acest interes semnificativ este susținut în UE-15 de o îndelungată experiență acumulată în cadrul perioadelor succesive de programare. Gradul ridicat de utilizare se explică de asemenea prin plata angajamentelor din perioada de programare anterioară, semnificativă în multe state membre.

Din punctul de vedere al utilizării, cele trei măsuri sunt urmate de măsurile 215 (Bunăstarea animalelor, cu o absorbție a fondurilor de 33 % și 126 700 contracte sprijinite până în prezent) și 221 (Prima împădurire a terenurilor agricole, cu o absorbție a fondurilor de 20 % și 72 500 ha de terenuri împădurite până în prezent).

2.4. Ameliorarea calității vieții în zonele rurale și încurajarea diversificării economiei rurale

Cheltuielile totale FEADR pentru axa 3 pentru perioada 2007-2009 reprezintă 6 % din alocarea totală pentru 2007-2013, cu diferențe semnificative între statele membre (a se vedea tabelul 3). Potrivit statelor membre, principalele cauze ale acestei absorbții lente sunt criza financiară (lipsa de fonduri private și naționale/locale) și unele dificultăți administrative (întârzieri în definirea normelor naționale de punere în aplicare, obligațiile de control, complexitatea cererilor…). În plus, în unele state membre, implementarea axei 3 se face exclusiv prin intermediul Leader și, prin urmare, întârzierile în implementarea Leader influențează totodată utilizarea axei 3.

Principalele rezultate obținute pentru acest obiectiv la sfârșitul anului 2009 sunt:

- axa 3 a contribuit la crearea de locuri de muncă (mai mult de 4 000) în contextul creșterii ratei șomajului în zonele rurale[20]

- populația din zonele rurale care beneficiază de servicii ameliorate cu sprijinul FEADR: 23 de milioane[21]

- un milion de alte gospodării din zonele rurale au acces la internet.

Implementarea măsurilor[22]

Cele mai importante măsuri din cadrul axei 3 din punctul de vedere al alocărilor totale sunt 322 (Renovarea și dezvoltarea satelor, cu o absorbție a fondurilor de 5 % și 12 800 de sate în care au avut loc activități de renovare) și 321 (Servicii de bază pentru economia și populația rurală, cu o absorbție a fondurilor de 7 % și 8 700 de proiecte finanțate).

Cel mai mare procentaj în rândul măsurilor din cadrul axei 3 a fost înregistrat pentru 341 (Dobândire de competențe, animare și implementarea strategiilor de dezvoltare locală) cu 14 % și 5 500 de proiecte sprijinite, urmată de măsura 323 (Conservarea și punerea în valoare a moștenirii rurale) înregistrând cea de a doua valoare cu 10 % și 23 500 proiecte sprijinite până în prezent.

2.5. Constituirea de capacități locale pentru ocuparea forței de muncă și diversificare

Statele membre au trebuit să selecteze grupurile de acțiune locală (GAL) cel târziu la doi ani după aprobarea programelor de dezvoltare rurală[23]. La sfârșitul anului 2009, selecția a fost finalizată în 20 de state membre, cu aproximativ 2 000 de grupuri de acțiune locală. Numărul grupurilor de acțiune locală s-a dublat în comparație cu Leader+, iar jumătate din teritorii implementează abordarea Leader pentru prima dată.

Având în vedere faptul că procesul de selecție a grupurilor de acțiune locală tocmai s-a încheiat în statele membre, multe dintre grupurile de acțiune selectate nu au început încă să implementeze proiectele legate de strategia de dezvoltare locală. Acest lucru explică absorbția lentă a fondurilor în cadrul axei 4 FEADR, care reprezintă doar 2,9 % din totalul fondurilor pentru această axă pentru perioada de programare, însă în ultimul timp a fost aprobat un număr semnificativ de proiecte.

Unele state membre au scos în evidență dificultăți specifice. Raționalizarea axei Leader a afectat în special flexibilitatea abordării, deoarece multe state membre au limitat alegerea proiectelor la măsurile predefinite, deși deseori proiectele Leader nu se încadrează în criteriile de eligibilitate ale măsurilor predefinite. Acest lucru a implicat importante adaptări administrative (reorganizare administrativă, formarea personalului).

