13.Volume mari de numerar sunt introduse cu ușurință în ZLS, fiind declarate ca fiind necesare pentru tranzacțiile cu amănuntul din interiorul ZLS, dar nu există un proces oficial de verificare care să confirme utilizarea lor finală în scopuri comerciale legale. În plus, lipsa integrării unor sisteme electronice de urmărire a mărfurilor la nivelul autorităților competente împiedică realizarea în timp util a unei analize a riscurilor.

9.Proiectul de recomandare are la bază șase ani de analiză și consultare cu experți în cadrul OCDE, în special prin:

6.Multe ZLS produc beneficii economice pentru economiile lor locale, dar există probe solide care arată că prin acestea au loc fluxuri comerciale ilicite, de exemplu cu bunuri contrafăcute, animale sălbatice, arme etc. Analiza OCDE identifică o corelație pozitivă între dimensiunea ZLS, în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și companiile înființate în cadrul acesteia, și valoarea comerțului ilicit cu bunuri contrafăcute. S-a constatat că unele ZLS sunt puncte cruciale pentru transbordarea bunurilor ilicite care au fost reambalate sau reetichetate pentru a le ascunde proveniența și a le introduce în lanțul legitim de aprovizionare.

5.Ritmul acestor evoluții a fost însă mai accelerat decât ritmul adoptării de standarde și reglementări care să guverneze supravegherea efectivă a activităților în ZLS din unele țări. Drept urmare, rețelele infracționale au găsit modalități de a abuza de lacunele în materie de supraveghere în unele ZLS pentru a introduce produse ilicite pe piețele naționale sau a le devia către acestea, pentru a înființa unități de producție pentru bunuri contrafăcute și de contrabandă, pentru a transfera bunuri ilicite și pentru a facilita prestarea de servicii ilicite. În unele țări, ZLS sunt tratate, din toate punctele de vedere, ca existând în afara teritoriului vamal al națiunii, situație care are drept rezultat intrarea sau ieșirea bunurilor în și din aceste zone cu controale vamale minime. Deși condițiile pentru înființarea ZLS sunt reglementate, controalele sau intervențiile vamale sunt adesea insuficiente sau inexistente. Chiar și atunci când legislația asigură în mod specific autorităților vamale jurisdicție pentru a efectua controale în ZLS, aplicarea poate fi deficitară.

4.În ultimele decenii, ZLS au fost înființate la o rată record pentru a atrage noi activități comerciale și investiții străine. Scopul constă în facilitarea schimburilor comerciale și a creșterii economice prin eliminarea tarifelor, a cotelor și a altor taxe și prin reducerea la minimum a cerințelor birocratice, inclusiv a anumitor proceduri vamale și cerințe în materie de informare. Domeniul de aplicare și natura ZLS variază de la o țară la alta, în funcție de regimul și tipul activităților permise în interiorul acestora, ZLS putând fi descrise cu diferite denumiri, precum zone libere, zone antreprenoriale, zone libere industriale pentru export, zone economice speciale, zone de comerț exterior etc. Ca urmare a proliferării ZLS în contextul dinamic al globalizării, acestea au ajuns să joace un rol central în domeniul afacerilor pentru multe țări și producători importanți.

2.OCDE a efectuat cercetări extinse asupra comerțului ilicit, sub forma unor studii tematice și comparații transnaționale de date pentru a înțelege și a cartografia mai bine piețele ilicite. Constatările sale oferă o bază de probe pentru fundamentarea politicilor de gestionare a riscurilor care se aplică în diferite sectoare.

25.Proiectul de recomandare solicită țărilor membre, precum și celor care nu sunt membre, dar care au aderat la proiect (țările aderente), să încurajeze ZLS să adopte un Cod voluntar de conduită pentru zone de liber schimb curate (prevăzut în apendicele la proiectul de recomandare), anticipându-se că respectarea dispozițiilor acestuia va fi evaluată și monitorizată de un mecanism (instrument de diagnosticare) care urmează să fie creat în termen de un an de la adoptarea proiectului de recomandare. Obiectivul este de a asigura impactul proiectului de recomandare și de a promova transparența într-un mod eficace, astfel încât ZLS să efectueze supravegherea operatorilor economici stabiliți într-o zonă și să coopereze cu autoritățile publice competente. ZLS ar trebui să încurajeze disponibilitatea informațiilor utile pentru investigații și să asigure asumarea răspunderii și condiții de concurență echitabile, cu rezultatul net pozitiv al reducerii comerțului ilicit.

