RO    RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 12.12.2011 
SEC(2011) 1541 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL PROIECTULUI DE EVALUARE A IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de regulament 
privind instituirea unui program pentru mediu și politici climatice (LIFE) 
{COM(2011) 874 final} 
{SEC(2011) 1542 final} {SEC(2011) 1543 final} 
 
 
RO    RO Clauză de declinare a responsabilit ății: Prezentul rezumat angajeaz ă numai serviciile 
Comisiei implicate în elaborarea sa și nu aduce atingere formei fi nale a niciunei decizii care 
urmează să fie luată de Comisie. 
 
 2    Prezenta evaluare a impactului analizeaz ă opțiunile de gestionare a unui program pentru 
mediu și politici climatice (LIFE) pentru perioada 2014 -2020 (succesorul programului 
LIFE+).  
În comunicarea sa din 29 iunie 2011 (Com unicarea CFM), Comisia a adoptat pozi ția sa, 
inclusiv în ceea ce prive ște programul LIFE, cu privire la urm ătorul cadru financiar 
multianual (CFM) pentru perioada  2014-2020. Principalele modific ări sunt:  
i)  crearea unui subprogram pentru politici c limatice (800 de milioane EUR pentru întreaga 
perioadă) cu trei priorit ăți: atenuarea schimb ărilor climatice, adaptarea la acestea, 
guvernanța și sensibilizarea;  
ii)  o mai bun ă definire a structurii subprogramului pentru mediu (2,4 miliarde EUR pentru 
întreaga perioad ă): biodiversitate, mediu și guvernan ță;  
iii)  introducerea proiectelor integrate (PI) ca proiecte demonstrative în vederea atingerii 
obiectivelor de mediu, în special prin mobili zarea altor fonduri disponi bile la nivelul UE 
și/sau la nivel na țional. 
1. Aspecte procedurale, consultarea p ărților interesate și avizul Comitetului de evaluare 
a impactului (IAB) 
Prezenta evaluare a impactului a fost preg ătită de DG Mediu și de DG Politici climatice, cu 
sprijinul altor direc ții generale și al Agen ției Europene pentru Competitivitate și Inovare. Ea 
are la baz ă o analiză și o consultare ample, în special: 
-  evaluările ex-post (1996-2006) și intermediare (2007-2009) ale programului LIFE;  
-  studiile realizate de consultan ți externi: Combined impact assessment and ex-ante 
evaluation of the review of the LIFE+ Regulation  („Evaluarea impactului combinat ă cu 
evaluarea ex-ante a revizuirii Regulamentului LIFE+”) și Climate Change in the future 
multiannual financial framework („Schimb ările climatice în contextul viitorului cadru 
financiar multianual”); 
-  o consultare deschis ă online pe tema „Vocea ta în Europa” ( Your Voice in Europe ); 
-  o consultare organizat ă de Comitetul Regiunilor, o consultare a membrilor comitetului 
LIFE și a atașaților pentru mediu ai  statelor membre, o reuniune ad-hoc a p ărților 
interesate și două conferințe.  
Opinia general ă a fost aceea c ă programul LIFE func ționează în general bine în termeni de 
mediu și de valoare ad ăugată. Toate p ărțile interesate au sprijinit cu fermitate continuarea 
programului LIFE și, în general, au fost de acord cu propunerile Comisiei. 
Evaluarea impactului a fost prezentat ă la 29 iulie 2011. Ca urmare a avizului IAB, emis la 13 
septembrie 2011, evaluarea impactului a fost modificat ă în consecin ță.  
2. Structura și nivelul de performan ță actuale ale programului LIFE 
LIFE reprezint ă unul dintre vârfurile de lance ale contribu ției financiare a UE la protec ția 
mediului și a finanțat 3 115 proiecte cu 2,7 miliarde EUR.  