3. ASPECTE ORIZONTALE

3.1. Garantarea coerenței programării

Sinergiile dintre axe și în cadrul axelor au fost asigurate pe durata întregului proces de programare, datorită:

- cerinței primordiale de consecvență cu OSC privind dezvoltarea rurală;

- fundamentării programelor de dezvoltare rurală pe o analiză a situației din punctul de vedere al punctelor forte și al punctelor slabe;

- furnizării în cadrul programelor de dezvoltare rurală a unor informații precise cu privire la axe și măsurile propuse pentru fiecare axă și descrierea acestora, inclusiv obiectivele specifice verificabile și indicatorii care permit măsurarea progresului, eficienței și eficacității programelor de dezvoltare rurală;

- evaluării ex-ante a programelor de dezvoltare rurală.

Monitorizarea implementării programelor de dezvoltare rurală permite efectuarea de verificări privind respectarea prevederilor.

Efectele transversale și contribuțiile indirecte ale unei măsuri la o altă axă decât cea din care face parte nu sunt totuși evaluate în prezent prin sistemul de monitorizare implementat (de exemplu, contribuția la combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea în cadrul tuturor axelor). Doar evaluările pot oferi indicii mai amănunțite cu privire la aceste sinergii și legături încrucișate.

Alte strategii la nivelul Uniunii Europene au fost luate în considerare în cadrul planurilor strategice naționale și în programele de dezvoltare rurală, precum Strategia forestieră europeană și cel de-al șaselea program comunitar de acțiune pentru mediu. Utilizarea crescândă a energiei din surse regenerabile și atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea au fost abordate în mod clar în cadrul strategiilor și programelor, în special prin stabilirea unor ținte cuantificate[24]. Contribuția planurilor de dezvoltare rurală la agricultura ecologică este examinată prin intermediul unui studiu specific al Comisiei Europene privind sprijinul public pentru agricultura ecologică.

Trebuie menționat faptul că, prin intermediul bilanțului de sănătate al PAC, s-a pus și mai mult accentul pe energia din surse regenerabile și pe schimbările climatice, precum și pe biodiversitate, gestionarea apei și sprijinul acordat restructurării sectorului produselor lactate; de asemenea, prin intermediul planurilor de dezvoltare rurală din cadrul PERE s-au adus contribuții la strategia UE în domeniul benzii largi. În 2010 au fost stabilite obiective noi[25].

Rețelele naționale pentru dezvoltare rurală (RNDR) și Rețeaua Europeană pentru Dezvoltare Rurală (REDR) au contribuit semnificativ la garantarea coerenței programării, mai ales prin asigurarea schimbului de informații și bune practici între părțile interesate și persoanele care gestionează programele de dezvoltare rurală, precum și prin efectuarea unor analize comune[26].

Rețelele naționale pentru dezvoltare rurală și Rețeaua Europeană pentru Dezvoltare Rurală colaborează în vederea ameliorării guvernanței și a punerii în aplicare a politicilor. Acțiuni suplimentare au fost desfășurate pentru punerea în aplicare a axei Leader, iar un grup de lucru tematic examinează diversele mecanisme de punere în aplicare prin intermediul studiilor de caz. Aceste rețele consolidează dialogul dintre administrații și părțile interesate.

Crearea de rețele reprezintă totuși un proces de relativ lungă durată. Crearea acestor rețele a fost relativ lentă, cu calendare diferite pentru țările implicate. Funcționarea la capacitate maximă a celor mai multe dintre rețelele naționale pentru dezvoltare rurală și a Rețelei Europene pentru Dezvoltare Rurală s-a realizat abia recent.

Acțiunile de informare și de publicitate ale statelor membre sunt în general conduse separat de activitățile rețelelor naționale pentru dezvoltare rurală, cu ajutorul asistenței tehnice. Aceste acțiuni vizează părțile interesate din zonele rurale ca potențiali beneficiari, beneficiarii reali, precum și publicul general, în vederea informării cu privire la rolul Uniunii în cadrul programelor și rezultatele acestora.

