[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 14.1.2011

COM(2011) 9 final

PROIECT DE BUGET RECTIFICATIV NR. 1 LA BUGETUL GENERAL 2011

SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Secțiunea III - Comisia

(prezentată de Comisie)

PROIECT DE BUGET RECTIFICATIV NR. 1 LA BUGETUL GENERAL 2011

SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Secțiunea III - Comisia

Având în vedere:

- Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

- Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene[1], în special articolul 37,

- Bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, adoptat la 15 decembrie 2010,

Comisia Europeană prezintă autorității bugetare proiectul de buget rectificativ nr. 1 la bugetul 2011.

MODIFICĂRI LA SITUAȚIA VENITURILOR ȘI A CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI

Modificările la situația veniturilor și a cheltuielilor pe secțiuni pot fi consultate pe site-ul EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-ro.htm). Cu titlu informativ, se atașează ca anexă la buget o versiune în limba engleză a modificărilor la această situație pe secțiuni.

CUPRINS

1. Introducere 3

2. Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE 3

2.1. Polonia 3

2.2. Slovacia 5

2.3. Ungaria 6

2.4. Republica Cehă 6

2.5. Croația 6

2.6. România 6

2.7. Concluzie 6

3. Finanțare 6

4. Tabel recapitulativ pe rubrici ale cadrului financiar 6

1. INTRODUCERE

Proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 1 pentru anul 2011 include mobilizarea sumei de 182 388 893 EUR în credite de angajament și de plată din Fondul de solidaritate al UE, ca urmare a precipitațiilor abundente care au afectat Polonia, Slovacia, Republica Cehă, Ungaria, Croația și România.

2. MOBILIZAREA FONDULUI DE SOLIDARITATE AL UE

2.1. Polonia

În mai și iunie, două valuri succesive de inundații au afectat o mare parte a teritoriului Poloniei, deplasându-se în direcția sud-nord, în avalul principalelor râuri Vistula, Oder și Warta. Inundațiile au afectat aproape toate provinciile („voievodatele”) Poloniei, provocând daune importante sectorului agricol, infrastructurii publice și proprietăților private, rețelelor de transporturi și siturilor din patrimoniul cultural.

1. Cererea de asistență financiară din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene a fost prezentată Comisiei la 23 iulie 2010, în termenul de 10 săptămâni de la înregistrarea primelor daune la 14 mai 2010. La 29 septembrie, autoritățile poloneze au prezentat Comisiei o actualizare a estimărilor privind daunele totale.

2. Autoritățile poloneze estimează daunele directe totale la 2,999 miliarde EUR. Această sumă reprezintă 0,8468 % din venitul național brut (VNB) al Poloniei și depășește pragul normal de mobilizare a Fondului de solidaritate, stabilit la 2,124 miliarde EUR (și anume 0,6 % din VNB, pe baza datelor din 2008). Analiza efectuată de serviciile Comisiei a arătat că metodele utilizate de Polonia pentru estimarea diferitelor categorii de daune sunt foarte plauzibile.

3. Catastrofa este de origine naturală. Având în vedere că daunele directe totale, care au fost estimate la 2,999 miliarde EUR, depășesc pragul aplicabil Poloniei în 2010 pentru mobilizarea Fondului de solidaritate, catastrofa este calificată drept „catastrofă naturală majoră” și se înscrie astfel în principalul domeniu de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului. Totalul daunelor directe reprezintă baza de calcul a valorii asistenței financiare. Asistența financiară poate fi utilizată exclusiv pentru acțiunile urgente de primă necesitate, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament.

4. Dat fiind că cele două valuri de inundații au fost provocate de aceleași condiții meteorologice de lungă durată, acestea pot fi considerate o singură catastrofă, în sensul Regulamentului (CE) 2012/2002 al Consiliului. Inundațiile au provocat distrugerea considerabilă a infrastructurilor de bază, a gospodăriilor private, a clădirilor publice, a întreprinderilor și a terenurilor agricole, cauzând totodată daune semnificative siturilor cunoscute din patrimoniului cultural și afectând grav populația. Conform raportului prezentat, numai două dintre cele 16 „voievodate” ale Poloniei au scăpat de inundații.