În temeiul prezentului regulament, s unt posibile trei tipuri de interven ție: 1) subven ții pentru 
acțiuni (78 % din buget), cu tr ei componente: LIFE Natur ă și biodiversitate (NAT), care 
acoperă cel puțin 50 % din bugetul subven țiilor pentru ac țiuni, LIFE Politic ă și guvernan ță în 
domeniul mediului (ENV) și LIFE Informare și comunicare (INF); 2) subven ții pentru 
funcționare destinate ONG-urilor (3% di n budget); 3) contracte de achizi ții publice pentru 
servicii și studii (13 % din buget) și asistență tehnică pentru selec ționarea, monitorizarea și 
evaluarea proiectelor și programului LIFE (6 % din buget). 
 
 3    Aceste evalu ări au confirmat faptul c ă LIFE este un instrument de succes cu o valoare 
adăugată semnificativ ă la nivelul UE. Pe lâng ă beneficiile cuantificate estimate la aproximativ 
600 de milioane EUR pe an, programul LIFE  a contribuit la ameliorarea conserv ării și a 
restaurării unui num ăr de aproximativ 4,7 milioane de hectare de teren (adic ă 6 % din 
suprafața totală a siturilor terestre Natura 2000 desemnate). De asemenea, LIFE a sprijinit 
realizarea unor îmbun ătățiri în domeniul protec ției mediului, inclusiv în ceea ce prive ște 
calitatea apei pe o suprafa ță de aproximativ 3 milioane de h ectare, calitatea aerului pentru 
aproximativ 12 milioane de persoane, reducerea cantit ății de deșeuri cu aproximativ 300 000 
de tone și reciclarea unei alte cantit ăți de 1 milion de tone, precum și o reducere anual ă de 
1,13 milioane de tone de CO 2. LIFE joac ă un rol important în ameliorarea sensibiliz ării, a 
bunei guvernan țe și a particip ării publicului. P ărțile interesate consider ă că flexibilitatea și 
modul de gestionare a programului reprezint ă cheia succesului acestuia.  
3. Definirea problemelor și valoarea ad ăugată a acțiunii la nivelul UE  
Acțiunea la nivelul UE este necesar ă întrucât majoritatea problemelor de mediu și climatice 
sunt de natur ă transfrontalier ă și nu pot fi solu ționate în mod adecvat doar la nivelul statelor 
membre. În plus, activele de mediu au  adesea caracterul de bunuri publice și sunt distribuite 
inegal pe suprafa ța UE.  
Valoarea ad ăugată la nivelul UE deriv ă din capacitatea programului LIFE de a ac ționa ca o 
platformă pentru schimbul de practici și de cuno ștințe, astfel încât participan ții pot să învețe 
din experien țele celorlal ți și să soluționeze mai eficient problemele de mediu. De asemenea, 
LIFE permite o mai bun ă distribuire a responsabilit ății și a solidarit ății în materie de protec ție 
a activelor publice de mediu ale UE. Programul ac ționează ca un catalizator, oferind investi ții 
unice, eliminând barierele ini țiale din calea implement ării politicilor de mediu și climatice ale 
UE și testând noi abord ări în vederea dezvolt ării.  
Evaluările și consultările au identificat, de asemenea,  modul de ameliorare a proiect ării și a 
funcționării programului, prin abordarea urm ătoarelor aspecte:  
- lipsa unei abord ări strategice și a masei critice. Priorit ățile strategice ale UE nu se reflect ă 
pe deplin la nivelul programului, în special în ceea ce prive ște componentele ENV și INF. 
Dacă nu se modific ă modul de programare, LIFE risc ă să finanțeze în continuare proiecte 
foarte bune, dar dispersate în în tregul domeniu de aplicare al acquis , lăsând puține 
posibilități de a trage înv ățăminte și de a le disemina în vederea reproducerii lor într-un 
anumit sector și prin intermediul altor instrumente ale UE. 
