CAPITOLUL 3

Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE

CUPRINS

Introducere 3.1

Partea întâi – Ce ne spun indicatorii de performanță ai bugetului UE? 3.2-3.35

Secțiunea A – Indicatorii arată o variație semnificativă la nivelul realizărilor și sugerează că, în ansamblu, s-au înregistrat progrese moderate 3.7-3.20

Rubrica 1a: indicatorii arată că s-au înregistrat progrese satisfăcătoare pentru Erasmus+ și pentru FEIS și progrese moderate pentru Orizont 2020 și pentru Mecanismul pentru interconectarea Europei 3.13

Rubrica 1b: indicatorii reflectă progrese relativ scăzute în domeniul coeziunii, din cauza demarării tardive a programelor 3.14

Rubrica 2: nu a fost posibil să se determine, pe baza indicatorilor, progresul înregistrat pentru majoritatea cheltuielilor în domeniul resurselor naturale 3.15

Rubrica 3: indicatorii pentru rubrica Securitate și cetățenie indică progrese satisfăcătoare pentru două programe, progrese moderate pentru un program și o rămânere în urmă pentru un alt program 3.16-3.17

Rubrica 4: indicatorii arată un progres general rezonabil pentru programele aferente rubricii Europa în lume 3.18-3.19

Instrumente speciale: Informații insuficiente cu privire la progresele realizate 3.20

Secțiunea B – Indicatorii nu ofereau întotdeauna o imagine fidelă a progreselor reale înregistrate 3.21-3.35

Mulți indicatori nu au fost bine aleși 3.22-3.27

Pentru mulți indicatori, progresele nu au putut fi calculate 3.28-3.30

Pentru unele programe, datele disponibile erau de o calitate insuficientă 3.31-3.33

Unele programe includ obiective care nu sunt suficient de ambițioase 3.34-3.35

Partea a doua – Rezultatele auditurilor performanței efectuate de Curte: principalele concluzii și recomandări 3.36-3.71

Introducere 3.36

Rubrica 1a – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă și rubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială 3.37-3.49

Rubrica 2 – Resurse naturale 3.50-3.52

Rubrica 3 – Securitate și cetățenie – și rubrica 4 – Europa în lume 3.53-3.61

Rubrica 5 – Administrație 3.62-3.64

Rapoarte privind buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare 3.65-3.71

Partea a treia – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor 3.72-3.78

Curtea a analizat punerea în aplicare a tuturor recomandărilor adresate Comisiei în 2015 3.73-3.74

Cum a dat Comisia curs recomandărilor formulate de Curte? 3.75-3.78

Concluzii și recomandări 3.79-3.85

Concluzii 3.79-3.83

Recomandări 3.84-3.85

Anexa 3.1 – Lista programelor incluse în eșantionul Curții

Anexa 3.2 – Recomandări adresate statelor membre în 2018

Anexa 3.3 – Informații detaliate privind stadiul punerii în aplicare a recomandărilor formulate în 2015, pentru fiecare raport examinat

Anexa 3.4 – Progresele realizate și deficiențele rămase în ceea ce privește recomandările puse în aplicare parțial, pentru fiecare raport examinat

Anexa 3.5 – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la aspecte legate de cadrul de performanță

Introducere

3.1. performanță , și anume rezultatele obținute pornind de la bugetul UE, care este executat de Comisie în cooperare cu statele membre În fiecare an, Curtea analizează în acest capitol o serie de aspecte legate de, și anumeobținute pornind de la bugetul UE, care este executat de Comisie în cooperare cu statele membre ( 1 ) . Pentru acest exercițiu, Curtea a examinat: 1. ce ne spun indicatorii de performanță ai bugetului UE; 2. principalele rezultate puse în evidență de rapoartele speciale publicate de Curte în 2018 cu privire la performanță; 3. punerea în aplicare a recomandărilor formulate de Curte în rapoartele speciale publicate în 2015.

Partea întâi – Ce ne spun indicatorii de performanță ai bugetului UE?

3.2. În ultimii doi ani, Curtea a evaluat abordarea Comisiei în ceea ce privește raportările referitoare la performanță în comparație cu bunele practici existente în acest domeniu. Curtea a analizat, de asemenea, dacă Comisia a utilizat informațiile referitoare la performanță în mod adecvat în procesul decizional. În acest an, Curtea a analizat informațiile privind performanța publicate de Comisie. În special, au fost analizați indicatorii de performanță care figurează în: (i) fișele de program care însoțesc proiectul de buget pe 2019 (2); (ii) prezentarea generală a performanței programelor finanțate din bugetul UE în perioada 2014-2020, publicată pentru prima dată în mai 2018 (3).

3.3. Prezentarea generală a performanței programelor conține câte două pagini consacrate fiecărui program. Acestea includ un rezumat de o jumătate de pagină al obiectivelor generale și al obiectivelor specifice, precum și al progreselor înregistrate pentru anumiți indicatori selectați; nu este însă bine explicat raționamentul pe care se bazează selecția. Publicarea prezentării generale a performanței programelor este un mare pas înainte și demonstrează dorința Comisiei de a elabora rapoarte accesibile pentru cititori. Comisia a precizat că prezentarea generală a performanței programelor este un extras din fișele de program anexate la proiectul de buget pe 2019. Documentul respectiv a fost conceput pentru a prezenta toate programele de cheltuieli ale UE (2014-2020) într-un mod concis și uniform, pentru a explica despre ce este vorba în fiecare program și ce beneficii se preconizează că va aduce acesta cetățenilor UE, pentru a furniza informații privind stadiul implementării programelor, pentru a prezenta cadrul de performanță al programelor și pentru a evidenția principalele realizări recente.

3.4. Fișele de program se prezintă sub forma unui document de 557 de pagini care nu este foarte accesibil pentru cititori. Acesta nu conține o prezentare generală a nivelului de performanță al celor 60 de programe care intră sub incidența CFM 2014-2020.

3.5. Pentru analiza sa, Curtea a selectat 22 dintre cele 60 de programe de cheltuieli, alegând cele patru programe cu cele mai mari cheltuieli planificate pentru fiecare dintre cele cinci rubrici ale cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020, plus două programe pentru instrumente speciale. Cele 22 de programe selectate acopereau 97 % din programarea financiară pentru perioada de șapte ani (lista programelor figurează în anexa 3.1 ).

3.6. În secțiunea A, Curtea prezintă la un nivel agregat informațiile furnizate de indicatorii de performanță ai bugetului UE. Orice interpretare a acestei analize ar trebui să ia în considerare limitările informațiilor oferite de indicatorii de performanță ai bugetului UE, limitări descrise în secțiunea B.

Secțiunea A – Indicatorii arată o variație semnificativă la nivelul realizărilor și sugerează că, în ansamblu, s-au înregistrat progrese moderate

3.7. Măsurarea gradului de realizare a priorităților, a politicilor și a programelor UE reprezintă o provocare. Poate fi dificil să se izoleze efectul bugetului UE de cel al bugetelor naționale și de cel al factorilor externi. O monitorizare eficace a performanței este însă esențială pentru înțelegerea situației, pentru identificarea problemelor emergente și pentru luarea de decizii bazate pe elemente concrete în vederea asigurării unei performanțe adecvate.

3.8. Curtea și-a concentrat analiza pe informațiile cantitative furnizate de indicatorii de performanță. Așa cum s-a remarcat în Raportul anual pe 2016 al Curții ( 4 ) , Comisia nu a furnizat informații privind fiabilitatea datelor subiacente în fișele de program.

3.9. Pentru fiecare program care a fost examinat, Curtea furnizează două seturi de informații referitoare la performanță: — progresul către obiectiv calculat în raport cu valoarea de referință (5), în conformitate cu datele disponibile în fișele de program. Această metodologie este utilizată pe scară largă și este ușor de aplicat (6). Comisia a făcut referire la această abordare în documentul său intitulat „Orientări pentru o mai bună legiferare”, precizând că „importanța preconizată a impacturilor ar trebui să fie evaluată în termeni de evoluție în raport cu valoarea de referință” (7); — progresul către obiectiv calculat în raport cu valoarea zero, astfel cum este indicat în prezentarea generală a performanței programelor elaborată de Comisie (8). Cifrele prezentate sunt diferite de cele de la prima liniuță de mai sus, deoarece se bazează pe o serie de indicatori selectați de Comisie și au fost în general calculate prin împărțirea celui mai recent rezultat real la valoarea-țintă, fără a lua în considerare valoarea de referință. Aceste cifre includ, de asemenea, previziuni procentuale pentru progresele către atingerea obiectivului, care sunt mult mai mari în cazul a două programe, Fondul de coeziune și Fondul european de dezvoltare regională (FEDR). Acest lucru explică în cea mai mare parte diferența la nivel global dintre calculele efectuate de Curte pe baza fișelor de program și calculele efectuate pe baza prezentării generale a performanței programelor. Caseta 3.1 ilustrează diferențele dintre aceste două modalități de a calcula progresele înregistrate. Caseta 3.1 Modalități diferite de a calcula progresele înregistrate Valoare de referință Rezultat real Obiectiv Progres Progres % Progresul către obiectiv calculat în raport cu valoarea de referință 40 70 100 30 30/(100-40)=50 % Progresul către obiectiv calculat în raport cu valoarea zero 40 70 100 70 70/100=70 % Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

3.10. Progresele înregistrate în raport cu procentele de referință corespund mediilor tuturor indicatorilor dintr-un program pentru care datele necesare erau disponibile în fișele de program. Curtea consideră că astfel de medii ar trebui să ofere indicații utile cu privire la performanța programului dacă toți indicatorii programului ar avea calitatea necesară. În ceea ce privește prezentarea generală a performanței programelor elaborată de Comisie, Curtea a calculat progresele medii înregistrate pentru indicatorii selectați. Ea a calculat, de asemenea, mediile ponderate pentru fiecare rubrică din CFM, pe baza programării financiare pentru perioada 2014-2020, pentru ambele tipuri de indicatori de progres. Trebuie remarcat că astfel de informații pot avea limitări și că o imagine completă a performanței este mai bine reflectată prin completarea lor cu informații calitative.