5. Cele trei provincii din sudul Poloniei care au fost cel mai grav afectate de inundațiile din mai-iunie 2010 sunt: Provincia Sileziei Inferioare (Dolnośląskie) și Provincia Opole (Opolskie), ambele situate în zona bazinului hidrografic al râului Oder (Odra), și Provincia Polonia Mică sau Małopolska (Małopolskie), situată aproape în întregime în zona bazinului hidrografic al râului Vistula. În raport s-a precizat că peste 20 de persoane și-au pierdut viața. Numărul familiilor afectate de inundații se ridică la 66 660, dintre care 14 563 de familii au fost evacuate. În total, 811 comune au fost afectate de inundații, 1 387 de întreprinderi au suferit pagube, iar 683 000 ha de teren și 18 000 de clădiri au fost inundate. S-a constatat că peste 55,6 km de linie de cale ferată necesită reparații imediate, în timp ce, în perioada inundațiilor, s-a închis circulația sau s-a restricționat traficul pe mai mult de 400 km de cale ferată. Trebuie reconstruite 1 300 km de diguri de prevenire a inundațiilor. Clădirile publice (de exemplu, 802 școli, 160 de grădinițe) au fost deteriorate. Două situri clasate în patrimoniul mondial UNESCO (bisericile Sf. Filip și Sf. Iacov din Sękowa) necesită lucrări intensive de conservare și reparare. Polonia a solicitat sprijin prin intermediul mecanismului comunitar de protecție civilă. Din informațiile furnizare se poate concluziona, fără nicio îndoială, că inundațiile au avut repercusiuni grave asupra condițiilor de viață, mediului natural și economiei. Cererea introdusă de Polonia conține o analiză detaliată a impactului inundațiilor și o defalcare pe sectoare a daunelor totale estimate.

6. Costul acțiunilor urgente de primă necesitate eligibile conform articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului a fost estimat de autoritățile poloneze la 2,195 miliarde EUR și a fost prezentat defalcat pe tipurile de acțiuni. Cea mai mare pondere din costurile acțiunilor de urgență (peste 1,248 miliarde EUR) o au costurile de repunerea în funcțiune imediată a infrastructurii. Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile poloneze, este evident că acțiunile eligibile au costuri ce depășesc cu mult valoarea unei posibile finanțări din Fondul de solidaritate. În cadrul acordului de punere în aplicare, se vor defini tipurile de acțiuni care vor fi efectiv finanțate din acest fond.

7. Regiunile afectate sunt eligibile ca „regiuni de convergență” în temeiul fondurilor structurale (2007-2013).

8. Autoritățile poloneze au indicat că nu există nicio acoperire a costurilor eligibile de către asigurări.

2.2. Slovacia

Slovacia a fost afectată de precipitațiile în cantități record din mai și iunie 2010. Terenurile au fost acoperite de ape, s-au produs alunecări de teren, iar inundațiile pe scară largă au provocat daune grave infrastructurilor publice și private, drumurilor, rețelelor de cale ferată, agriculturii și întreprinderilor.

9. Cererea de asistență financiară din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene a fost prezentată Comisiei la 16 iulie 2010, în termenul de 10 săptămâni de la înregistrarea primelor daune la 9 mai 2010. La 27 septembrie, autoritățile slovace au prezentat Comisiei mai multe detalii, inclusiv o actualizare a estimărilor privind daunele totale.

10. Autoritățile slovace estimează daunele directe totale la 561 133 594 EUR. Această sumă reprezintă 0,8902 % din VNB-ul Slovaciei și depășește pragul normal de 378,205 milioane EUR, aplicabil Slovaciei pentru mobilizarea Fondului de solidaritate în 2010 (și anume 0,6 % din VNB, pe baza datelor din 2008).

11. Catastrofa este de origine naturală. Având în vedere că daunele directe totale care au fost estimate depășesc pragul de mobilizare a Fondului de solidaritate, catastrofa este calificată drept „catastrofă naturală majoră” și se înscrie astfel în principalul domeniu de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului. Totalul daunelor directe reprezintă baza de calcul a valorii asistenței financiare. Asistența financiară poate fi utilizată exclusiv pentru acțiunile urgente de primă necesitate, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament. Analiza efectuată de serviciile Comisiei a arătat că metodele utilizate de Slovacia pentru estimarea diferitelor categorii de daune sunt plauzibile.