23.Proiectul de recomandare este conceput pentru a asigura transparența în ZLS și face parte dintr-un efort mai amplu de combatere a comerțului ilicit. Comerțul ilicit are un amplu impact negativ la nivel economic, social, de mediu și chiar politic – este destructiv în mod global pentru dezvoltarea durabilă. Comerțul ilicit subminează buna guvernanță, erodează încrederea în administrația guvernamentală și statul de drept și creează, potențial, amenințări la adresa stabilității politice, întrucât actorii economici distrag atenția nedorită pentru a-și proteja cota de piață ilegală.

21.În urma includerii tuturor observațiilor relevante și importante din cadrul consultării publice și a consultării altor organisme ale OCDE și a secretariatului OCDE, proiectul revizuit a fost transmis din nou GO-CCI (și FNIR), ca proiect de recomandare. La acel moment, anumite delegații au adresat mai multe întrebări, inclusiv cu privire la cea mai bună modalitate de monitorizare a conformității ZLS cu Codul de conduită pentru zone de liber schimb curate. Aceste întrebări au primit răspunsuri, care s-au concretizat în proiectul de text din anexă; proiectul nu conține o dispoziție specifică privind monitorizarea conformității, dar include o declarație a intenției de a elabora mijloace clare de monitorizare a conformității în termen de un an de la adoptarea recomandării.

20.În plus, la 18 iunie 2018, proiectul de orientări a fost prezentat în scopul formulării de observații Grupului de lucru al Comitetului pentru comerț și au fost organizate consultări interne cu secretariatele Comitetului pentru politică economică, Comitetului pentru comerț, Grupului de lucru privind corupția în tranzacțiile comerciale internaționale și Forumului mondial privind transparența și schimburile de informații. În plus, a fost consultat și secretariatul Grupului de Acțiune Financiară Internațională privind spălarea banilor. Au fost primite contribuții valoroase, care au ajutat la consolidarea consecvenței și a coerenței proiectului de orientări cu instrumentele deja existente.

·Utilizarea Grupului operativ privind combaterea comerțului ilicit ca forum pentru schimbul de informații și derularea de evaluări inter pares voluntare în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentei recomandări. De exemplu, acesta poate lua forma unui angajament al părților interesate de a crește gradul de sensibilizare cu privire la riscul de comerț ilicit în anumite ZLS, de a discuta cu privire la conformitatea cu Codul de conduită pentru zone de liber schimb curate și de a compara experiențele și a examina practicile de reducere și descurajare a riscurilor de comerț ilicit.

·Crearea unui mecanism (instrument de diagnosticare) pentru evaluarea performanței și conformării ZLS cu Codul de conduită pentru zone de liber schimb curate. Mecanismul ar fi creat printr-un proces multipartit, condus de GO-CCI sub egida FNIR și CGP, în termen de un an de la adoptarea recomandării.

·Elaborarea unui set de instrumente pentru a sprijini țările aderente în punerea în aplicare a recomandării, inclusiv promovarea și încurajarea conformării ZLS cu Codul de conduită pentru zone de liber schimb curate în termen de un an de la adoptarea recomandării: prin intermediul unui proces multipartit, condus de GO-CCI sub egida FNIR și CGP, un set de instrumente ar fi elaborat pentru a sprijini țările aderente și ZLS în punerea în practică a acestuia, inclusiv în ceea ce privește conformitatea cu Codul de conduită pentru zone de liber schimb curate. Acest set de instrumente ar include elaborarea unui model de evaluare a riscurilor ZLS pentru ca societățile să evalueze integritatea și adecvarea bunei guvernanțe în diverse ZLS în raport cu o serie de referințe. De asemenea, acesta ar include un registru de bune practici ilustrate cu exemple concrete; în plus, pot fi create treptat platforme pentru cooperarea multipartită, pentru a elimina lacunele la nivel de politici, guvernanță și aplicare.