- necesitatea de a defini mai bine obiectivele anumitor componente (ENV și INF) și 
domeniul de aplicare teritorial ă. Componenta ENV a programul ui LIFE ar trebui s ă se 
axeze mai mult pe implementarea și crearea de multiplicatori. Constrângerile legate de 
finanțare impuse activit ăților desfășurate în afara UE au redus  eficacitatea programului. 
- necesitatea de a ameliora complementaritatea și sinergiile cu a lte fonduri ale UE.  
- rezultatele proiectelor ar trebui s ă fie mai bine utilizate și ar trebui ameliorat transferul de 
cunoștințe, în special la nivelul UE.  
- necesitatea de a simplifica procedurile de depunere a candidaturilor și de selecție.  
- alocările naționale nu au dus la o di stribuire mai echilibrat ă a proiectelor în întreaga UE.  
 
 
 4    4. Obiectivele programului viitor 
LIFE ofer ă soluții pentru atingerea obiectivelor specifice ale politicilor de mediu și climatice, 
contribuind la implementarea și dezvoltarea politicilor și promovând integrarea acestor 
preocupări în cadrul altor politici .  
Obiectivele generale ale noului program sunt urm ătoarele: i) s ă asigure o leg ătură mai bună 
între priorit ățile strategice ale UE, inclusiv cu politicile climatice, ii) s ă promoveze utilizarea 
PI-urilor, iii) s ă dezvolte sinergii și complementaritate cu alte fonduri ale UE, iv) s ă 
promoveze valoarea ad ăugată la nivelul UE și solidaritatea/partajarea eforturilor și v) să 
simplifice programul. 
LIFE este strâns legat de alte fonduri ale UE , precum fondurile politic ii de coeziune (FSE, 
FEDER, FC), Fondul de dezvoltare rural ă (FEADR) sau fondurile pentru pescuit (EFF). 
Complementaritatea și coerența programului LIFE cu aceste programe au fost consolidate în 
Comunicarea CFM. Pe lâng ă faptul că ar acoperi lacunele identificate, programul LIFE ar 
urmări să creeze sinergii și să stabileasc ă o cooperare structurat ă cu aceste fonduri.  
 
5. Opțiuni de politic ă și analiza impactului 
Creșterea bugetar ă decisă în Comunicarea CFM ar trebui s ă conducă la o cre ștere 
proporțională, în termeni absolu ți, cu pân ă la 750 – 1 000 de milioane EUR a impactului 
asupra mediului și a impactului socio-economic. Se poate a ștepta ca cea mai semnificativ ă 
creștere a impactului s ă se înregistreze în domeniul atenu ării schimb ărilor climatice și al 
adaptării la acestea, dat ă fiind majorarea fondurilor alocate politicilor climatice. Excluderea 
ecoinovării orientate spre pia ță din subprogramul pentru mediu ar putea reduce cre șterea 
generală a beneficiilor socio-ec onomice, dar aceste activit ăți vor fi mai bine realizate prin 
intermediul altor fonduri ale UE.  
Opțiunile de mai jos abordeaz ă numai aspectele asupra c ărora nu s-a luat nicio decizie în 
Comunicarea CFM.  
A. Opțiuni de planificare și alocare strategic ă a resurselor:  
A1: Scenariu de referin ță - Abordare ascendent ă pentru toate tipurile de proiecte   
Prioritățile tematice ar fi stabilite pentru întreaga perioad ă de programare. Cererile anuale de 
propuneri ar continua s ă indice priorit ățile din cadrul temelor respective, f ără a fi însă 
exhaustive. Nu s-ar stabili nicio limitare a domeniilor tematice pentru PI-uri. Problemele identificate în cadrul actualei perioade de programare ar r ămâne acelea și în ceea ce prive ște 
divergența și dificultatea de a crea mas ă critică în anumite sectoare.  
A2: Abordare descendent ă pentru toate tipurile de proiecte (mai flexibil ă în cazul 
programelor tradi ționale și mai rigid ă în cazul PI-urilor).  