12. Inundațiile și alunecările de teren s-au produs mai ales în părțile din centrul și estul Slovaciei, care sunt considerate mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic. Cele mai mari daune au fost înregistrate în regiunile Prešov și Košice. În cerere, se descrie impactul evenimentelor: 306 case au fost afectate de alunecări de teren (s-au produs aproximativ 235 de alunecări de teren în toată țara), 45 894 de gospodării au fost afectate de inundații și 150 de spații rezidențiale au fost deteriorate sau distruse. Mai mule clădiri publice au fost deteriorate, s-au pierdut vieți omenești și s-au raportat daune enorme în ceea ce privește infrastructura de transport a țării. Cu toate acestea, cea mai mare parte a daunelor s-au înregistrat în sectorul agricol (produse agricole), cu o valoare estimată după primele calcule la 149,9 milioane EUR. Dat fiind impactul mare al inundațiilor, Slovacia a solicitat sprijin prin intermediul mecanismului comunitar de protecție civilă. Se poate concluziona că inundațiile și alunecările de teren au avut repercusiuni grave și de lungă durată asupra condițiilor de viață, mediului natural și economiei, afectând, de asemenea, regiunile țării care sunt considerate mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic. Cererea introdusă de Slovacia conține o analiză detaliată a impactului inundațiilor și o defalcare pe sectoare a daunelor totale estimate.

13. Costul acțiunilor urgente de primă necesitate eligibile conform articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului a fost estimat de autoritățile slovace la 78 419 054 EUR și a fost prezentat defalcat pe tipurile de acțiuni. Cea mai mare pondere din costurile acțiunilor de urgență (peste 40 de milioane EUR) o au activitățile de repunerea în funcțiune imediată a infrastructurii. Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile slovace, este evident că acțiunile eligibile au costuri reale ce depășesc cu mult valoarea unei posibile finanțări din Fondul de solidaritate. În cadrul acordului de punere în aplicare, se vor defini tipurile de acțiuni care vor fi efectiv finanțate din acest fond.

14. În Slovacia, trei regiuni sunt eligibile pentru fondurile structurale (2007-2013) ca „regiuni de convergență” și o regiune este eligibilă ca „regiune pentru competitivitate și ocuparea forței de muncă”.

15. Autoritățile slovace au indicat că nu există nicio acoperire a costurilor eligibile de către asigurări.

2.3. Ungaria

În urma precipitațiilor care au căzut aproape fără întrerupere timp de o lună în perioada mai-iunie 2010, în Ungaria s-au produs inundații grave care au provocat daune pe scară largă sectorului agricol, proprietăților rezidențiale, întreprinderilor, rețelelor de drumuri și altor infrastructuri, părțile din nord-estul și centrul țării fiind cel mai grav afectate.

16. Cererea de asistență financiară din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene a fost prezentată Comisiei la 24 iulie 2010, în termenul de 10 săptămâni de la înregistrarea primelor daune la 15 mai 2010.

17. Autoritățile maghiare estimează daunele directe totale la 719 343 706 EUR. Această sumă reprezintă 0,7307 % din VNB-ul Ungariei și depășește pragul normal de 590,710 milioane EUR, aplicabil Ungariei pentru mobilizarea Fondului de solidaritate în 2010 (și anume 0,6 % din VNB, pe baza datelor din 2008).

18. Catastrofa este de origine naturală. Având în vedere că daunele directe totale care au fost estimate depășesc pragul normal de mobilizare a Fondului de solidaritate, catastrofa este calificată drept „catastrofă naturală majoră” și se înscrie astfel în principalul domeniu de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului. Totalul daunelor directe reprezintă baza de calcul a valorii asistenței financiare. Asistența financiară poate fi utilizată exclusiv pentru acțiunile urgente de primă necesitate, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament. Analiza realizată de serviciile Comisiei a arătat că metodele utilizate de Ungaria pentru estimarea diferitelor categorii de daune sunt foarte detaliate și corecte și că rezultatele sunt plauzibile. De fapt, estimarea daunelor directe totale pare să fie destul de prudentă.