3.11. Disponibilitatea informațiilor privind performanța a variat în funcție de modul de gestiune a programului. Pentru programele care fac obiectul gestiunii directe de către Comisie, cele mai recente informații disponibile datau în general de la sfârșitul anului 2017. Pentru programele care fac obiectul gestiunii partajate , cele mai recente informații furnizate de statele membre datau în general de la sfârșitul anului 2016. Informațiile pentru programele care fac obiectul gestiunii indirecte datau în principal din 2017 sau din 2016, dar în unele cazuri datau din 2015 sau chiar din anii anteriori. În ansamblu, pentru eșantionul Curții, cele mai recente informații disponibile datau din 2016 în 42 % din cazuri și din 2017 în 48 % din cazuri.

3.12. caseta 3.2 ). În majoritatea cazurilor, progresul preconizat al indicatorilor de performanță din 2014 până în 2020 nu este liniar, dar, dacă acesta ar fi fost liniar, valorile sale ar fi fost de 43 % în 2016 și de 57 % în 2017 ( 9 ) . În ansamblu, datele puse la dispoziție de Comisie arată o variație semnificativă a realizărilor de la un program la altul, cu progrese în general moderate (a se vedea). Caseta 3.2 Eșantionul total de 22 de programe – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE Rubrica din CFM Numărul de indicatori Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) Total Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință pe baza fișelor de program pe baza prezentării generale a performanței programelor 1A - Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă 147 57 46 % 71 % 1B - Coeziune economică, socială și teritorială 87 60 31 % 40 % 2 - Resurse naturale 105 54 31 % 51 % 3 - Securitate și cetățenie 74 48 49 % 64 % 4 - Europa în lume 65 49 49 % 68 % Instrumente speciale 2 1 100 % 100 % Total 480 269 Notă: din cauza lipsei datelor, calculele privind media ponderată a progreselor înregistrate către obiectiv exclud FEGA și FSUE (atât în cazul calculului efectuat pe baza fișelor de program, cât și în cazul celui efectuat pe baza prezentării generale a performanței programelor). Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Rubrica 1a: indicatorii arată că s-au înregistrat progrese satisfăcătoare pentru Erasmus+ și pentru FEIS și progrese moderate pentru Orizont 2020 și pentru Mecanismul pentru interconectarea Europei

3.13. Curtea a analizat indicatorii unui număr de patru dintre cele 23 de programe aferente rubricii 1a – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă – din CFM (a se vedea și capitolul 5): — Progresele măsurate pentru Programul-cadru pentru cercetare și inovare (Orizont 2020) au fost moderate, situându-se la 40 % (a se vedea caseta 3.3 ). Prezentarea generală a performanței programelor elaborată de Comisie a transmis un mesaj mai pozitiv cu privire la progresele realizate. Pe baza celor șapte indicatori selectați de Comisie în prezentarea generală a performanței programelor, Curtea a calculat un progres mediu înregistrat către obiectiv de 73 %. — Din cauza lipsei datelor, nu a fost posibilă măsurarea progresului înregistrat de Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) pentru 31 dintre cei 44 de indicatori. Ceilalți indicatori au înregistrat un progres moderat, de 37 %. Cifrele din prezentarea generală a performanței programelor reprezintă doar suma aferentă acordurilor de grant, mai precis rata de absorbție a bugetului mai degrabă decât performanța. — În prezentarea generală a performanței programelor elaborată de Comisie, progresul înregistrat pentru programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (Erasmus+) a fost evaluat la 100 %. Această măsurătoare a comparat însă rezultatele reale obținute cu valorile intermediare pentru 2017, iar nu cu obiectivul pentru 2020. Progresul de 69 % înregistrat în raport cu valoarea de referință se bazează pe cei 26 de indicatori pentru care a putut fi calculat. — Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) are ca obiectiv mobilizarea de investiții în valoare de 500 de miliarde de euro până în 2020. Cuantumul efectiv mobilizat până în 2017 a fost de 256,3 miliarde de euro. În prezentarea generală a performanței programelor, rezultatele obținute erau comparate cu obiectivul de 315 miliarde de euro stabilit pentru jumătatea anului 2018, adoptat inițial pentru primii trei ani de funcționare a FEIS. Pentru cei șase indicatori selectați, prezentarea generală a performanței programelor a indicat că obiectivele intermediare pentru 2017 fuseseră atinse în proporție de 100 % (10). Caseta 3.3 Rubrica 1a din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE Program Numărul de indicatori Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) Total Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință pe baza fișelor de program pe baza prezentării generale a performanței programelor Orizont 2020 52 13 40 % 73 % MIE 44 13 37 % 23 % Erasmus+ 38 26 69 % 100 % FEIS 13 5 82 % 100 % Total 147 57 Medie ponderată 46 % 71 % Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Rubrica 1b: indicatorii reflectă progrese relativ scăzute în domeniul coeziunii, din cauza demarării tardive a programelor

3.14. În timp ce progresul calculat în raport cu valoarea de referință (31 %) era mai degrabă redus, procentul calculat de Curte pe baza prezentării generale a performanței programelor elaborate de Comisie (40 %) arăta un progres moderat pentru rubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială – din CFM atunci când se ținea seama de previziuni, iar nu de date reale. Aceste rezultate se explică, în principal, prin adoptarea cu întârziere a legislației și prin întârzieri ulterioare în punerea în aplicare a programelor de coeziune, și anume Fondul de coeziune, Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Fondul social european (FSE). Această rubrică include patru programe (a se vedea, de asemenea, capitolul 6), care au făcut parte toate din eșantionul Curții: — Indicatorii pentru Fondul de coeziune și cei pentru FEDR au arătat un progres scăzut și pentru că au fost raportate numai rezultatele operațiunilor implementate integral (11). Chiar și incluzând previziuni, a căror sursă nu este explicată, procentul calculat de Curte pe baza prezentării generale a performanței programelor elaborate de Comisie a arătat doar un progres moderat, de 35 % pentru Fondul de coeziune și de 34 % pentru FEDR (a se vedea caseta 3.4 ). — Pentru FSE, progresul de 75 % înregistrat în raport cu valoarea de referință nu a putut fi calculat decât pe baza a trei dintre cei 13 indicatori. Procentul calculat de Curte pe baza prezentării generale a performanței programelor elaborate de Comisie (12) a fost mai redus, situându-se la 55 %. — Pentru Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane, Curtea a calculat un progres moderat, de 39 % în raport cu valoarea de referință, pentru singurul indicator legat de un obiectiv specific, care măsoară „numărul de persoane care beneficiază de asistență prin intermediul fondului”. Procentul global de progres de 50 % calculat de Curte era mai mare, întrucât singurul indicator referitor la un obiectiv general, privind „persoanele expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială”, înregistra un progres de 61 %. Caseta 3.4 Rubrica 1b din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE Program Numărul de indicatori Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) Total Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință pe baza fișelor de program pe baza prezentării generale a performanței programelor FEDR 50 42 13 % 34 % FSE 13 3 75 % 55 % Fondul de coeziune 22 13 26 % 35 % Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane 2 2 50 % 100 % Total 87 60 Medie ponderată 31 % 40 % Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Rubrica 2: nu a fost posibil să se determine, pe baza indicatorilor, progresul înregistrat pentru majoritatea cheltuielilor în domeniul resurselor naturale

3.15. Progresul mediu ponderat pentru rubrica 2 – Resurse naturale, calculat pe baza eșantionului Curții, a fost de 31 % (a se vedea caseta 3.5 ). Împreună cu rezultatul obținut pentru rubrica 1b din CFM, acesta este cel mai scăzut dintre toate nivelurile înregistrate pentru rubricile CFM. UE își pune în aplicare politica aferentă rubricii 2 din CFM prin intermediul a cinci programe (a se vedea și capitolul 7), dintre care cele mai mari au fost acoperite în eșantionul Curții: — în ceea ce privește Fondul european de garantare agricolă (FEGA), în principal din cauza lipsei unor obiective cantitative, Curtea a fost în măsură să calculeze progresul înregistrat față de valoarea de referință doar pentru unul dintre cei 27 de indicatori incluși în fișa de program. Indicatorul în cauză – „Procentul de cheltuieli (FEGA+FEADR) însoțite de statistici sau supuse unui control în proporție de 100 %” – nu este suficient pentru a oferi o imagine reprezentativă a realizărilor programului. FEGA reprezintă patru cincimi din cheltuielile aferente rubricii 2; — progresul înregistrat în cazul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) a fost de 28 %, calculat pe baza a 24 de indicatori. În majoritatea cazurilor, această cifră reflectă doar realizările din primul an de punere în aplicare. Datele cele mai recente erau din 2016, iar marea majoritate a programelor de dezvoltare rurală prin care statele membre și regiunile pun în aplicare FEADR demaraseră în 2015. Progresele înregistrate în cazul celor 10 indicatori selectați de Comisie pentru prezentarea generală a performanței programelor erau mai substanțiale; — în ceea ce privește Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) și Programul pentru mediu și politici climatice (LIFE), Curtea a fost în măsură să calculeze progresele înregistrate în raport cu valoarea de referință pentru mai mult de jumătate din indicatori. Pentru FEPAM, rezultatul (bazat pe opt dintre cei 15 indicatori) a fost de 58 %, iar pentru programul LIFE acesta a fost de 77 % (bazat pe 21 dintre cei 33 de indicatori). Caseta 3.5 Rubrica 2 din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE Program Numărul de indicatori Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) Total Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință pe baza fișelor de program pe baza prezentării generale a performanței programelor FEGA 27 1 — — FEADR 30 24 28 % 51 % FEPAM 15 8 58 % 33 % LIFE 33 21 77 % 89 % Total 105 54 Media ponderată cu excepția FEGA 31 % 51 % Notă: din cauza lipsei datelor, calculele privind media ponderată a progreselor înregistrate către obiectiv exclud FEGA (atât în cazul calculului efectuat pe baza fișelor de program, cât și în cazul celui efectuat pe baza prezentării generale a performanței programelor). Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Rubrica 3: indicatorii pentru rubrica Securitate și cetățenie indică progrese satisfăcătoare pentru două programe, progrese moderate pentru un program și o rămânere în urmă pentru un alt program

3.16. Curtea a selectat patru dintre cele 11 programe aferente rubricii 3 – Securitate și cetățenie – din CFM (a se vedea și capitolul 8): Fondul pentru azil, migrație și integrare, Fondul pentru securitate internă, programul Produse alimentare și hrană pentru animale și programul Europa creativă. Media ponderată a progreselor înregistrate în raport cu valoarea de referință pentru toate aceste programe a fost în ansamblu rezonabilă, situându-se la 49 % (a se vedea caseta 3.6 ).