Comisia ar stabili planuri de  lucru pe 2-3 ani care s ă defineasc ă priorități specifice și care nu 
ar fi exhaustive în cazul proiectelor tradi ționale, pentru a nu neglija niciun sector anume, în 
timp ce PI-urile se vor axa pe sectoare prioritare.   
În ipoteza unei îmbun ătățiri cu 50 % în perioada cea mai pu țin eficace a programului LIFE 
și a unei îmbun ătățiri cu 25 % în perioada imediat urm ătoare din punctul de vedere al 
eficacității, s-ar ob ține o îmbun ătățire global ă cu 19 % și, prin urmare, o cre ștere anual ă cu 
150 milioane EUR a beneficiilor de mediu. 
A3: Abordare descendent ă în cazul PI-urilor și abordare ascendent ă în cazul tuturor 
celorlalte tipuri de interven ții:  
Comisia ar aplica abordarea descendent ă numai în cazul PI-urilor, pentru a se concentra 
 
 5    asupra priorit ăților specifice definite ex-ante pentru întreaga perioad ă de programare. În 
toate domeniile prioritare ar put ea fi prezentate proiecte tradi ționale. Absen ța unei abord ări 
mai concentrate în ceea ce prive ște stabilirea priorit ăților ar putea duce la sprijinirea unor 
proiecte f ără prea mare leg ătură cu dezvoltarea și implementarea politicil or. În perioada de 
programare nu ar fi posibil ă nicio ajustare.  
 B. Opțiuni privind concentrarea tematic ă a PI-urilor
 
B1: Scenariu de baz ă – nicio concentrare tematic ă 
În măsura posibilului, ar putea fi prezenta te PI-uri în toate domeniile tematice, și anume 
natură, apă, deșeuri, aer, mediul marin, precum și atenuarea schimb ărilor climatice și 
adaptarea la acestea. Aceast ă opțiune ar reproduce actualele pr obleme legate de diluare. 
Dacă se dorește ca programul LIFE s ă atingă obiectivele în toate domeniile prioritare în care 
este posibil ă realizarea de PI-uri, exist ă riscul să nu se mai finan țeze proiecte tradi ționale. 
 
B2: Concentrare tematic ă asupra unor sectoare specifice  
Având în vedere resursele limitate  de care dispune programul LIFE și critica referitoare la 
lipsa unei orient ări strategice, PI-urile s-ar putea con centra asupra unor dome nii prioritare în 
care ar putea func ționa mai bine. În cazul subprogramului pentru mediu  sunt posibile dou ă 
subopțiuni: 
- Concentrarea tematic ă asupra unui num ăr de 3 sectoare (natur ă, apă și deșeuri): acest 
lucru ar imprima programului o anumit ă orientare și ar spori beneficiile de mediu (cu 
30-40 % fa ță de scenariul de referin ță), permițând totodat ă finanțarea proiectelor 
tradiționale. Riscul de e șec rămâne scăzut, întrucât aceste sectoare sunt cele mai de succes 
din cadrul programului LIFE. Aerul și mediul marin ar putea fi acoperite par țial de alte 
sectoare. 
- Concentrarea tematic ă asupra unui num ăr de 4 sectoare (natur ă, apă, deșeuri și aer): 
aceasta ar consolida leg ătura dintre priorit ățile politice și programul LIFE și ar spori 
beneficiile socio-economice globale ale acestuia (pân ă la 10 % din popula ția UE ar putea 
beneficia de îmbun ătățirea calității aerului). Având în vedere resursele limitate, includerea 
aerului poate implica dep ășirea num ărului-limit ă de proiecte tradi ționale sau reducerea 
nivelului obiectivelor din domeniul de șeurilor și al apei. În ceea ce prive ște subprogramul 
pentru politici climatice, priorit ățile ar fi suficient de concentrate asupra atenu ării și 
adaptării.  