3.2. Complementaritatea instrumentelor UE

Alte fonduri structurale UE în afară de FEADR pot juca de asemenea un rol important în zonele rurale, de exemplu Fondul European de Dezvoltare Regională, axat pe dezvoltare regională, competitivitate și infrastructură economică, Fondul Social European, axat pe dezvoltarea resurselor umane, și Fondul European pentru Pescuit.

În majoritatea cazurilor, asigurarea complementarității dintre aceste fonduri a luat forma stabilirii de delimitări și mecanisme de coordonare. Doar în anumite cazuri statele membre au ales o viziune mai strategică pentru folosirea coordonată a fondurilor europene. Principiile directoare au fost stabilite în planurile strategice naționale, iar planul de dezvoltare rurală oferă descrierea detaliată.

Delimitare

Criteriile de delimitare au fost folosite de către statele membre pentru a răspunde cerinței stricte a Uniunii Europene privind evitarea dublei finanțări potrivit căreia niciun proiect nu poate beneficia de mai mult de un fond european. În funcție de axele și măsurile specifice, au existat mai multe tipuri de criterii de delimitare: tipul de beneficiar; tipul de proiect (dimensiune, scară teritorială); tipul de operațiune sau tipul sectorului economic.

Delimitarea s-a realizat cu succes, asigurând evitarea duplicării fondurilor. Au existat doar câteva dificultăți, provocate de interpretările diferite ale criteriilor în anumite țări. Criteriile de delimitare pot fi adaptate pe parcursul perioadei de programare pentru a soluționa posibilele neajunsuri sau dificultăți.

Mecanisme de coordonare

Este necesară o coordonare eficientă în vederea aplicării delimitărilor și a folosirii optime a fondurilor prin intermediul unor mecanisme precum comitetele interministeriale sau reprezentarea transversală în comitete de monitorizare și, în unele cazuri, printr-un instrument informatic comun.

Unele state delegă autorităților – sau chiar grupurilor de acțiune locală – o parte din verificări la nivel relativ local. Acest lucru permite entităților locale cu puteri decizionale să se asigure că tiparele de delimitare și complementaritate se potrivesc circumstanțelor și necesităților specifice teritoriilor lor.

Existența unui organism specific de coordonare (de exemplu, un organism interministerial) facilitează de obicei procesul de coordonare. Dificultățile rezultă, printre altele, din diferența dintre nivelurile de programare, de exemplu atunci când este necesară coordonarea între un program național și mai multe programe regionale.

Complementaritate și sinergii

Unele state membre au reușit să creeze complementarități eficiente, însă, în general, lipsește o abordare strategică globală care să asigure complementarități și sinergii totale între fondurile structurale.

La nivel local, există mai multe exemple de abordări sinergice. De exemplu, în unele țări, strategia de dezvoltare locală a GAL poate depăși obiectivele planului de dezvoltare rurală, iar parte din ambițiile acestora ar putea fi realizate prin fonduri structurale; uneori s-a constituit un singur grup de acțiune locală comun pentru programele FEADR și cele ale Fondului European pentru Pescuit; în unele state membre, grupurile Leader sunt înființate ca întreprinderi de dezvoltare locală, punând în aplicare nu doar măsurile planului de dezvoltare rurală, ci și elemente ale altor programe naționale de care pot beneficia locuitorii zonelor rurale.

Conform unor rapoarte naționale, elementele care ar putea contribui la sprijinirea sinergiilor dintre fonduri sunt:

- armonizarea reglementărilor diferitelor fonduri europene în ceea ce privește costurile eligibile (TVA etc.);

- coerența dintre diferitele sisteme de monitorizare și evaluare, pentru a permite o evaluare generală a fondurilor europene la nivel regional și tematic.

Mai multe informații din partea autorităților de gestionare pentru (potențialii) beneficiari cu privire la criteriile de delimitare ar putea fi de asemenea utile pentru a-i îndruma către fondul UE relevant.

4. PERSPECTIVE

Pentru multe dintre programe, implementarea a început abia în 2008. Cu toate acestea, cifrele pentru 2009 arată deja o accelerare, în ciuda unor condiții defavorabile precum situația economică.