3.17. Progresele medii, atunci când au putut fi calculate și pe baza datelor din 2017, sugerau că atât Fondul pentru azil, migrație și integrare (53 %), cât și Fondul pentru securitate internă (56 %) erau pe drumul cel bun. Programul Europa creativă a înregistrat progrese moderate de 41 %, în timp ce programul Produse alimentare și hrană pentru animale a apărut ca fiind rămas în urmă, cu un progres de 20 %. Caseta 3.6 Rubrica 3 din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE Program Numărul de indicatori Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) Total Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință pe baza fișelor de program pe baza prezentării generale a performanței programelor Fondul pentru azil, migrație și integrare 23 20 53 % 60 % Fondul pentru securitate internă 20 19 56 % 55 % Produse alimentare și hrană pentru animale 7 2 20 % 81 % Programul Europa creativă 24 7 41 % 84 % Total 74 48 Medie ponderată 49 % 64 % Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Rubrica 4: indicatorii arată un progres general rezonabil pentru programele aferente rubricii Europa în lume

3.18. Curtea a analizat patru programe dintre cele 15 aferente rubricii 4 – Europa globală – din cadrul CFM: Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD), Instrumentul european de vecinătate (IEV), Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA II) și Ajutorul umanitar (a se vedea și capitolul 9). Media ponderată a progreselor înregistrate în raport cu valoarea de referință a fost în ansamblu rezonabilă, situându-se la 49 % (pentru cei 49 de indicatori – dintr-un total de 65 – pentru care a putut fi calculată – a se vedea caseta 3.7 ).

3.19. Pentru toate programele, cu excepția ICD, prezentarea generală a performanței programelor elaborată de Comisie a evidențiat un nivel de progres mult mai ridicat, care se explică prin selecția indicatorilor. În cazul ICD, Comisia a calculat, în mod excepțional, progresul către obiectiv înregistrat în raport cu valoarea de referință, fără să explice în prezentarea generală a performanței programelor că s-a utilizat această metodologie. Caseta 3.7 Rubrica 4 din CFM – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE Program Numărul de indicatori Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) Total Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință pe baza fișelor de program pe baza prezentării generale a performanței programelor ICD 11 11 50 % 31 % IEV 24 18 46 % 79 % IPA II 19 11 41 % 94 % Ajutor umanitar 11 9 67 % 93 % Total 65 49 Medie ponderată 49 % 68 % Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Instrumente speciale: Informații insuficiente cu privire la progresele realizate

3.20. Fișele de program indică faptul că obiectivele celor două instrumente speciale incluse în CFM 2014-2020 au fost îndeplinite, deși acest lucru nu este dovedit: — în ceea ce privește Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE), Comisia a considerat că obiectivul pentru 2017 fusese atins, combinația de măsuri adoptate acoperind 100 % din populația afectată de o situație de criză. Informațiile privind rezultatele reale incluse în fișele de program publicate în mai 2018 acopereau însă, parțial, doar patru dintre cele 10 cereri de ajutor primite în 2017; — datorită Fondului european de ajustare la globalizare (FEG), 57 % dintre lucrătorii concediați au fost raportați ca reintegrați în muncă, ceea ce depășește obiectivul de 50 %. Or, obiectivul inclus în legislație (13) este diferit, deoarece se referă la „beneficiarii care au găsit un loc de muncă sustenabil cât mai curând posibil […]”. Caseta 3.8 Instrumente speciale – Progresele înregistrate, calculate pe baza indicatorilor de performanță ai bugetului UE Program Numărul de indicatori Progresul mediu înregistrat către obiectiv calculat cu metodologii diferite (a se vedea punctul 3.9) Total Progresul măsurabil înregistrat în raport cu valoarea de referință pe baza fișelor de program pe baza prezentării generale a performanței programelor FSUE 1 0 — — FEG 1 1 100 % 100 % Total 2 1 Media ponderată cu excepția FSUE 100 % 100 % Notă: din cauza lipsei datelor, calculele privind media ponderată a progreselor înregistrate către obiectiv exclud FSUE (atât în cazul calculului efectuat pe baza fișelor de program, cât și în cazul celui efectuat pe baza prezentării generale a performanței programelor). Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Secțiunea B – Indicatorii nu ofereau întotdeauna o imagine fidelă a progreselor reale înregistrate

3.21. În această secțiune, Curtea se concentrează asupra deficiențelor pe care le-a identificat cu privire la informațiile referitoare la performanță furnizate de Comisie. Actele juridice care stau la baza programelor pentru CFM 2014-2020 definesc indicatorii de performanță pe care Comisia trebuie să îi raporteze.

Mulți indicatori nu au fost bine aleși

Indicatorii se axau în principal pe resurse și pe realizări, mai degrabă decât pe rezultate și pe impacturi

3.22. Monitorizarea performanței necesită păstrarea unei evidențe a resurselor , a realizărilor , a rezultatelor și a impacturilor programului (a se vedea tabelul 3.1 ). Indicatorii de resurse și indicatorii de realizare sunt importanți pentru gestiunea curentă a programelor de cheltuieli publice. Indicatorii de rezultat și indicatorii de impact sunt mai utili pentru evaluarea progreselor înregistrate în sensul atingerii obiectivelor programului și, prin urmare, sunt mai relevanți pentru rapoartele de nivel înalt cu privire la performanță, cum ar fi fișele de program. Tabelul 3.1 Resurse, realizări, rezultate și impacturi Definiția indicatorului Exemple ilustrative de indicatori care figurează în fișele de program Resurse Mijloace financiare, umane și materiale mobilizate pentru implementarea programului — Cuantumul total al investițiilor în economii de energie și în eficiență energetică (FEADR) — % din totalul plăților directe care sunt decuplate (FEGA) — Volumul investițiilor în proiecte de interes comun (MIE) Realizări (14) Elementele livrabile specifice ale intervenției — Numărul de intervenții pentru sprijinirea implementării celui de Al 7-lea program de acțiune pentru mediu (LIFE) — Lungimea totală a liniilor de tramvai și de metrou noi sau îmbunătățite (FEDR) — Numărul de cursanți și de stagiari care participă la program, în funcție de țară, de sector, de acțiune și de gen (Erasmus+) Rezultate Efectele imediate ale intervenției, în special în ceea ce privește beneficiarii direcți — Numărul de locuri de muncă create prin intermediul proiectelor LEADER care beneficiază de sprijin (FEADR) — Scăderea consumului primar anual de energie al clădirilor publice (FEDR) — Cereri de brevete și brevete acordate în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente (Orizont 2020) Impacturi Efectul scontat al intervenției în ceea ce privește impactul asupra economiei/societății în sens larg, nu numai asupra persoanelor afectate în mod direct de intervenția în cauză — Ponderea exporturilor agricole ale UE pe piața mondială (FEGA) — Valoarea producției din sectorul acvaculturii în UE (FEPAM) — Ponderea energiei produse din surse regenerabile în consumul final brut de energie (Fondul de coeziune) Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

3.23. caseta 3.9 ). Această predominanță a indicatorilor de resurse și a indicatorilor de realizare limitează utilitatea informațiilor furnizate cu privire la progresele înregistrate în atingerea obiectivelor Analiza Curții arată că peste 60 % dintre indicatorii incluși în fișele de program erau indicatori de resurse sau indicatori de realizare ( 15 ) (a se vedea). Această predominanță a indicatorilor de resurse și a indicatorilor de realizare limitează utilitatea informațiilor furnizate cu privire la progresele înregistrate în atingerea obiectivelor ( 16 ) Caseta 3.9 Procent ridicat de indicatori de resurse și de indicatori de realizare Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Anumiți indicatori de performanță nu aveau o legătură clară cu cheltuielile UE

3.24. Una dintre principalele funcții ale fișelor de programe este aceea de „a furniza, pentru fiecare dintre programele de cheltuieli, informații cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește performanța programului și la contribuția acestuia la principalele politici și obiective ale UE” ( 17 ) . Cel mai bun mijloc pentru atingerea acestui obiectiv este utilizarea unor indicatori de rezultat și a unor indicatori de impact care să fie strâns legați de obiectivele programului și care să poată fi afectați în mod semnificativ de programul UE în cauză ( 18 )

3.25. tabelul 3.2 ). În unele cazuri, fișele de program chiar subliniau faptul că programele nu afectau indicatorii Curtea a identificat cazuri în care indicatorii utilizați erau aproape complet lipsiți de relevanță pentru efectele cheltuielilor UE (a se vedea). În unele cazuri, fișele de program chiar subliniau faptul că programele nu afectau indicatorii ( 19 ) Tabelul 3.2 Exemple de indicatori ale căror legături cu cheltuielile și cu obiectivele UE nu sunt clare Program Obiectiv declarat Indicator Analiză Ajutorul umanitar În mod punctual, să acorde asistență și ajutor populației din țările terțe, victime ale unor catastrofe naturale sau provocate de om, precum și să le protejeze pentru a face față nevoilor umanitare care apar în aceste situații diferite. Numărul de decese cauzate de dezastre naturale Indicatorul este afectat doar în mod foarte indirect de implementarea programului. FEGA Să furnizeze Comisiei o asigurare rezonabilă cu privire la faptul că statele membre au instituit sisteme de gestiune și control […] pentru a proteja interesele financiare ale UE. Procentul de cheltuieli (FEGA+FEADR) însoțite de statistici sau supuse unui control în proporție de 100 % Obiectivul și indicatorul nu sunt legate în mod direct de rezultatele programului. Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Nu existau indicatori pentru numite aspecte ale unora dintre obiectivele programelor

3.26. Fișele de program au o structură ierarhizată, cu obiective organizate pe două niveluri: un nivel superior, cu „obiective generale”, și un nivel inferior, cu „obiective specifice” ( 20 ) . Fiecare obiectiv (general sau specific) are cel puțin un indicator și, de obicei, mai mult de unul. Legăturile dintre obiectivele generale și cele specifice sunt clare în majoritatea cazurilor, dar nu sunt indicate în mod explicit în fișele de program. Unele obiective specifice pot fi legate de mai mult de un obiectiv general și viceversa.