C. Opțiuni privind repartizar ea resurselor între diferitele domenii prioritare  
C1: Scenariu de referin ță – alocarea în temeiul Comunic ării CFM  
Resursele specifice reprezint ă unul dintre elementele esen țiale care permit o definire mai 
clară a orientării și atingerea masei critice într-un a numit domeniu. Concentrarea asupra 
politicilor climatice poate determina cre șterea beneficiilor de medi u cu 50 % (de la 135 de 
milioane EUR pe an la 270 de milioane EUR) Cu toate acestea, în cazul subprogramului 
pentru mediu, dac ă resursele nu sunt alocate în prea labil, componenta NAT ar pierde 
trăsătura căreia îi datoreaz ă parțial succesul în cadrul programelor LIFE II, III și LIFE+, 
prin diluarea beneficiilor di recte de mediu aduse de aceast ă component ă.  
C2: Alocarea în temeiul Comunic ării CFM și alocarea a 50 % din resursele destinate 
subprogramului pentru mediu componentei Biodiversitate  
Efectele pozitive asupra mediului derivate din alocarea prealabil ă a resurselor destinate 
subprogramului pentru politici climatice vor cre ște o dată cu alocarea prealabil ă a resurselor 
 
 6    destinate componentei Biodivers itate. S-ar putea preconiza bene ficii de mediu suplimentare 
minime în valoare de 450-500 de milioane EUR. Beneficiile suplimentare legate de PI-uri 
sunt dificil de cuantificat. Aceast ă opțiune este în concordan ță cu opiniile p ărților interesate. 
D. Opțiuni privind impactul repartiz ării geografice (aloc ările naționale)  
D1: Toate proiectele sunt selectate în func ție de merit:  
Toate tipurile de proiecte ar fi selec ționate în func ți e  d e  m e r i t .  N u  a r  f i  p r e v ăzută niciun 
criteriu de distribu ție geografic ă. Există riscul ca unele țări să fie în continuare 
suprareprezentate. Nu ar  fi abordat faptul c ă activele naturale sunt distribuite în mod inegal 
între statele membre. 
D2: Toate proiectele sunt selec ționate pe baz ă de merit, asigurându-se îns ă echilibrul 
geografic în cazul PI-urilor:  
Proiectele tradi ționale ar continua s ă fie selecționate pe baz ă de merit. În cazul PI-urilor, ar 
urma să fie stabilit un sistem care s ă asigure echilibrul geografic, întrucât aceste proiecte 
sunt legate mai strâns de dezvoltarea unor st rategii regionale  sau locale, de implementare și 
de consolidarea capacit ăților. Statele memb re care realizeaz ă un PI într-un anumit an, nu vor 
mai avea acelea și avantaje ulterior. Co misia ar asigura finan țarea a cel pu țin un PI per stat 
membru în sectorul de șeurilor și al naturii, un PI per distri ct hidrografic transfrontalier 
(Dunăre, Rin etc.) și două proiecte per regiune biogeografic ă. Ar fi favorizate statele 
membre care dispun de capacit ăți administrative mai reduse sau de active naturale 
importante sau pe teritoriul c ărora se afl ă districte hidrografice tr ansfrontaliere. Programarea 
strategică (opțiunea A2) ar permite realizarea de ajust ări dacă un stat membru nu a primit 
niciun PI.  
D3: Proiecte tradi ționale selec ționate numai pe baz ă de merit și alocări naționale (sume 
specifice per stat membru) pentru  PI-uri pentru întreaga perioad ă de programare:  
Proiectele tradi ționale ar fi selec ționate numai pe baz ă de merit, ca în cazul op țiunii D1. 
Pentru PI-uri, ar urma s ă fie instituit un sistem de aloc ări naționale indicative per stat 
membru și per domeniu. Aceast ă opțiune este aceea și ca D2, îns ă implică alocări prealabile 
indicative, bazate pe necesit ăți în materie de mediu și climă, convenite cu statele membre.  