19. Condițiile meteorologice extraordinare care s-au format în Bazinul Carpatic, urmate de furtuni, vârtejuri și rafale de vânt excepționale cu o viteză de peste 160 km/h, au provocat inundații masive. S-au dispus măsuri de urgență în 11 dintre cele 19 județe ale țării. Cererea Ungariei prezintă informații detaliate privind amploarea daunelor și poate fi sintetizată după cum urmează: cele două mari fluvii care străbat Ungaria, Dunărea și Tisa, au ieșit din matcă, iar zonele riverane pe o distanță de 3 088 km au trebuit plasate în alertă de gradul trei, care reprezintă cel mai înalt nivel de alertă. 5 259 de persoane au fost nevoite să își părăsească locuințele, ordinul de urgență a vizat aproape 780 000 de persoane (aproape 8 % din populație) și aproximativ o jumătate de milion de persoane au fost amenințate de pericol în mod direct. 317 locuințe au fost distruse și peste 5 600 de clădiri rezidențiale în 105 zone de locuințe necesită lucrări de restaurare. Evenimentele au produs daune masive infrastructurii de cale ferată (s-au raportat 612 evenimente extraordinare pe 25 de linii). 50 000 de vehicule au trebuit deviate în fiecare zi. S-au înregistrat daune în școlile publice, grădinițe și alte instituții de educație. Cu toate acestea, cele mai mari daune s-au produs în sectorul agricol. Dat fiind impactul mare al inundațiilor, Ungaria a solicitat sprijin prin intermediul mecanismului comunitar de protecție civilă. Se poate concluziona că inundațiile au avut repercusiuni grave și de lungă durată asupra condițiilor de viață, mediului natural și economiei, în special în sectorul agricol. Cererea introdusă de Ungaria conține o analiză detaliată a impactului inundațiilor și o defalcare pe sectoare a daunelor totale estimate.

20. Costul acțiunilor urgente de primă necesitate eligibile conform articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului a fost estimat de autoritățile maghiare la 194 195 242 EUR și a fost prezentat defalcat pe tipurile de acțiuni. Cea mai mare pondere din costurile acțiunilor de urgență (peste 85,754 milioane EUR) o au activitățile legate de serviciile de salvare. Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile maghiare, este evident că acțiunile eligibile au costuri reale ce depășesc cu mult valoarea unei posibile finanțări din Fondul de solidaritate. În cadrul acordului de punere în aplicare, se vor defini tipurile de acțiuni care vor fi efectiv finanțate din acest fond.

21. În Ungaria, 6 regiuni sunt eligibile pentru fondurile structurale (2007-2013) ca „regiuni de convergență” și o regiune este eligibilă ca „regiune în etapa de instituire progresivă a ajutorului”.

22. Autoritățile maghiare au indicat că nu există nicio acoperire a costurilor eligibile de către asigurări.

2.4. Republica Cehă

Teritoriul Republicii Cehe a fost afectat de ploi torențiale majore în perioada mai-iunie 2010. Acestea au provocat două valuri interconectate de inundații care au afectat partea de nord-est a teritoriului, provocând daune proprietăților rezidențiale și întreprinderilor, rețelei de drumuri și altor infrastructuri.

23. Cererea de asistență financiară din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) a fost prezentată Comisiei la 23 iulie 2010, în termenul de 10 săptămâni de la înregistrarea primelor daune la 18 mai 2010.

24. Catastrofa este de origine naturală. Autoritățile cehe estimează daunele directe totale cauzate de catastrofă la 204 456 041 EUR. Având în vedere că această sumă este sub pragul de 824,029 milioane EUR (și anume 0,6 % din VNB-ul Republicii Cehe), catastrofa nu este calificată drept „catastrofă naturală majoră” în temeiul dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului. Cu toate acestea, Republica Cehă a fost afectată de aceleași inundații care au dus la catastrofa majoră din Polonia și Slovacia. Prin urmare, se consideră că este îndeplinită condiția prevăzută la articolul 2 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului, conform căreia o țară afectată de aceeași catastrofă majoră ca și o țară învecinată poate beneficia, în mod excepțional, de o intervenție a Fondului de solidaritate.

25. Zona cel mai grav afectată se situează în partea de nord-est a Republicii Cehe și cuprinde patru regiuni (Moravia-Silezia, Olomouc, Zlín și Moravia de Sud), la granița cu Polonia, Slovacia și Austria. Ca urmare a inundațiilor, cinci persoane și-au pierdut viața, sute de locuințe au fost inundate și distruse, iar proprietățile publice și rețeaua de drumuri au fost grav afectate. Din cauza problemelor de transport, unele întreprinderi au trebuit să își reducă producția. În plus, regiunile afectate sunt situate în zone slab dezvoltate din punct de vedere economic, în care catastrofa a afectat în mod negativ ocuparea forței de muncă.