3.27. Analiza efectuată de Curte cu privire la cele 22 de fișe de program selectate în vederea examinării a evidențiat faptul că anumite aspecte ale obiectivelor nu erau acoperite de niciun indicator; de exemplu: — Fondul de coeziune: obiectivul specific 4 („Promovarea sistemelor de transport durabile și eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor rețelelor majore”) avea șase indicatori, dar niciunul dintre aceștia nu privea „eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor rețelelor majore”; — ICD: obiectivul specific 1 („Reducerea sărăciei și promovarea unei dezvoltări economice, sociale și ecologice durabile”) avea cinci indicatori, dar niciunul nu acoperea „dezvolt[area] ecologic[ă] durabil[ă]”; — FEDR: obiectivul specific 9 („Promovarea incluziunii sociale, combaterea sărăciei și a oricărei forme de discriminare”) avea patru indicatori privind incluziunea socială, dar niciunul dintre aceștia nu avea legătură cu combaterea sărăciei sau a discriminării.

Pentru mulți indicatori, progresele nu au putut fi calculate

3.28. În secțiunea A, Curtea a prezentat procentele de progres pe care le-a calculat pentru diferitele rubrici ale CFM. După cum se arată în caseta 3.10 de mai jos, acest procent a fost imposibil de calculat pentru aproape jumătate (44 %) din indicatorii incluși în eșantionul Curții, în principal pentru că: — nu exista un obiectiv specific, cuantificat (de exemplu, obiectivul era definit ca reprezentând „creșterea”, „menținerea” etc.); și/sau — valoarea de referință nu era furnizată; — nu existau date disponibile cu privire la progresele realizate; — valoarea de referință, datele privind progresele realizate și obiectivul nu erau prezentate în același format. Caseta 3.10 Progresele înregistrate către obiectiv nu pot fi calculate pentru aproape jumătate dintre toți indicatorii Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

3.29. FEGA și Orizont 2020 sunt două exemple de programe pentru care nu a fost posibil să se calculeze procentul de progres pentru mulți indicatori (26 dintre cei 27 de indicatori și, respectiv, 39 dintre cei 52 de indicatori). În ceea ce privește FSUE, a existat un singur indicator ( 21 ) pentru care cantitatea mare de date disponibile nu a permis calculul progreselor.

3.30. rezerve cu privire la utilizarea acestora Lipseau în mod frecvent obiective de etapă anuale. Acolo unde erau disponibile obiective de etapă, Comisia a exprimatcu privire la utilizarea acestora ( 22 ) , în timp ce Curtea le consideră importante pentru monitorizarea performanțelor.

Pentru unele programe, datele disponibile erau de o calitate insuficientă

Unele programe dispuneau de un număr mare de indicatori pentru care nu existau date referitoare la progresele realizate pentru perioada de după 2015 sau pentru care nu existau deloc date referitoare la progres

3.31. caseta 3.11 ), pentru mai mult de 25 % dintre indicatori nu existau date referitoare la progresele realizate pentru perioada de după 2015 sau nu existau deloc astfel de date. Curtea a constatat, de asemenea, că anumiți indicatori erau incluși în cadrul de performanță, în pofida unor probleme cunoscute legate de disponibilitatea datelor Curtea a constatat că, în cazul unor programe (a se vedea), pentru mai mult de 25 % dintre indicatori nu existau date referitoare la progresele realizate pentru perioada de după 2015 sau nu existau deloc astfel de date. Curtea a constatat, de asemenea, că anumiți indicatori erau incluși în cadrul de performanță, în pofida unor probleme cunoscute legate de disponibilitatea datelor ( 23 )

3.32. descărcarea de gestiune pentru exercițiul financiar 2017, Consiliul a subliniat că este nevoie „să [se] includă informații actualizate cu privire la performanță în raportarea […] în ceea ce privește progresele realizate în vederea atingerii țintelor” În recomandarea sa privindpentru exercițiul financiar 2017, Consiliul a subliniat că este nevoie „să [se] includă informații actualizate cu privire la performanță în raportarea […] în ceea ce privește progresele realizate în vederea atingerii țintelor” ( 24 ) . În mod similar, în descărcarea de gestiune pentru exercițiul 2017, Parlamentul European a solicitat Comisiei „să includă informații actualizate cu privire la performanță în raportarea sa în materie, inclusiv în RAGP, privind progresele realizate în vederea atingerii obiectivelor […]” ( 25 ) Caseta 3.11 Pentru mulți indicatori, nu există date recente sau nu există deloc date reale Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Alte aspecte legate de calitatea datelor

3.33. O serie de alte aspecte legate de calitatea datelor complică și mai mult analiza progreselor, cum ar fi: — modificări semnificative ale sferei de aplicare a unui indicator, care duc la neconcordanțe între valoarea de referință, datele privind progresele realizate și obiectiv, de exemplu în cazul indicatorului 2 asociat obiectivului specific 2 al Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD), indicator denumit „Numărul de proiecte finanțate din ICD pentru promovarea democrației, a statului de drept, a bunei guvernanțe și a respectării drepturilor omului în țările beneficiare ale ICD”. Codurile din Sistemul informațional comun RELEX (CRIS) utilizate în scopul extragerii datelor pentru acest indicator au fost extinse în mod semnificativ începând cu anul 2016, „pentru a acoperi o gamă mai largă de sectoare incluse în indicator”; — prezentarea în formate diferite a valorilor de referință, a valorilor intermediare și a datelor privind progresele realizate a făcut imposibilă evaluarea progreselor, de exemplu în cazul indicatorului 2 asociat obiectivelor specifice 8-12 ale programului Orizont 2020. Rezultatele („numărul de cereri de brevete”) pentru acești indicatori nu sunt prezentate în același format ca valoarea de referință și obiectivul, care indică „numărul de cereri de brevete pentru o finanțare de 10 milioane de euro”; — valori de referință depășite ale indicatorilor, care au condus la rezultate nerealiste în ceea ce privește „progresele înregistrate către obiectiv” și „distanța până la obiectiv”, de exemplu în cazul indicatorului 3 asociat obiectivului general 1 al programului FEDR, indicator denumit „Emisii de gaze cu efect de seră” (utilizat, de asemenea, pentru indicatorul 1 asociat obiectivului general 1 al Fondului de coeziune). Valoarea de referință pentru o reducere planificată cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 este anul 1990, dar, potrivit fișelor de program, o reducere cu 19,8 % avusese deja loc înainte de startul programelor în 2014.

Unele programe includ obiective care nu sunt suficient de ambițioase

3.34. O serie de programe (17 dintre cele 22 de programe examinate) includeau obiective pe care Curtea le-a considerat ca fiind lipsite de ambiție. Cât de ambițios este un obiectiv poate fi o chestiune de apreciere profesională. Curtea a identificat următoarele categorii de obiective pe care le-a considerat, fără echivoc, ca fiind lipsite de ambiție: 1. obiective realizate pe deplin în primii câțiva ani ai perioadei de șapte ani de implementare a programului: de exemplu, indicatorul FEPAM denumit „Profitabilitatea flotei de pescuit a UE pe segmente de flotă”, pentru care obiectivul de a avea o marjă medie netă de profit a flotei de pescuit a UE cuprinsă între 10 % și 12 % a fost deja atins până în 2015; 2. obiective cu valori foarte scăzute: de exemplu, obiectivul pentru indicatorul Fondului de coeziune denumit „Lungimea totală a noii linii de cale ferată”, stabilit la 64 km (TEN-T) pentru întreaga perioadă de programare, și anume aproximativ 9 km pe an pentru întreaga UE (26); 3. obiective echivalente cu/apropiate de valoarea de referință: de exemplu, indicatorul Orizont 2020, denumit „Cereri de brevete și brevete acordate pentru diferite tehnologii generice și industriale”, corespunzător obiectivului specific 5, denumit „Poziția de lider în sectorul industrial”, a avut un obiectiv chiar mai scăzut decât valoarea de referință (27).

3.35. În caseta 3.12 sunt prezentate programele pentru care proporția unor astfel de indicatori cu obiective lipsite de ambiție era de 15 % sau mai mult. Caseta 3.12 Numeroase obiective lipsite de ambiție pentru unele programe Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Partea a doua – Rezultatele auditurilor performanței efectuate de Curte: principalele concluzii și recomandări

Introducere

3.36. bunei gestiuni financiare . În 2018, Curtea a publicat 35 de rapoarte speciale caseta 3.13 ). Răspunsurile la rapoartele Curții, publicate odată cu acestea din urmă, arată că entitățile auditate au acceptat pe deplin 78 % din recomandările formulate de Curte, comparativ cu 68 % în 2017 (a se vedea caseta 3.14 ). În anexa 3.2 este prezentat un rezumat al recomandărilor adresate de Curte statelor membre în rapoartele sale speciale din 2018. Curtea publică, în fiecare an, rapoarte speciale în care examinează în ce măsură execuția bugetului UE s-a realizat cu respectarea principiilor. În 2018, Curtea a publicat 35 de rapoarte speciale ( 28 ) ( 29 ) . Acestea au acoperit toate rubricile cadrului financiar multianual ( 30 ) și conțin 380 de recomandări privind o gamă largă de subiecte (a se vedea). Răspunsurile la rapoartele Curții, publicate odată cu acestea din urmă, arată că entitățile auditate au acceptat pe deplin 78 % din recomandările formulate de Curte, comparativ cu 68 % în 2017 (a se vedea). Îneste prezentat un rezumat al recomandărilor adresate de Curte statelor membre în rapoartele sale speciale din 2018. Caseta 3.13 Recomandările acoperă o gamă largă de subiecte Sursa: Curtea de Conturi Europeană. Caseta 3.14 Entitățile auditate de Curte au acceptat marea majoritate a recomandărilor formulate de aceasta Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Rubrica 1a – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă și rubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială

3.37. În 2018, Curtea a publicat 12 rapoarte speciale în legătură cu aceste rubrici ale CFM ( 31 ) . Curtea dorește să atragă atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în șase dintre aceste rapoarte.