E. Opțiuni privind guvernan ța și sensibilizarea   
E1: Scenariu de baz ă – Finanțarea ONG-urilor, activit ăți de comunicare ini țiate de Comisie 
și obligații în materie de comunicare /diseminare pentru proiecte  
Finanțarea opera țională a ONG-urilor va continua, în trucât ONG-urile permit societ ății 
civile să participe la elaborarea politicilor, promoveaz ă implementarea, consolideaz ă baza 
de cunoștințe și contribuie la sensibil izarea publicului. Activit ățile de comunicare din cadrul 
proiectelor vor fi ameliorate prin intermediul unei abord ări strategice mai puternice și prin 
promovarea unor re țele de proiecte similare, grupate în jurul unor teme prioritare.  
E2: Finan țarea ONG-urilor, activit ăți de comunicare ini țiate de Comisie și obligații în 
materie de comunicare/disemi nare pentru proiecte, precum și campanii de comunicare 
specifice, finan țate prin subven ții:  
Pe lângă activitățile prevăzute la op țiunea E1, proiectele specifice finan țate prin subven ții 
pentru ac țiuni ar sprijini priorit ăți selective în materie de informare. Se preconizeaz ă că 
efectele pozitive ale op țiunii E1 vor cre ște dacă aceasta va fi completat ă cu proiecte 
specifice de informare și comunicare.  
F. Opțiuni de simplificare   
 
 7    F1: Scenariu de baz ă - instrumente online și proiecte mai vaste  
Începând cu 2012, depunerea online a candidaturilor se va face cu ajutorul unui nou 
instrument IT denumit „eProposal”. Simplificarea procedurii de depunere  a candidaturilor ar 
putea determina reducerea cu aproximativ 20 % a costurilor de licitare. Dac ă eficacitatea 
personalului administrativ ar cre ște cu 50 %, iar cea a personalului tehnic, cu 10 %, acest 
lucru ar duce la realizarea unor economii de 7 %. Dac ă procentul ar fi de 50 % în ambele 
cazuri, economiile ar putea cre ște cu 12 %. Trecerea la proiecte mai vaste va presupune o 
reducere a num ărului total de proiecte gestionate (de la 230 la 100 de proiecte selec ționate 
anual, pân ă la sfârșitul perioadei de programare) și, prin urmare, reducerea cheltuielilor 
indirecte și a costurilor aferente gestion ării programului LIFE. 
F2: Scenariu de referin ță – Proceduri de selec ție și de raportare simplificate: procedur ă în 
două etape și raportare simplificat ă în cazul PI-urilor, selec ție multianual ă în cazul ONG-
urilor  
Ar putea fi introdus ă o procedur ă de selecționare a PI-urilor în dou ă etape. Raportarea și 
reprogramarea s-ar baza pe un cicl u de doi ani, iar calendarul pl ăților ar fi adaptat astfel 
încât să se asigure un flux de numerar ma i gradual pentru proiect. Aceast ă simplificare ar 
reduce cu 25 % costurile aferente raport ării, ceea ce înseamn ă economisirea a 178 500 pân ă 
la 357 000 EUR pe an. Întrucât P I-urile sunt de aproximativ 5 ori mai mari decât proiectele 
tradiționale, num ărul tranzac țiilor ar putea fi redus cu 70 %. O selec ționare multianual ă a 
ONG-urilor ar reduce cu cel pu țin 50 % sarcina administrativ ă aferentă procedurilor de 
selecție.  
