RAPORT COMUN CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Regiunea Administrativă Specială Hong Kong: Raport anual pentru 2012 /* JOIN/2013/013 final */





RAPORT COMUN CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Regiunea Administrativă Specială Hong Kong: Raport anual pentru 2012 Introducere De la retrocedarea Hong Kong-ului către Republica Populară Chineză în 1997, Uniunea Europeană și statele sale membre au urmărit îndeaproape evoluțiile politice și economice din Regiunea Administrativă Specială (RAS) Hong Kong. În vederea îndeplinirii angajamentului din 1997 față de Parlamentul European, se emite un raport anual privind evoluția situației din Hong Kong. Prezentul raport, care abordează progresele din 2012, este al cincisprezecelea raport de acest tip. Pe parcursul anului 2012, principiul „o țară, două sisteme”, consacrat în declarația chino-britanică și în legea fundamentală a Hong Kong-ului, a continuat să funcționeze bine: drepturile și libertățile fundamentale ale cetățenilor din Hong Kong continuă să fie respectate, statul de drept este protejat, iar sistemul economiei de piață și mediul de afaceri sunt menținute. Relațiile bilaterale dintre UE și Hong Kong au continuat să se aprofundeze, fiind marcate de o vizită la Hong Kong, efectuată în iulie de către Înaltul Reprezentant al UE/Vicepreședintele Comisiei, doamna Catherine Ashton, în decursul căreia aceasta s-a întâlnit cu șeful executivului RAS Hong Kong, domnul Chun-ying Leung. Uniunea Europeană acordă o importanță deosebită stabilității, prosperității economice și dezvoltării democratice a Hong Kong-ului. UE continuă să sprijine cu tărie progresele rapide și substanțiale în vederea atingerii obiectivului privind votul universal, în conformitate cu legea fundamentală a RAS Hong Kong și cu aspirațiile poporului său. Evoluții politice Anul 2012 a fost marcat de evenimente politice importante în Hong Kong: alegerea unui nou șef al executivului la 25 martie, inaugurarea noului guvern la 1 iulie și alegerea unui nou Consiliu legislativ la 9 septembrie. Pentru prima dată în istoria sa, Hong Kong-ul a asistat la o schimbare de guvern și de legislatură în același an. Alegerea șefului executivului a avut loc în cadrul Comitetului elector din care au făcut parte membri selectați din mediul de afaceri, din sectoarele profesionale, din rândurile societății civile și ale politicienilor, la nivel districtual și la nivelul Consiliului legislativ. În vederea acestor alegeri, numărul membrilor Comitetului a crescut de la 800 la 1 200. Trei candidați pentru postul de șef al executivului au îndeplinit condițiile necesare pentru a ocupa acest post. Campania electorală a fost mai animată ca niciodată, desfășurându-se în condiții adecvate, cu o acoperire media intensă, care a inclus două dezbateri electorale în direct, și cu un nivel foarte ridicat de implicare a publicului, în ciuda rolului limitat pe care acesta îl poate avea în cadrul alegerilor. Campania electorală a fost marcată de câteva situații controversate, inclusiv de acuzații la adresa principalilor candidați. Scandalurile au condus la o modificare a opiniei publice, fapt care a avut repercusiuni pentru principalul candidat inițial, Henry Tang. În cadrul alegerilor s-au înregistrat 1 132 de voturi exprimate, din care 689 de voturi (60,9 %) în favoarea lui Chun-ying Leung, 285 de voturi (25,2 %) în favoarea lui Henry Tang și 76 de voturi (6,7 %) în favoarea lui Albert Ho. Comisia electorală a înregistrat 82 de voturi nule, din care 75 au fost voturi albe. Cu ocazia alegerii în funcția de șef al executivului din Regiunea Administrativă Specială Hong Kong a lui Chun-ying Leung, aflată la cel de al patrulea mandat, Înaltul Reprezentant al UE/Vicepreședintele Comisiei, doamna Catherine Ashton, a emis o declarație în care l-a felicitat pe noul șef al executivului și și-a exprimat dorința de a aprofunda relațiile dintre UE și Hong Kong în timpul mandatului acestuia. Premierul chinez Wen Jiaobao l-a numit pe Chun-ying Leung în funcția de șef al executivului, aflată la cel de al patrulea mandat, la 28 martie. Președintele chinez Hu Jintao a prezidat ceremonia de depunere a jurământului de către șeful executivului la 1 iulie, dată care a marcat, de asemenea, cincisprezece ani de la retrocedarea Hong Kong-ului. În discursul său de inaugurare, șeful executivului, domnul Leung, s-a angajat să apere justiția, drepturile cetățenilor, să protejeze statul de drept, să asigure o guvernare transparentă, respectarea libertății și a democrației, aspecte care reprezintă valori fundamentale pentru Hong Kong. Acesta a afirmat de asemenea că va „susține dezvoltarea unui sistem politic democratic în conformitate cu prevederile legii fundamentale și cu deciziile relevante ale Comitetului permanent al Congresului Popular Național.” UE salută aceste angajamente. În urma alegerilor, numărul membrilor Consiliului legislativ (LegCo) a crescut de la 60 la 70, locurile fiind împărțite în mod egal între circumscripțiile geografice și circumscripțiile funcționale. Candidații la locurile din circumscripțiile geografice sunt aleși în temeiul normelor privind reprezentarea proporțională. Cinci membri suplimentari au fost aleși pentru a reprezenta noile circumscripții geografice, iar cinci așa-numiți „superlegislatori” au fost aleși din rândurile consilierilor districtuali, prin