(a) Raportul special nr. 8/2018 – Sprijinul acordat de UE pentru investiții productive în întreprinderi

3.38. Curtea a constatat că proiectele auditate obținuseră, în general, realizările planificate și că, în majoritatea cazurilor, realizările respective încă existau și erau utilizate. În o cincime din cazuri însă, rezultatele obținute nu s-au menținut. Potrivit concluziilor Curții, această situație este cauzată, în principal, de faptul că autoritățile naționale/regionale și Comisia nu pun accentul pe durabilitatea rezultatelor în gestionarea atât a programelor, cât și a proiectelor.

3.39. Curtea a formulat următoarele recomandări: — Comisia ar trebui să acorde o atenție specială modului în care statele membre abordează durabilitatea rezultatelor proiectelor în cursul procesului de aprobare a programelor operaționale; și — statele membre ar trebui să îmbunătățească procedurile și criteriile de selecție a proiectelor.

(b) Raportul special nr. 9/2018 – Parteneriatele public-privat în UE

3.40. Curtea a constatat că, deși parteneriatele public-privat aveau potențialul de a obține o implementare mai rapidă a politicilor și de a asigura niveluri de mentenanță adecvate de-a lungul duratei lor de viață, parteneriatele auditate care au primit sprijin din partea UE nu au fost întotdeauna gestionate în mod eficace și nu prezentau un raport costuri-beneficii optim. Adesea, parteneriatele public-privat auditate nu au permis obținerea beneficiilor potențiale, deoarece – la fel ca în cazul proiectelor atribuite în mod tradițional – ele au fost afectate de întârzieri, de depășiri ale costurilor și de o exploatare a rezultatelor proiectelor sub capacitatea lor. Mai mult, nu s-au realizat analize adecvate ale potențialului parteneriatelor public-privat de a obține o valoare adăugată la nivelul raportului costuri-beneficii, nu existau strategii adecvate cu privire la modul în care parteneriatele public-privat ar trebui să fie utilizate și nu existau nici cadre juridice și instituționale special concepute în acest sens.

3.41. Curtea a recomandat Comisiei și statelor membre să evite promovarea utilizării mai intensive și la scară mai largă a parteneriatelor public-privat până când problemele detectate nu sunt soluționate.

(c) Raportul special nr. 12/2018 – Banda largă în statele membre ale UE

3.42. Curtea a constat că, deși acoperirea de bandă largă s-a îmbunătățit în general în întreaga UE, nu toate obiectivele stabilite pentru 2020 vor fi atinse. Deși toate statele membre elaboraseră strategii privind banda largă, obiectivele strategiilor examinate de Curte nu erau întotdeauna în concordanță cu Strategia Europa 2020. În plus, nu toate statele membre vizitate instituiseră un cadru juridic și de reglementare adecvat privind concurența între furnizori. În sfârșit, nevoile de finanțare pentru infrastructura de bandă largă în zonele rurale și în cele suburbane nu erau întotdeauna abordate corespunzător.

3.43. Curtea a formulat următoarele recomandări: — statele membre ar trebui să elaboreze planuri noi pentru perioada de după 2020; — Comisia ar trebui să clarifice aplicarea orientărilor privind ajutoarele de stat și să sprijine eforturile statelor membre de a promova o concurență mai mare în domeniul benzii largi; și — Banca Europeană de Investiții ar trebui să își concentreze sprijinul asupra unor proiecte de dimensiuni mici și medii în zone în care este cea mai mare nevoie de sprijin din partea sectorului public.

(d) Raportul special nr. 17/2018 – Absorbția

3.44. Curtea a constatat că, atât pentru perioada de programare 2007-2013, cât și pentru perioada de programare 2014-2020, adoptarea cu întârziere a cadrului legislativ a determinat întârzieri în adoptarea programelor operaționale. Acest lucru a avut un efect de domino asupra demarării cheltuielilor din fondurile alocate. Este adevărat că unele dintre măsurile luate de Comisie au dus la o creștere semnificativă a absorbției în perioada 2007-2013, dar s-a acordat o atenție scăzută rezultatelor.

3.45. Curtea a recomandat Comisiei următoarele: — să propună autorităților legislative un calendar care să asigure faptul că execuția poate demara la începutul perioadei de programare; și — să se asigure că accentul este pus pe obținerea de rezultate.

(e) Raportul special nr. 30/2018 – Drepturile pasagerilor

3.46. Curtea a constatat că principalele moduri de transport public sunt acoperite de regulamente, cadrul UE pentru drepturile pasagerilor fiind astfel unic la nivel mondial. Cu toate acestea, mulți pasageri nu își cunoșteau suficient de bine drepturile și, adesea, nu puteau beneficia de aceste drepturi din cauza unor probleme legate de asigurarea respectării lor. În plus, deși drepturile fundamentale sunt menite să protejeze toți pasagerii, în cazul tuturor celor patru moduri de transport public, gradul de protecție depinde de modul de transport utilizat.

3.47. Curtea a recomandat Comisiei următoarele: — să amelioreze coerența, claritatea și eficacitatea cadrului UE privind drepturile pasagerilor; — să ia măsuri pentru promovarea și coordonarea lansării unor campanii de sensibilizare de către organismele naționale responsabile cu asigurarea respectării drepturilor pasagerilor; — să abordeze în propunerile sale de modificare a reglementărilor existente nevoia de a pune la dispoziția organismelor naționale responsabile cu asigurarea aplicării noi instrumente pentru asigurarea respectării drepturilor pasagerilor.

(f) Raportul special nr. 28/2018 – Orizont 2020

3.48. Concluzia de ansamblu a Curții în acest raport special a fost aceea că majoritatea măsurilor de simplificare adoptate de Comisie au fost eficace în reducerea sarcinii administrative la care sunt supuși beneficiarii în cadrul programului Orizont 2020, deși nu toate acțiunile au produs rezultatele scontate și există în continuare posibilități de îmbunătățire. Beneficiarii au nevoie de orientări și instrumente mai ușor de utilizat și Comisia trebuie să continue să testeze noile scheme de finanțare pentru a le determina caracterul adecvat și utilizabil. Stabilitatea la nivelul normelor este și ea un aspect important și, deși beneficiarii au capacitatea de a se adapta la complexitate, modificările frecvente aduse orientărilor pot crea confuzie și incertitudine.

3.49. Curtea recomandă Comisiei următoarele: — să comunice mai bine cu solicitanții și cu beneficiarii de granturi; — să intensifice testarea sumelor forfetare; — să analizeze posibilitatea utilizării pe scară mai largă a evaluării în două etape a propunerilor; — să reexamineze condițiile de remunerare a evaluatorilor experți; — să crească gradul de recunoaștere a mărcii de excelență; — să asigure stabilitatea normelor și a orientărilor pentru participanți; — să amelioreze calitatea auditurilor externalizate; — să simplifice și mai mult instrumentele și orientările pentru IMM-uri.

Rubrica 2 – Resurse naturale

3.50. Curtea a publicat opt rapoarte speciale privind creșterea durabilă și resursele naturale, precum și acțiunile de mediu și cele climatice. De asemenea, Curtea a publicat un document de informare privind viitorul politicii agricole comune (PAC), urmat de Avizul nr. 7/2018 referitor la propunerile de regulamente privind PAC pentru perioada de după 2020.

3.51. În rapoartele speciale ale Curții care au abordat diferite aspecte ale politicii agricole au fost incluse recomandări pentru îmbunătățirea performanței instrumentelor, a finanțării și a sistemelor PAC, după cum urmează: — în Raportul special nr. 5/2018, Curtea a subliniat potențialele sinergii între politica în domeniul energiei din surse regenerabile și fondurile destinate să faciliteze o dezvoltare rurală durabilă, dar a remarcat că aceste sinergii erau în mare parte nevalorificate. Recomandările Curții au abordat durabilitatea viitoarei politici privind energia din surse regenerabile; — în Raportul special nr. 10/2018, Curtea a concluzionat că, deși schema de plată de bază în favoarea fermierilor se afla pe calea cea bună pe plan operațional, aceasta avea doar un impact limitat asupra simplificării, a direcționării ajutorului și a convergenței nivelurilor de ajutor. Curtea a recomandat ca măsurile de sprijin pentru venit propuse pentru fermieri să fie corelate cu obiective operaționale adecvate și cu niveluri de referință în raport cu care să poată fi comparată performanța acestora; — Raportul special nr. 11/2018 a examinat noile opțiuni pentru finanțarea proiectelor de dezvoltare rurală, care, deși sunt mai simple, nu se axau pe rezultate. Curtea a recomandat Comisiei să analizeze posibilitatea renunțării la rambursarea costurilor în favoarea unei rambursări bazate pe rezultate.

3.52. Celelalte rapoarte speciale, care acoperă domenii de politică precum energia, clima, mediul, calitatea aerului și bunăstarea animalelor, au inclus, de asemenea, recomandări menite să îmbunătățească performanța bugetului UE prin intensificarea sinergiilor între sectoare și prin consolidarea obligației de răspundere de gestiune. De exemplu: — integrarea politicii privind calitatea aerului în alte politici ale UE (Raportul special nr. 23/2018); — consolidarea legăturilor dintre sistemul de ecocondiționalitate și bunăstarea animalelor (Raportul special nr. 31/2018); — creșterea gradului de coerență dintre agricultură, climă, mediu și cadrele de cercetare în vederea îmbunătățirii protecției solului (Raportul special nr. 33/2018); — îmbunătățirea elementelor esențiale ale guvernanței și ale răspunderii de gestiune în cadrul programului UE pentru demonstrarea la scară comercială a unor tehnologii de captare și de stocare a carbonului care sunt sigure din punct de vedere ecologic și a unor tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile (Raportul special nr. 24/2018); — îmbunătățirea selecției proiectelor pe baza unor criterii obiective și relevante, pentru proiectele de prevenire a inundațiilor (Raportul special nr. 25/2018), precum și pentru proiectele de captare a carbonului sau pentru proiectele inovatoare din domeniul energiei din surse regenerabile (Raportul special nr. 24/2018).