F3: Scenariu de referin ță - Plăți efectuate în func ție de realiz ări și de rezultate sau sume 
forfetare; neeligibil itatea anumitor costuri:  
Utilizarea mai frecvent ă a sumelor forfetare  (de exemplu, aplicarea diurnelor standard ale 
UE în cazul costurilor de deplasare și costuri standard de persona l) ar simplifica costurile 
aferente raport ării. Limitarea eligibilit ății anumitor costuri dificil de raportat și de 
monitorizat (de exemplu finan țând numai personalul suplimenta r recrutat special pentru 
proiect la categoria costuri de person al; considerând TVA ca fiind neeligibil ă) ar simplifica 
aceste proceduri. Acest lucru ar presupune o re ducere a costurilor eligibile cu aproximativ 
5-10 % pentru TVA și cu 20-40 % pentru personal, ceea ce i-ar putea descuraja pe 
candidații potențiali. O cre ștere a ratei de cofinan țare ar putea contrabalansa aceste efecte 
negative. 
G. Opțiuni privind externalizarea   
În Comunicarea CMF, Comisia a considerat c ă gestionarea programului LIFE trebuie 
menținută la nivel central, sarcinile de gestionare putând fi îns ă delegate în mare m ăsură 
unei agen ții executive existente. În prezent , personalul necesar pentru gestionarea 
programului LIFE, inclusiv contractori externi și funcționari ai UE, este de aproximativ 125 
de posturi echivalente cu norma întreag ă. În total, costurile administrative se ridic ă la doar 
puțin peste 15 milioane EUR, ceea ce reprezint ă 6,2 % din bugetul anual total al 
programului.  
G1. Externalizare complet ă:  
Sarcinile de gestionare legate de selec ționarea și monitorizarea proiectelor, de subven țiile de 
funcționare acordate ONG-urilor și de activit ățile de comunicare ar fi transferate unei 
agenții existente, atât în cazul proiectelor tradi ționale, cât și în cazul PI-urilor. Guvernan ța, 
supravegherea și evaluarea programului LIFE ar r ămâne în sarcina Comisiei. În ceea ce 
privește asistența tehnică, sunt posibile urm ătoarele dou ă subopțiuni:  
 
 8    - Externalizare f ără înlocuirea asisten ței tehnice: costul total s-ar ridica la 6,3 % din 
bugetul programului.   
- Externalizare cu înlocuirea asisten ței tehnice: costul total s-ar ridi ca la 6,0 % din bugetul 
programului. 
G2. Soluție hibridă: externalizarea proiectelor tradi ționale, PI-urile r ămânând în sarcina 
Comisiei:  
Gestionarea proiectelor tradi ționale și a subven țiilor de func ționare acordate ONG-urilor ar 
fi externalizat ă către o agen ție existent ă, în timp ce PI-urile din cadrul subprogramului 
pentru mediu și guvernan ța programului ar r ămâne în sarcina Comisiei. Principalele motive 
sunt asigurarea integr ării rezultatelor proiectelor în  politica UE, garantarea proiect ării 
adecvate a PI-urilor și menținerea unei monitoriz ări și a unei leg ături strânse cu unit ățile 
tematice. Costul total este similar cu cel prev ăzut pentru op țiunea G1 (cu sau f ără înlocuirea 
asistenței tehnice). 
În concluzie, avantajele op țiunii privind externalizarea s unt: reducerea costurilor de 
personal, p ăstrarea aceleia și calități a activit ăților de implementare, de comunicare și de 
diseminare din cadrul pr ogramului ca în prezent și eliberarea a pân ă la 19 posturi în cadrul 
Comisiei.  
Cu toate acestea, exist ă riscul ca op țiunea privind externalizarea s ă reducă capacitatea de a 
produce valoarea ad ăugată dorită la nivelul UE. Concret, PI-u rile ar necesita o proiectare 
atentă, în colaborare cu unit ățile de politic ă ale direc țiilor generale ini țiatoare, și o 
monitorizare strict ă pentru a se asigura succesul acestora și legătura cu implementarea, care 
ar fi mai slab ă dacă programul ar fi gestionat de o agen ție.  