26. Costul acțiunilor urgente de primă necesitate eligibile conform articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului a fost estimat de autoritățile cehe la 136 945 071 EUR și a fost prezentat defalcat pe tipurile de acțiuni.

27. Autoritățile cehe precizează că nu au fost utilizate alte fonduri comunitare pentru gestionarea consecințelor imediate ale catastrofei provocate de inundații. Republica Cehă ia în considerare posibilitatea de a nu recurge la Fondurile structurale pentru a gestiona consecințele inundațiilor.

2.5. Croația

În 2010, de la sfârșitul lunii mai și pentru aproape toată luna iunie, Croația a trebuit să facă față unor precipitații abundente însoțite de grindină și furtuni, care au provocat inundații grave în părțile din estul și centrul țării. Catastrofa a provocat daune semnificative sectorului agricol, proprietăților publice și private și infrastructurii de transport.

28. Cererea de asistență financiară din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene a fost prezentată Comisiei la 9 august 2010, în termenul de 10 săptămâni de la înregistrarea primelor daune la 31 mai 2010.

29. Catastrofa este de origine naturală. Autoritățile croate au estimat daunele directe totale provocate de catastrofă la 153 039 303 EUR. Având în vedere că această sumă este sub pragul de 275,804 milioane EUR (și anume 0,6 % din VNB-ul Croației), catastrofa nu este calificată drept „catastrofă naturală majoră” în sensul Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului. Cu toate acestea, Croația a fost afectată de aceleași inundații care au dus la catastrofa majoră din Ungaria. Prin urmare, se consideră că este îndeplinită condiția prevăzută la articolul 2 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului, conform căreia o țară afectată de aceeași catastrofă majoră ca și o țară învecinată poate beneficia, în mod excepțional, de o intervenție a Fondului de solidaritate. Fiind o țară în curs de negociere a aderării la UE, Croația poate beneficia de asistență din Fondul de solidaritate al UE.

30. În ceea ce privește impactul și consecințele inundațiilor, autoritățile croate raportează 427 de locuințe inundate, 682 de locuințe deteriorate și peste o sută de familii care au trebuit evacuate. Infrastructura rutieră a suferit daune considerabile, care au provocat blocaje ale traficului rutier, îngreunând astfel desfășurarea acțiunilor imediate. Cu toate acestea, sectorul agricol a suferit cele mai mari daune, care s-au ridicat la peste 141 de milioane EUR, reprezentând 92 % din daunele totale.

31. Costul măsurilor de urgență de primă necesitate care sunt eligibile în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 a fost estimat de către autoritățile croate la 11 670 861 EUR și a fost prezentat defalcat pe tipurile de acțiuni.

Autoritățile croate precizează că nu au fost utilizate alte fonduri comunitare pentru gestionarea consecințelor imediate ale catastrofei provocate de inundații.

2.6. România

La sfârșitul lunii iunie și până în iulie, România a fost afectată de inundații grave și de alunecări de teren pe cea mai mare parte a teritoriului său. Catastrofa a produs daune importante infrastructurii, sectorului agricol, precum și proprietăților publice și private.

32. Cererea de asistență financiară din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene a fost prezentată Comisiei la 31 august 2010, în termenul de 10 săptămâni de la înregistrarea primelor daune la 23 iunie 2010.

33. Catastrofa este de origine naturală și se încadrează astfel în domeniul de aplicare al Fondului de solidaritate.

34. Autoritățile române au estimat daunele totale directe la 875 757 770 EUR. Această sumă reprezintă 0,6669 % din VNB-ul României și depășește pragul normal de 787,935 milioane EUR, aplicabil României pentru mobilizarea Fondului de solidaritate (și anume 0,6 % din VNB, pe baza datelor din 2008). Analiza realizată de serviciile Comisiei a arătat că metodele utilizate de România pentru estimarea diferitelor categorii de daune sunt plauzibile.