·Monitorizarea punerii în aplicare a prezentei recomandări și raportarea, către Consiliu, cu privire la aceasta cel târziu la cinci ani de la adoptarea sa și, ulterior, cel puțin o dată la 10 ani: raportul menționat va evalua relevanța și impactul proiectului de recomandare, pentru a se asigura că acesta rămâne actualizat, identificând orice nevoie de revizuire, după caz. Raportul se va baza pe informații privind bunele practici colectate în cadrul elaborării setului de instrumente, pe discuții în cadrul CGP și al organismelor sale auxiliare relevante cu privire la punerea în aplicare a proiectului de recomandare, precum și pe schimburi realizate prin intermediul platformelor multipartite de cooperare formate pentru a servi activității CGP și a organismelor sale auxiliare cu privire la acest aspect.

29.Proiectul de recomandare invită secretarul general și țările aderente să îl disemineze. Odată adoptat, proiectul de recomandare va fi disponibil în Compendiul online al instrumentelor juridice ale OCDE . O broșură care conține textul proiectului de recomandare, precum și informații de bază relevante, va fi accesibilă în format PDF pentru facilitarea diseminării. Secretariatul va pune la dispoziție proiectul de recomandare prin intermediul reuniunilor ministerelor relevante, grupurilor parlamentare, asociațiilor industriale, organismelor profesionale și al rețelelor de cadre universitare și experți relevanți.

30.Proiectul de recomandare va fi deschis aderării țărilor care nu sunt membre. O astfel de aderare ar reprezenta un angajament politic asumat de țările aderente față de principiile stabilite în proiectul de recomandare. Aderarea la proiectul de recomandare a țărilor care nu sunt membre, dar care sunt interesate ar transmite mesajul potrivit căruia acestea pot juca un rol proactiv în efortul de reducere a comerțului ilicit și pot contribui la uniformizarea în continuare a condițiilor de concurență la nivel mondial. Orice țară care nu este membră, dar care aderă la proiect, ar fi inclusă în activitățile de sprijin și monitorizare a punerii sale în aplicare.





APENDICE

Proiect de recomandare a Consiliului privind

creșterea nivelului de transparență în zonele de liber schimb

CONSILIUL,

AVÂND ÎN VEDERE articolul 5 litera (b) din Convenția privind Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 14 decembrie 1960,

AVÂND ÎN VEDERE Recomandarea Consiliului de facilitare a cooperării între autoritățile fiscale și alte autorități de aplicare a legii în vederea combaterii infracțiunilor grave [OECD/LEGAL/0384];

AVÂND ÎN VEDERE Recomandarea Consiliului privind combaterea comerțului ilegal cu pesticide [ OECD/LEGAL/0446 ];

AVÂND ÎN VEDERE recomandările Grupului de Acțiune Financiară Internațională din 2012, Acordul OMC privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală din 1994 și Acordul OMC privind facilitarea comerțului din 2017,

ȚINÂND SEAMA de principiile de bază ale procedurilor și controalelor vamale, prevăzute în Convenția de la Kyoto revizuită a OMV, anexa D specifică, capitolul 2 (Zonele libere);

RECUNOSCÂND că un comerț ilicit operează în umbra economiei globale, traficanți tot mai sofisticați comercializând o serie de bunuri și servicii interzise, inclusiv mărfuri contrafăcute;

RECUNOSCÂND că comerțul ilicit și rețelele infracționale reprezintă o provocare tot mai mare la adresa securității la nivel global și că acestea prezintă amenințări pentru comunități și societăți în ansamblu, permițând desfășurarea de activități criminale lucrative, finanțarea terorismului și un nivel crescut de instabilitate și violență în întreaga lume;

RECUNOSCÂND că diverse standarde internaționale sunt instituite pentru a interzice sau a reglementa diferite sectoare ale comerțului ilicit, inclusiv traficul de carne vie, narcotice, mărfuri contrafăcute, specii pe cale de dispariție și specii recoltate ilegal de faună și floră, antichități și arme convenționale, precum și pentru a promova punerea în aplicare a unor măsuri de reglementare și operaționale legale de combatere a beneficiilor comerțului ilicit;

AVÂND ÎN VEDERE nevoia de orientări armonizate suplimentare care să ofere administrațiilor guvernamentale instrumente eficiente pentru depistarea, descurajarea și reducerea comerțului ilicit indiferent de marfă, și care să se aplice diferitelor piețe ilicite;

RECUNOSCÂND nevoia de a pune în aplicare măsuri proactive de reducere a ofertei și de descurajare a cererii de bunuri și servicii ilicite pe o serie de piețe ilicite;