 
6. Compararea op țiunilor 
Opțiunile de mai sus au fost evaluate și comparate pe baza criteri ilor de eficacitate, coeren ță și 
eficiență. Prin urmare, op țiunea preferat ă ar fi un program: 
- cu priorit ăți tematice pentru întreaga perioad ă de programare, un plan de lucru pe 2-3 
ani cu priorit ăți neexhaustive și o abordare descendent ă pentru toate proiectele (op țiunea 
A2); 
- cu PI-uri axate în principal pe un num ăr limitat de domenii (op țiunile B2a și B2b); 
- în cadrul c ăruia fondurile LIFE s ă fie alocate în conformitate cu modul de distribuire 
prevăzut în Comunicarea CFM, ia r 50 % din resursele subpr ogramului pentru mediu s ă 
fie alocate biodiversit ății (opțiunea C2) 
- cu un sistem de selec ționare a proiectelor „tradi ționale” pe baz ă de merit și un sistem de 
selecționare a PI-urilor care s ă asigure echilibrul geografic (op țiunea D2); 
- care să sporească rolul de disemina re al ONG-urilor și să cuprindă abordări îmbunătățite 
cu privire la guvernan ță și comunicare (op țiunea E1);  
- care să introduc ă un mecanism de instrumente informatice pentru prezentarea 
propunerilor și o abordare în dou ă etape privind PI-urile, cu obliga ții de raportare bazate 
pe un ciclu de doi ani; care s ă determine o utilizare mai frecvent ă a sumelor forfetare și 
să simplifice eligibilitatea costurilor prin restric ționarea eligibilit ății anumitor costuri (o 
combinație a opțiunilor de la  punctul F); 
- care să prevadă externalizarea gestion ării proiectelor tradi ționale către o agen ție 
existentă, păstrând totodat ă guvernan ța programului, precum și gestionarea PI-urilor din 
cadrul subprogramului pentru mediu în cadrul direc țiilor generale ini țiatoare. Pe baza 
 
 9    unei evalu ări intermediare, gestionarea acesto r proiecte ar putea fi externalizat ă 
progresiv (op țiunea G2). 
Acest program ar aborda principalele recomand ări formulate în evalu ările programului LIFE, 
și anume o mai bun ă prioritizare tematic ă, simplificarea și buna gestiune. Sinergiile cu alte 
fonduri ale UE ar fi semnificative, asigur ându-se astfel un efect  multiplicator mai bun. 
Această opțiune ar putea genera beneficii de  mediu în valoare de aproximativ 
900-1 210 de milioane EUR/an și ar putea determina reducerea  cu 7-12 % a costurilor de 
licitare și cu 25 % a obliga țiilor de raportare.  
 
7. Monitorizare și evaluare 
Cadrul de monitorizare pr opus este organizat pe dou ă niveluri: monitorizarea realiz ărilor, a 
rezultatelor și a impactului la nivel de proiect și de program; și monitorizarea cheltuielilor la 
nivel de program. 
Monitorizarea realiz ărilor, a rezultatelor și a impactului:  
Propunerile de proiecte vor in clude tabelele cu realiz ările preconizate, ca baz ă a monitoriz ării 
progreselor. Rapoartele tematice pe domenii vor sta la baza disemin ării și a înglob ării în 
cadrul politicilor. Programul LIFE ar urma s ă facă obiectul unei evalu ări la jum ătatea 
perioadei și al unei evalu ări ex-post  
Monitorizarea cheltuielilor la nivel de program:  
Pentru a furniza dovezi cu privire la benefic iile colaterale pe care ambele programe le pot 
aduce unor priorit ăți specifice precum politicile climatice și biodiversitatea, precum și pentru 
a ilustra mai bine nivelul cheltuielilor aferente acestor priorit ăți pe întreaga durat ă a 
programului LIFE, cadrul de monitorizare va in clude, de asemenea, met oda de monitorizare a 
cheltuielilor legate de clim ă și biodiversitate, prev ăzută în Comunicarea CFM și derivată din 
„markerii Rio” ai OCDE.