Rubrica 3 – Securitate și cetățenie – și rubrica 4 – Europa în lume

3.53. Curtea a publicat opt rapoarte speciale referitoare la aceste rubrici ale CFM. Curtea dorește să atragă atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în patru dintre aceste rapoarte.

(a) Raportul special nr. 7/2018 – Turcia

3.54. Concluzia Curții a fost că asistența era în general bine concepută și că proiectele obținuseră realizările preconizate. Cu toate acestea, în principal din cauza lipsei de voință politică și a faptului că Comisia a utilizat într-o foarte mică măsură condiționalitatea, asistența acordată de UE nu a răspuns în mod suficient unora dintre nevoile fundamentale existente în Turcia în materie de îmbunătățire a guvernanței și a statului de drept. În plus, durabilitatea rezultatelor era adesea în pericol. Prin urmare, Curtea a considerat că eficacitatea finanțării a fost doar una limitată.

3.55. Curtea a recomandat Comisiei și, acolo unde a fost cazul, Serviciului European de Acțiune Externă următoarele: — să direcționeze fondurile aferente Instrumentului de asistență pentru preaderare într-un mod mai precis în domeniile în care reformele se lasă așteptate; — să îmbunătățească evaluările abordării sectoriale; — să crească gradul de utilizare a condiționalității; — să îmbunătățească monitorizarea performanței proiectului; — să reducă restanțele prin aplicarea selectivă a metodei de gestiune indirectă.

(b) Raportul special nr. 20/2018 – Arhitectura africană pentru pace și securitate (APSA)

3.56. Curtea a constatat că sprijinul acordat de UE, finanțat în cadrul Fondului european de dezvoltare, avusese un efect redus și trebuia reorientat. Deși exista un cadru strategic amplu, sprijinul UE pentru APSA se axase timp îndelungat pe contribuția la costurile operaționale de bază. Din cauza slabei participări financiare a Uniunii Africane, APSA a depins în mare măsură de sprijinul donatorilor timp de mai mulți ani. În pofida contribuțiilor financiare ale UE la componentele APSA, capacitatea acestora varia considerabil și subzistă o serie de provocări.

3.57. Curtea a recomandat Comisiei și, acolo unde a fost cazul, Serviciului European de Acțiune Externă următoarele: — să încurajeze participarea Uniunii Africane la APSA, pentru a obține independența financiară a acesteia din urmă și pentru a concentra sprijinul UE în direcția măsurilor de consolidare a capacităților mai degrabă decât în direcția sprijinirii costurilor operaționale; — să se asigure că intervențiile sunt bazate în mod consecvent pe rezultate, să reducă întârzierile în ceea ce privește contractarea, precum și finanțarea retroactivă, să îmbunătățească monitorizarea și să utilizeze în mod coerent instrumentele de finanțare.

(c) Raportul special nr. 27/2018 – Instrumentul pentru refugiații din Turcia

3.58. Curtea a constatat că, într-un context dificil, Instrumentul pentru refugiații din Turcia mobilizase într-un timp scurt 3 miliarde de euro pentru a asigura un răspuns rapid la criza refugiaților. Cu toate acestea, el nu își atinsese pe deplin obiectivul de a coordona acest răspuns într-un mod eficace. Proiectele auditate au furnizat un sprijin util pentru refugiați; majoritatea proiectelor obținuseră realizările preconizate, dar jumătate dintre ele nu produseseră încă rezultatele așteptate. În plus, Curtea a identificat posibilități de creștere a eficienței proiectelor de ajutor în numerar. Prin urmare, aceasta a concluzionat că instrumentul ar fi putut fi mai eficace și că utilizarea fondurilor ar putea fi optimizată.

3.59. Curtea a recomandat Comisiei următoarele: — să răspundă într-un mod mai eficace nevoilor refugiaților în materie de infrastructuri municipale și de sprijin socioeconomic; — să îmbunătățească raționalizarea și complementaritatea ajutorului printr-o repartizare clară a sarcinilor între diferitele surse de finanțare; — să pună în aplicare o strategie pentru tranziția de la ajutor umanitar la asistență pentru dezvoltare; — să îmbunătățească eficiența proiectelor de ajutor în numerar; — să colaboreze cu autoritățile turce în vederea îmbunătățirii mediului de operare pentru ONG-urile internaționale; — să intensifice monitorizarea și raportarea cu privire la Instrumentul pentru refugiații din Turcia.

(d) Raportul special nr. 32/2018 – Fondul fiduciar al UE (EUTF) pentru Africa

3.60. Curtea a constatat că Fondul fiduciar al UE pentru Africa este un instrument flexibil. Având însă în vedere provocările fără precedent cu care s-a confruntat acesta, modul în care fondul a fost proiectat ar fi trebuit să asigure o mai bună direcționare a acțiunilor. EUTF pentru Africa a fost mai rapid decât instrumentele tradiționale în ceea ce privește lansarea de proiecte, dar s-a confruntat cu provocări similare, care au întârziat punerea în aplicare. Deși proiectele auditate se aflau într-o fază timpurie, acestea începuseră să producă realizări.

3.61. Curtea a recomandat Comisiei următoarele: — să amelioreze calitatea obiectivelor EUTF pentru Africa; — să revizuiască procedura de selecție a proiectelor; — să ia măsuri pentru accelerarea punerii în aplicare; — să îmbunătățească monitorizarea EUTF pentru Africa.

Rubrica 5 – Administrație

3.62. În 2018, Curtea a publicat trei rapoarte speciale în domeniul administrației. Curtea dorește să atragă atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în unul dintre aceste rapoarte.

(a) Raportul special nr. 34/2018 – Spațiul de birouri în instituțiile UE

3.63. Curtea a constatat că instituțiile își gestionează în mod eficient cheltuielile cu spațiile de birouri, dar că strategiile imobiliare nu erau întotdeauna documentate oficial. Instituțiile cooperează și aplică principii similare de luare a deciziilor. Raportarea către autoritățile bugetare nu permitea însă realizarea de comparații și de analize ale eficienței. Mecanismele de finanțare a proiectelor mari de construcții pe care Curtea le-a analizat erau adesea complexe, ceea ce a afectat transparența. Cele mai multe dintre aceste proiecte au înregistrat întârzieri, care au generat, în unele cazuri, costuri suplimentare.

3.64. Curtea a recomandat instituțiilor următoarele: — să își actualizeze și să își documenteze în mod oficial strategiile imobiliare, precum și să actualizeze în mod regulat documentele de planificare; — să mărească transparența bugetară în ceea ce privește utilizarea mecanismelor de finanțare pentru proiectele de construcții; — să stabilească proceduri de gestionare adecvate pentru proiectele mari de construcții și de renovare; și — să îmbunătățească coerența datelor referitoare la portofoliul imobiliar și monitorizarea acestuia.

Rapoarte privind buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare

3.65. În sfârșit, Curtea a publicat patru rapoarte speciale privind buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare. Curtea dorește să atragă atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în trei dintre aceste rapoarte.

(a) Raportul special nr. 2/2018 – Eficiența operațională a gestionării crizelor bancare de către BCE

3.66. În cadrul acestui audit, Curtea a evaluat eficiența operațională a administrării de către Banca Centrală Europeană (BCE) a unei sarcini specifice de supraveghere: gestionarea crizelor. BCE instituise un cadru pentru gestionarea crizelor, dar trebuia să remedieze unele erori de concepție și să abordeze o serie de indicii privind o punere în aplicare ineficientă. Erau stabilite proceduri pentru evaluarea planurilor de redresare ale băncilor, iar evaluatorii aveau acces la instrumente și la orientări utile. Rezultatele evaluărilor acestor planuri nu erau însă utilizate în mod sistematic pentru a identifica crizele și pentru a reacționa la acestea. BCE nu dispunea de un sistem care să utilizeze declanșatori specifici băncilor și care ar putea semnala orice deteriorare previzibilă a situației financiare a unei bănci. În plus, sistemele și orientările pentru evaluări realizate în vederea unei eventuale intervenții timpurii erau insuficient dezvoltate, în timp ce informațiile de gestiune cu privire la calitatea activelor băncilor vulnerabile și capacitatea corespunzătoare la fața locului necesitau îmbunătățiri.

3.67. Curtea a recomandat BCE următoarele: — să continue elaborarea orientărilor sale privind evaluările realizate în vederea unei eventuale intervenții timpurii, inclusiv în ceea ce privește reacția rapidă în situații de criză; — să definească un set clar de indicatori pentru identificarea crizelor și pentru reacția la acestea; — să îmbunătățească monitorizarea și utilizarea informațiilor cuprinse în planurile de redresare.

(b) Raportul special nr. 3/2018 – Procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM)

3.68. Curtea a examinat punerea în aplicare de către Comisia Europeană a procedurii privind dezechilibrele macroeconomice, care urmărește să identifice, să prevină și să corecteze dezechilibrele macroeconomice care ar putea avea efecte negative asupra stabilității economice. S-a constatat că, deși PDM este în general o procedură bine concepută, Comisia nu o implementa în așa fel încât să asigure prevenirea și corectarea eficace a dezechilibrelor. La nivel mai general, recomandările specifice formulate de Comisie pentru fiecare țară prezentau mai multe deficiențe; clasificarea statelor membre care se confruntau cu dezechilibre nu era transparentă; analiza aprofundată realizată de Comisie, deși avea un standard adecvat, devenise mai puțin vizibilă, iar procedura și implicațiile sale nu erau suficient de bine cunoscute de către publicul larg. În plus, procedura nu facilita în mod adecvat identificarea precoce a dezechilibrelor, întrucât utiliza indicatori bazați pe date neactualizate și pe medii mobile, ceea ce înseamnă că nu se ținea seama de evenimentele recente.