35. Având în vedere că daunele directe totale, estimate la 875 757 770 EUR, depășesc pragul de 787,935 milioane EUR aplicabil României pentru mobilizarea Fondului de solidaritate în 2010, catastrofa se califică drept „catastrofă naturală majoră” și intră astfel în principalul domeniu de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului. Totalul daunelor directe reprezintă baza de calcul a valorii asistenței financiare. Asistența financiară poate fi utilizată exclusiv pentru acțiunile urgente de primă necesitate, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament.

36. În iunie și în luna următoare, România s-a confruntat cu inundații grave care au provocat daune semnificative sectorului agricol, infrastructurii și locuințelor private. În cerere, se descrie impactul evenimentelor: au fost afectate 37 de județe (dintre cele 41 de județe ale țării) și peste 6,7 milioane de locuitori. Au trebuit evacuate 15 000 de persoane și au fost afectate 3 936 de locuințe private, dintre care 3 073 au fost deteriorate și 863 au fost complet distruse. 147 de clădiri publice necesită lucrări de restaurare. 443 km de linii de apărare, 293 km de diguri, 35 de baraje, 5 257 km de infrastructură rutieră, precum și poduri, apeducte și podețe au fost deteriorate. Cu toate acestea, cele mai mari daune s-au înregistrat în sectorul agricol: au fost inundate 110 585 ha de terenuri agricole, 31 088 ha de pășuni și pajiști și peste 2 000 ha de alte terenuri, podgorii și livezi. În sectorul forestier, s-au raportat pierderi semnificative de plantații, daune ale pepinierelor forestiere, precum și distrugerea unor cantități mari de lemn de construcții și de alte tipuri de lemn. Dat fiind impactul mare al inundațiilor, România a solicitat sprijin prin intermediul mecanismului comunitar de protecție civilă. Se poate concluziona că inundațiile au avut repercusiuni grave și de lungă durată asupra condițiilor de viață, mediului natural și economiei, în special în sectorul agricol. Cererea introdusă de România conține o analiză detaliată a impactului inundațiilor și o defalcare pe sectoare a daunelor totale estimate.

37. Costul acțiunilor urgente de primă necesitate eligibile conform articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului a fost estimat de autoritățile române la 715 029 944 EUR și a fost prezentat defalcat pe tipurile de acțiuni. Cu toate acestea, autoritățile române nu au fost în măsură să furnizeze informații cu privire la costul acțiunilor imediate de curățare a zonelor sinistrate. Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile române, este evident că acțiunile eligibile au costuri reale ce depășesc cu mult valoarea unei posibile finanțări din Fondul de solidaritate. În cadrul acordului de punere în aplicare, se vor defini tipurile de acțiuni care vor fi efectiv finanțate din acest fond.

38. Regiunile afectate sunt eligibile ca „regiuni de convergență” în temeiul fondurilor structurale (2007-2013).

39. Autoritățile române au indicat că nu există nicio acoperire a costurilor eligibile de către asigurări.

2.7. Concluzie

În concluzie, din motivele expuse anterior, se propune acceptarea cererilor prezentate de Polonia, Slovacia, Ungaria, Republica Cehă, Croația și România în legătură cu catastrofele provocate de inundații în mai, iunie și iulie 2010, precum și mobilizarea Fondului de solidaritate pentru fiecare dintre aceste cazuri.

3. FINANțARE

Bugetul anual total de care dispune Fondul de solidaritate este de 1 miliard EUR. Având în vedere că solidaritatea reprezintă principala justificare pentru crearea fondului, Comisia consideră că ajutorul provenit din acest fond ar trebui să fie progresiv. Conform practicii anterioare, acest lucru implică faptul că partea din daune care depășește pragul (0,6 % din VNB sau 3 miliarde EUR la prețurile din 2002, luându-se în considerare cea mai mică sumă) ar trebui să beneficieze de o intensitate mai mare a ajutorului față de daunele inferioare pragului. Rata aplicată în trecut pentru definirea alocării ajutoarelor pentru catastrofe majore este de 2,5 % din daunele directe totale care nu depășesc pragul de mobilizare a fondului și 6 % din cele care îl depășesc. Metodologia pentru calculul ajutorului din Fondul de solidaritate a fost prezentată în raportul anual 2002-2003 privind Fondul de solidaritate și aprobată de Consiliu și de Parlamentul European.