Comisia și statele membre au discutat în mod regulat aspecte individuale legate de implementarea programelor. În cadrul Comitetului pentru dezvoltare rurală și prin intermediul Rețelei Europene pentru Dezvoltare Rurală au avut loc schimburi suplimentare privind problemele legate de implementare. Mai multe modificări au fost aduse deja planului de dezvoltare rurală în vederea corectării primelor dificultăți întâmpinate și s-au introdus adaptări ulterioare pentru a încorpora fonduri suplimentare în vederea abordării noilor provocări (bilanțul de sănătate) și a crizei economice (Pachetul european de redresare economică).

Cadrul comun de monitorizare și evaluare a furnizat informații importante pentru raportare și pentru monitorizarea continuă a progresului implementării și realizării programului. Cifrele preliminare pentru 2010 arată că majoritatea programelor au atins viteza optimă de derulare. Sinteza evaluărilor intermediare a planurilor de dezvoltare rurală va fi disponibilă în 2012 și va furniza mai multe informații cu privire la măsura în care programele sunt pe cale să își atingă obiectivele și să răspundă priorităților Uniunii Europene.

[1] A se vedea titlul II, capitolul II din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR).

[2] Decizia Consiliului din 20 februarie 2006 privind orientările strategice ale Comunității pentru dezvoltare rurală (perioada de programare 2007-2013) (2006/144/CE).

[3] A se vedea articolul 14 „Raportul Comisiei” din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005.

[4] A se vedea articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005. Rapoartele de sinteză prezintă progresele înregistrate în implementarea planurilor și obiectivelor strategice naționale și contribuția adusă la realizarea orientărilor strategice comunitare.

[5] A se vedea http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/index_fr.htm pentru informații privind bilanțul de sănătate al PAC și Planul european de redresare economică și pentru acces la legislația în domeniu adoptată în 2009.

[6] Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR)

[7] Toate tabelele sunt prezentate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei.

[8] De atunci, bugetul FEADR pentru perioada de programare 2007-2013 a crescut (mai ales prin bilanțul de sănătate și PERE) până la 96,2 miliarde EUR.

[9] Toate informațiile financiare din raport se referă exclusiv la FEADR.

[10] Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului privind finanțarea politicii agricole comune.

[11] O parte din fondurile alocate axei Leader, asistenței tehnice și plăților directe a fost atribuită proporțional celor trei axe principale din figurile și tabelele de mai jos.

[12] Obiectivele pentru 2013 pentru agricultură și silvicultură stabilite de statele membre în programele lor.

[13] A se vedea legenda măsurilor în tabelul 1 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei

[14] Plățile SM pentru anii calendaristici 2007, 2008 și 2009.

[15] Plățile pot fi efectuate la 2 ani după ultimul angajament (sfârșitul anului 2013), deci până la sfârșitul anului 2015.

[16] O parte din fondurile alocate axei LEADER, asistenței tehnice și plăților directe a fost atribuită proporțional celor trei axe principale în figurile și tabelul de mai jos.

[17] A se vedea tabelul 4 pentru defalcarea în funcție de sex și de vârstă în conformitate cu articolul 81 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

[18] Indicator de rezultat din Cadrul Comun de Monitorizare și Evaluare, aceeași zonă ar putea contribui la abordarea mai multor provocări.

[19] Doar angajamentele începând din 2007

[20] Rata șomajului a crescut în general de la 7,1 % în 2007 la 8,9 % în 2009 în zonele predominant rurale și de la 7 % în 2007 la 9 % în 2009 în zonele rurale intermediare (sursa: Eurostat)

[21] Include populația care beneficiază în mod indirect de aceste servicii

[22] A se vedea tabelul 4 pentru defalcarea în funcție de sex și de vârstă în conformitate cu articolul 81 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

[23] Cu excepția României și Bulgariei, care au la dispoziție 3 ani pentru selectarea grupurilor

[24] A se vedea lista de ținte din anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 1974/2006 al Comisiei de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului

[25] Fișa informativă: Trecerea în revistă a bilanțului de sănătate al PAC și planul european de redresare economică: http://enrd.ec.europa.eu/app_templates/filedownload.cfm?id=5ACE6F64-F5FA-701C-70FD-E059E8462395

[26] Pentru mai multe informații, a se vedea enrd.ec.europa.eu