3.69. Curtea i-a recomandat Comisiei să îmbunătățească în mod substanțial anumite aspecte ale gestionării PDM și să crească vizibilitatea acestei proceduri.

(c) Raportul special nr. 18/2018 – Este atins obiectivul principal al componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere (PSC)?

3.70. Curtea a constatat că, în mai multe state membre cu un nivel ridicat al datoriei, Pactul de stabilitate și de creștere nu adusese suficiente progrese în vederea îndeplinirii obiectivelor bugetare pe termen mediu într-un timp rezonabil. Comisia Europeană uzase în mod extensiv de puterile sale discreționare la stabilirea normelor de punere în aplicare, precum și în cadrul adoptării deciziilor individuale pentru a reduce cerințele de ajustare prevăzute.

3.71. Curtea a recomandat Comisiei următoarele: — să modifice ratele de ajustare prevăzute care figurează în „matricea cerințelor” pentru a crește cerințele de ajustare pentru statele membre cu o pondere a datoriei de peste 60 % și să abordeze efectele cumulate ale deviațiilor permise atunci când sunt activate mai multe clauze de flexibilitate; — să reformeze sistemul actual de aplicare a clauzelor de flexibilitate, limitând flexibilitatea la costurile bugetare reale ale reformelor și asigurând faptul că clauza privind investițiile nu mai este utilizată în forma sa actuală și este reformată pentru a asigura faptul că toate cheltuielile suplimentare rezultate în urma devierii de la traiectoria inițială către obiectivele pe termen mediu (și anume în toți anii de după acordarea clauzei) sunt legate de investiții și conduc la o creștere a ponderii investițiilor publice în PIB; — să asigure coerența între cerințele din cadrul componentei preventive și cele din cadrul componentei corective; — să includă cerințe mai clare în recomandările specifice fiecărei țări, explicând mai bine care sunt cerințele și riscurile existente dacă acestea nu sunt puse în aplicare în timp util.

Partea a treia – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor

3.72. În fiecare an, Curtea analizează în ce măsură entitățile auditate au luat măsuri ca răspuns la recomandările sale. Această urmărire a situației acțiunilor întreprinse ca răspuns la recomandările formulate de Curte constituie o etapă importantă în ciclul de audit. Ea oferă feedback cu privire la impactul pe care îl are activitatea Curții și încurajează entitățile auditate să pună în aplicare recomandările acesteia.

Curtea a analizat punerea în aplicare a tuturor recomandărilor adresate Comisiei în 2015

3.73. În anii anteriori, Curtea a analizat doar o selecție de recomandări dintre cele formulate cu trei ani înainte. Anul acesta, ea a analizat toate cele 185 de recomandări adresate Comisiei în cele 25 de rapoarte speciale adoptate în 2015. Curtea nu a examinat punerea în aplicare a uneia dintre recomandări, deoarece aceasta nu mai era relevantă. De asemenea, ea nu a analizat situația acțiunilor întreprinse în urma celor 48 de recomandări adresate statelor membre.

3.74. Analiza a fost efectuată pe baza unor examinări documentare și a unor interviuri cu membri ai personalului Comisiei. Pentru a asigura o analiză corectă și echilibrată, Curtea a transmis Comisiei constatările sale și a ținut seama de răspunsurile acesteia în analiza sa finală.

Cum a dat Comisia curs recomandărilor formulate de Curte?

3.75. Dintre cele 184 de recomandări analizate, Comisia pusese în aplicare integral 114 (62 %). Din restul recomandărilor, 26 (14 %) fuseseră puse în aplicare în majoritatea privințelor, 33 (18 %) fuseseră puse în aplicare în anumite privințe, iar celelalte 11 (6 %) nu fuseseră puse în aplicare deloc (a se vedea caseta 3.15 ). În anexa 3.3 este prezentată în detaliu situația punerii în aplicare a recomandărilor. Caseta 3.15 Punerea în aplicare a recomandărilor formulate în 2015 în urma auditurilor performanței efectuate de Curte Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

3.76. În anumite domenii, Comisia a reacționat într-un mod deosebit de pozitiv la recomandările formulate de Curte. Pentru trei rapoarte speciale privind energia din surse regenerabile în Africa de Est (Raportul special nr. 15/2015), asistența financiară acordată țărilor aflate în dificultate (Raportul special nr. 18/2015) și acordarea de asistență tehnică Greciei (Raportul special nr. 19/2015), toate recomandările au fost puse în aplicare integral.

3.77. Comisia nu a acceptat 15 recomandări și a acceptat parțial 17. Cu toate acestea, 10 dintre cele 17 recomandări acceptate parțial au fost în cele din urmă puse în aplicare integral, două dintre recomandările respinse au fost și ele puse în aplicare integral, iar alte două au fost puse în aplicare în anumite privințe.

3.78. În concluzie, Curtea a observat că auditurile sale cu privire la performanță au condus la o serie de îmbunătățiri importante, deși unele dintre deficiențele identificate există în continuare. Anexa 3.4 descrie deficiențele rămase în cazul recomandărilor puse în aplicare parțial.

Concluzii și recomandări

Concluzii

1. Indicatorii arată o variație semnificativă la nivelul realizărilor și sugerează că, în ansamblu, s-au înregistrat progrese moderate (punctele 3.7-3.20)

3.79. În ansamblu, datele incluse în fișele de program sugerează că progresul către obiectivele de performanță este moderat. Demararea lentă și cu întârziere atât a programelor din domeniul coeziunii, cât și a celor din domeniul dezvoltării rurale a fost un important factor limitativ.

2. Indicatorii nu au oferit întotdeauna o imagine fidelă a progreselor reale înregistrate (punctele 3.21-3.35)

3.80. Atât calcularea progresului către obiectiv în raport cu valoarea de referință, cât și progresul către obiectiv raportat de Comisie în prezentarea generală a performanței programelor ar trebui tratate cu precauție, din diverse motive: (a) Mulți indicatori nu au fost bine aleși (punctele 3.22-3.27) — indicatorii se axau pe resurse și pe realizări, mai degrabă decât pe rezultate și pe impacturi; — anumiți indicatori nu măsurau realizările obținute cu ajutorul bugetului UE; — nu existau indicatori pentru anumite aspecte ale unora dintre obiectivele programelor. (b) Pentru mulți indicatori, progresele nu au putut fi calculate (punctele 3.28-3.30) — Pentru aproape jumătate dintre indicatori, nu a fost posibil să se calculeze progresul către obiectiv înregistrat în raport cu valoarea de referință. Deși acest lucru poate fi explicat de mai mulți factori, principalul motiv a fost lipsa valorilor de referință, a datelor privind progresele realizate și/sau a valorilor-țintă. (c) Pentru unele programe, datele disponibile erau de o calitate insuficientă (punctele 3.31-3.33) — unele programe dispuneau de numeroși indicatori pentru care nu existau date referitoare la progresele realizate pentru perioada de după 2015 sau pentru care nu existau deloc date referitoare la progres; — o serie de alte aspecte legate de calitatea datelor a complicat și mai mult analiza progreselor. (d) Unele programe includ obiective care nu sunt suficient de ambițioase (punctele 3.34-3.35) — Multe programe includeau obiective pe care Curtea le consideră ca fiind lipsite de ambiție. În șapte programe, aceste obiective constituiau cel puțin 15 % din toate obiectivele.

3.81. Caseta 3.16 sintetizează concluziile Curții privind măsura în care programele au fost în mod special afectate de deficiențele identificate la literele (a)-(d) de mai sus: (a) programele în cazul cărora proporția de indicatori de resurse și de indicatori de realizare depășea 66 %; (b) programele în cazul cărora progresele nu au putut fi măsurate pentru mai mult de 33 % dintre indicatori; (c) programele în cazul cărora, pentru cel puțin 25 % dintre indicatori, nu existau date referitoare la progresele realizate pentru perioada de după 2015 sau nu existau deloc astfel de date; (d) programele în cazul cărora cel puțin 15 % dintre indicatori aveau obiective lipsite de ambiție. Aceasta arată că în eșantionul Curții nu există nici măcar un singur program care să nu fie afectat de aceste deficiențe. Caseta 3.16 Sinteza concluziilor Programele examinate și % din programarea financiară aferentă perioadei 2014-2020 pentru programele incluse în eșantion (în fiecare casetă) Progresul mediu înregistrat către obiectiv: Calculul efectuat de Curte (progresul înregistrat în raport cu valoarea de referință) Progresul mediu înregistrat către obiectiv este egal cu 20 % sau mai mic Progresul mediu către obiectiv este de peste 20 % și sub 50 % Progresul mediu către obiectiv este egal cu 50 % sau mai mare Cadru de performanță fără niciuna dintre cele patru deficiențe identificate Cadru de performanță cu una dintre cele patru deficiențe identificate FEDR, Produse alimentare și hrană pentru animale FEADR, IEV, IPA II Erasmus+, Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane, Fondul pentru azil, migrație și integrare, Fondul pentru securitate internă, ICD, Ajutorul umanitar, Fondul european de ajustare la globalizare 21 % din programarea financiară inclusă în eșantion 13 % din programarea financiară inclusă în eșantion 6 % din programarea financiară inclusă în eșantion Cadru de performanță cu cel puțin două dintre cele patru deficiențe identificate Orizont 2020, MIE, Fondul de coeziune, programul Europa creativă FEIS, FSE, FEPAM, LIFE 17 % din programarea financiară inclusă în eșantion 11 % din programarea financiară inclusă în eșantion Notă: progresul realizat către obiectiv nu a putut fi calculat pentru FEGA și pentru Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (32 % din programarea financiară inclusă în eșantion) Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

3.82. La punctele 3.36-3.71 sunt prezentate principalele concluzii și recomandări dintr-o selecție de rapoarte speciale publicate de Curte în 2018.