Se propune aplicarea acelorași procentaje în cazurile de față și acordarea ajutoarelor după cum urmează:

(EUR) |

Daune directe | Prag (în milioane) | Suma bazată pe 2,5 % | Suma bazată pe 6 % | Suma totală a ajutorului propus |

Polonia – inundații 2010 „catastrofă majoră” | 2 998 989 248 | 2 124,920 | 53 123 000 | 52 444 155 | 105 567 155 |

Slovacia – inundații 2010 „catastrofă majoră” | 561 133 594 | 378,205 | 9 455 125 | 10 975 716 | 20 430 841 |

Ungaria – inundații 2010 „catastrofă majoră” | 719 343 706 | 590,710 | 14 767 750 | 7 718 022 | 22 485 772 |

Republica Cehă – inundații 2010 „țară învecinată” | 204 456 041 | 824,029 | 5 111 401 | 0 | 5 111 401 |

Croația – inundații 2010 „țară învecinată” | 153 039 303 | 275,804 | 3 825 983 | 0 | 3 825 983 |

România – inundații 2010 „catastrofă majoră” | 875 757 770 | 787,935 | 19 698 375 | 5 269 366 | 24 967 741 |

Total | 182 388 893 |

4. TABEL RECAPITULATIV PE RUBRICI ALE CADRULUI FINANCIAR

Cadrul financiar Rubrică/subrubrică | Cadrul financiar 2011 | Buget 2011 | PBR 1/2011 | Buget 2011 (inclusiv PBR 1/2011) |

|Credite de angajament |Credite de plată |Credite de angajament |Credite de plată |Credite de angajament |Credite de plată |Credite de angajament |Credite de plată | | 1. CREȘTERE DURABILĂ | | | | | | | | | | 1a. Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | |1b. Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | Total | 63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | Marjă[2] | | |-27 160 054 | | | |-27 160 054 | | | 2. CONSERVAREA ȘI GESTIONAREA RESURSELOR NATURALE | | | | | | | | | | Din care cheltuieli de piață și plăți directe |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | Total | 60 338 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Marjă | | |1 678 751 611 | | | |1 678 751 611 | | | 3. CETĂȚENIE, LIBERTATE, SECURITATE ȘI JUSTIȚIE | | | | | | | | | | 3a. Libertate, securitate și justiție |1 206 000 000 | |1 138 954 740 |813 277 345 | | |1 138 954 740 |813 277 345 | |3b. Cetățenie |683 000 000 | |682 897 000 |645 969 000 |+178 562 910 |+178 562 910 |861 459 910 |824 531 910 | | Total | 1 889 000 000 | |1 821 851 740 |1 459 246 345 |+178 562 910 |+178 562 910 |2 000 414 650 |1 637 809 255 | | Marjă[3] | | |67 148 260 | | | |67 148 260 | | | 4. UE CA ACTOR MONDIAL[4] | 8 430 000 000 | | 8 754 299 377 |7 237 527 520 |+3 825 983 |+3 825 983 | 8 758 125 360 |7 241 353 503 | | Marjă | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | | | 5. ADMINISTRAȚIE[5] | 8 334 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Marjă | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | | | TOTAL | 142 965 000 000 |134 280 000 000 |141 909 398 849 |126 527 133 762 |+182 388 893 |+182 388 893 |142 091 787 742 |126 709 522 655 | | Marjă | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | |

[1] JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

[2] Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) nu este inclus în calculul marjei de la rubrica 1a (500 de milioane EUR). Suma de 34 de milioane EUR peste plafon este finanțată prin mobilizarea instrumentului de flexibilitate.

[3] Valoarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) este înscrisă prin adăugare la rubricile relevante, astfel cum de se prevede în AI din 17 mai 2006 (JO C 139, 14.6.2006).

[4] Marja pentru 2010 prevăzută la rubrica 4 nu ia în considerare creditele aferente rezervei pentru ajutoare de urgență (253,9 milioane EUR). Suma de 71 de milioane EUR peste plafon este finanțată prin mobilizarea instrumentului de flexibilitate.

[5] Pentru calcularea marjei sub plafonul prevăzut pentru rubrica 5, se ia în considerare nota de subsol (1) din cadrul financiar 2007-2013 pentru suma de 82 de milioane EUR privind contribuțiile personalului la sistemul de pensii.