3.83. Exercițiul desfășurat în acest an pentru a urmări situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare (a se vedea punctele 3.72-3.78) a confirmat faptul că, la fel ca în anii precedenți, 76 % dintre recomandările evaluate de Curte fuseseră puse în aplicare fie integral, fie în majoritatea privințelor. În 18 % din cazuri, recomandările fuseseră puse în aplicare numai în anumite privințe, existând în continuare deficiențe semnificative. Numai 6 % dintre recomandări nu fuseseră puse în aplicare.

Recomandări

3.84. Anexa 3.5 prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor trei recomandări formulate în capitolul 3 din Raportul anual pe 2015. Toate cele trei recomandări fuseseră puse în aplicare în anumite privințe.

3.85. Pe baza concluziilor formulate pentru exercițiul 2018, Curtea adresează Comisiei următoarele recomandări:

Recomandarea 3.1 – Comisia ar trebui să promoveze includerea în fișele de program a unor indicatori care:

(a) printr-un echilibru mai bun între resurse, realizări, rezultate și impacturi, furnizează informații mai relevante cu privire la realizările programelor de cheltuieli ale UE;

(b) au o legătură clară cu acțiunile finanțate prin programele de cheltuieli ale UE;

(c) reflectă realizările programelor de cheltuieli ale UE mai degrabă decât performanța Comisiei și a altor organisme de punere în aplicare a acestor programe; și

(d) acoperă obiectivele programelor.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: publicarea în 2022 a fișelor de program pentru bugetul pe 2023

Recomandarea 3.2 – Pentru a putea calcula progresele către obiectiv în raport cu valoarea de referință, Comisia ar trebui să propună, pentru toate programele, cadre de performanță cu caracteristicile menționate în continuare pentru indicatorii de performanță. În cazul în care Comisia consideră că acest lucru nu este relevant pentru un anumit indicator, ar trebui să explice alegerea sa în fișele de program.

(a) valori de referință cantitative, cu precizarea anului valorii de referință;

(b) obiective de etapă cantitative;

(c) obiective cantitative, cu precizarea anului în care trebuie atins obiectivul;

(d) date care să aibă nivelul de calitate necesar pentru ca progresele către obiectiv înregistrate în raport cu valoarea de referință să poată fi calculate cu ușurință.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: publicarea în 2022 a fișelor de program pentru bugetul pe 2023

Recomandarea 3.3 – Comisia ar trebui să urmărească să obțină informații actualizate referitoare la performanță pentru toți indicatorii de performanță, de exemplu prin introducerea unor instrumente de raportare noi pe platforme de internet.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: lansarea proiectului în 2021

Recomandarea 3.4 – Comisia ar trebui să documenteze obiectivele propuse, astfel încât autoritatea bugetară să poată evalua nivelul de ambiție al acestora. Acest lucru va implica propunerea de obiective pentru toți indicatorii în programele de cheltuieli.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: publicarea în 2022 a fișelor de program pentru bugetul pe 2023

Recomandarea 3.5 – Comisia ar trebui să continue să îmbunătățească prezentarea generală a performanței programelor, în special prin:

(a) utilizarea unei singure metode pentru calcularea progresului către obiectiv în raport cu valoarea de referință. În cazul în care Comisia consideră că acest lucru nu este fezabil pentru un anumit indicator, ar trebui să explice alegerea sa în prezentarea generală a performanței programelor;

(b) explicarea raționamentului utilizat pentru selectarea indicatorilor de performanță pentru fiecare program.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: data publicării ediției din 2021 a prezentării generale a performanței programelor

(1) Articolul 317 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

(2) A se vedea documentul Draft General Budget of the European Union for the financial year 2019 – Working document – Part I – programme statements of operational expenditure (Proiect de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2019 – Document de lucru – Partea întâi – Fișele de program pentru cheltuielile operaționale) – COM(2018) 600 – mai 2018.

(3) A se vedea documentul EU Budget 2014-2020 Programmes’ Performance Overview – Extract from programme statements of operational expenditure Draft Budget 2019 (Prezentarea generală a performanței programelor finanțate din bugetul UE în perioada 2014-2020 – Extras din fișele de program pentru cheltuielile operaționale prevăzute în proiectul de buget pe 2019) – COM(2018) 600 – mai 2018.

(4) Notă: în recomandarea 5 din capitolul 3 al Raportului anual pe 2016 (punctul 3.77), Curtea a solicitat Comisiei „să indice, în rapoartele principale privind de performanța, dacă, după cunoștințele sale, informațiile furnizate cu privire la performanță sunt de o calitate suficientă”.

(5) Valorile de referință depindeau de disponibilitatea informațiilor, dar au fost, în principiu, datele referitoare la aspectul relevant al programului disponibile la 1 ianuarie 2014.

(6) A se vedea, de exemplu, documentul intitulat Measuring distance to the Sustainable Development Goal (SDG) targets – An assessment of where OECD countries stand [Măsurarea distanței până la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) – O evaluare a situației țărilor din cadrul OCDE], OCDE, iunie 2017, p. 15, tabelul 3: Pros and cons of different normalisation procedures (Argumente pro și contra privind diferite proceduri de normalizare).

(7) A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat Better Regulation Guidelines (Orientări privind o mai bună legiferare), SWD(2017) 350 final, 7 iulie 2017, p. 26.

(8) Așa cum s-a explicat în nota metodologică de la pagina 2 din prezentarea generală a performanței programelor.

(9) După trei ani și, respectiv, după patru ani din șapte.

(10) Notă: pentru a calcula progresele înregistrate în raport cu valoarea de referință, Curtea a considerat că valoarea de referință a indicatorilor era zero, chiar dacă această informație nu figura în fișele de program.

(11) Modificarea legislației relevante este în curs, pentru a permite raportarea cu privire la operațiunile implementate parțial.

(12) Pe baza a cinci indicatori.

(13) Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 855).

(14) Pentru definițiile termenilor „realizare” [în Regulamentul financiar, „performanțe”], „rezultat” și „impact”, a se vedea articolul 2 din Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Uniunii (iulie 2018) și pagina 49 din Orientările privind o mai bună legiferare [SWD(2017) 350 final].

(15) În unele cazuri, clasificarea indicatorilor realizată de Curte era diferită de cea utilizată de Comisie sau de cea stabilită în legislația UE relevantă.

(16) Acest aspect este subliniat și în documentul intitulat OECD Best Practices for Performance Budgeting, publicat de Comitetul de guvernanță publică din cadrul Direcției de guvernanță publică a OCDE [GOV/PGC/SBO(2018)7, 23 noiembrie 2018]. Buna practică nr. 3 include următoarele: „Guvernul utilizează o combinație de măsuri privind performanța, stabilind un echilibru între nevoia de a măsura rezultatele politicilor pe termen mai lung și necesitatea de a monitoriza progresele înregistrate pe termen mai scurt.”

(17) COM(2018) 600: Draft General Budget of the European Union for the financial year 2019; Working document Part I, programme statements of operational expenditure, mai 2018, p. 5.

(18) Și, acolo unde este cazul, și de politica de însoțire care nu prevede neapărat cheltuieli (de exemplu, prin intermediul reglementărilor UE).

(19) A se vedea, de exemplu, următoarea notă de subsol care figurează la doi indicatori referitori la obiective generale din programul de ajutor umanitar („numărul de decese cauzate de dezastre naturale înregistrat în baza de date EM-DAT” și „numărul de țări care prezintă un risc foarte ridicat de dezastre potrivit indicelui INFORM”): „Ar trebui remarcat faptul că o parte foarte importantă a rezultatelor și evoluției anuale ale acestui indicator depinde de factori externi care sunt în totalitate în afara controlului Comisiei. Contribuția specifică a ajutorului umanitar la evoluția acestui indicator este dificil de evaluat.”

(20) Toate programele aveau obiective specifice. Unele programe nu aveau însă niciun obiectiv general.

(21) „Numărul persoanelor care au beneficiat de sprijin pentru depășirea unei situații de criză care a afectat condițiile lor de viață”.

(22) De exemplu, în tabelele de performanță din anexa 11 la raportul său anual de activitate, DG REGIO subliniază că, „în ceea ce privește cifrele intermediare incluse în tabelele de mai jos, ar trebui remarcat, de asemenea, că acestea sunt estimări pur indicative, care nu ar trebui utilizate pentru identificarea cazurilor de performanță insuficientă”.

(23) De exemplu, Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD), obiectivul specific 1, indicatorul 2 – „Proporția elevilor care încep primul an de studii primare și care ajung în ultimul an al ciclului primar, defalcată pe sexe”, pentru care o notă de subsol precizează următoarele: „Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că acest indicator nu este încă disponibil: metodologia nu este definită și nu există date. Potrivit UNESCO, care este lider în materie de indicatori legați de obiectivele de dezvoltare durabilă în domeniul educației, vor fi necesari 3 până la 5 ani înainte ca acest indicator să poată fi utilizat.”

(24) Recomandarea Consiliului privind descărcarea de gestiune care trebuie acordată Comisiei cu privire la execuția bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017, capitolul 3, punctul 3.

(25) ”Descărcarea de gestiune 2017: bugetul general al UE – Comisia și agențiile executive“ [P8_TA(2019)0242, punctul 236].

(26) În condițiile în care rețeaua globală în UE se ridică la peste 138 000 km de linii de cale ferată.

(27) Valoarea de referință și obiectivul au fost de 3,2 și, respectiv, de 3,0 cereri de brevet la 10 milioane de euro finanțare.

(28) https://www.eca.europa.eu

(29) Publicațiile Curții din 2018 includ, de asemenea, nouă documente de analiză: două analize panoramice, șase documente de informare și un studiu de caz rapid.

(30) 1a (Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă), 1b (Coeziune economică, socială și teritorială), 2 (Creștere durabilă: resurse naturale), 3 (Securitate și cetățenie), 4 (Europa în lume), 5 (Administrație).

(31) Notă: rapoartele speciale care abordează acțiunile UE în domeniul mediului și al climei sunt incluse în rubrica 2 de mai jos.