vot universal, pentru a face parte dintr-o nouă (cea de a doua) circumscripție funcțională a consiliului districtual. Aceasta a fost prima dată când mai mult de jumătate din membrii Consiliului legislativ au fost aleși în mod direct, acordându-se astfel actualei legislaturi o mai mare legitimitate democratică decât în trecut. Aproximativ 287 de persoane, reprezentând 17 partide sau grupuri de interese, și-au depus candidatura pentru cele 70 de locuri. Prezența la vot în cele cinci circumscripții geografice, la 9 septembrie, a fost de 53 %, mai ridicată decât cea înregistrată cu ocazia alegerilor Consiliului legislativ din 2008 (45 %), dar mai scăzută decât cea de la alegerile din 2004 (55,6 %). Conform statisticilor, situația voturilor a fost următoarea: în circumscripția geografică (35 de locuri): 53 % de voturi exprimate din cele 3,47 milioane de voturi înregistrate, în cea de a doua circumscripție funcțională a consiliului districtual (5 locuri, cunoscute sub denumirea de „superlocuri”): 51,9% de voturi exprimate din cele 3,22 milioane de voturi înregistrate, iar în cele 14 circumscripții funcționale tradiționale contestate (30 de locuri): 69,6% de voturi exprimate din cele 216 979 de voturi înregistrate. Procesul electoral a fost considerat, în general, ca fiind bine gestionat. Au existat rapoarte din partea mass-media și a altor surse privind implicarea Biroului de legătură al guvernului central în campania electorală, prin declarații publice și activități de lobby în favoarea candidaților. Partidele pro-guvernamentale ale guvernului de la Beijing au câștigat 43 de locuri (17 în circumscripțiile geografice, 2 „superlocuri” și 24 în circumscripțiile funcționale), nereușind să atingă o majoritate de două treimi. Printre acestea, Alianța Democratică pentru Ameliorare și Progres din Hong Kong (DAB) și-a păstrat poziția de cel mai mare partid din legislatură, cu 13 locuri în Consiliul legislativ. Fostul președinte al Alianței, Jasper Tsang Yok-sing, a fost reales în funcția de președinte al Consiliului legislativ. Gruparea pan-democratică din tabăra opoziției a câștigat 27 de locuri (18 în circumscripțiile geografice, 3 „superlocuri” și 6 în circumscripțiile funcționale) din totalul de 70 de locuri din legislatură, un număr suficient de mare pentru a-i permite o largă minoritate de blocare a modificărilor constituționale. Comisia independentă pentru combaterea corupției (ICAC) a primit 2 281 de plângeri privind alegerile pentru consiliul districtual din noiembrie 2011. Dintre acestea, 1 614 plângeri se refereau la pretinse fraude electorale, 1 604 putând avea urmări legale. Până în noiembrie 2012, au fost acționate în justiție pentru fraudă electorală 45 de persoane, dintre care 38 au fost condamnate. Un grup de lucru special, creat de către ICAC, a încheiat investigațiile privind plângerile care au avut ca obiect frauda electorală. Acestea nu au adus dovezi care să sugereze o fraudă electorală masivă sau sistematică. În primul său discurs de politică adresat Consiliului legislativ, șeful executivului, domnul Leung, a subliniat faptul că printre prioritățile sale principale se numără crearea de locuințe la prețuri accesibile, sărăcia, persoanele în vârstă, fenomenul de îmbătrânire a populației din Hong Kong și aspectele legate de mediu. Acesta a declarat, de asemenea, că va depune eforturi în vederea ajungerii la un consens pentru a prezenta o propunere privind introducerea votului universal în cadrul alegerilor din 2017 pentru funcția de șef al executivului. Discursul șeful executivului privind domeniile prioritare de acțiune a întâmpinat o reacție foarte critică din partea unor membri ai Consiliului legislativ, care au recurs uneori la obstrucționări procedurale pentru a bloca procesul de luare a deciziilor. Șeful executivului s-a confruntat, de asemenea, în mod regulat, cu critici din partea mijloacelor de informare în masă, în parte ca urmare a acuzațiilor privind executarea unor lucrări de reamenajare neautorizate la domiciliul său. Guvernul a întâmpinat o opoziție serioasă la propunerea, anunțată la 30 aprilie de către administrația precedentă, privind introducerea cursurilor de educație morală și patriotică în programa școlară. La 7 iulie a fost creat un grup de soluționare a preocupărilor părinților privind educația patriotică, pentru a se opune introducerii cursurilor de educație patriotică în programa școlară. Grupul a afirmat că la 29 iulie peste 90 000 oameni au participat la un miting pentru a cere guvernului să retragă propunerea. În cele din urmă, la 8 septembrie guvernul a anunțat că programa școlară privind educația națională nu va fi obligatorie și că școlile ar putea să își exercite puterea discreționară de a recurge sau nu la punerea în aplicare a acesteia. O lună mai târziu, guvernul a transmis un anunț suplimentar conform căruia programa școlară privind educația morală și patriotică va fi abandonată în mod oficial și că guvernul nu va solicita școlilor să adopte orientările privind programa școlară, nici nu va utiliza orientările ca document de bază pentru inspecțiile școlare. Menținerea statului de drept și independența sistemului judiciar au continuat să fie un subiect de dezbatere publică. Șeful executivului și secretarul pentru justiție au evidențiat în mai multe rânduri importanța acestui aspect pentru protejarea valorilor fundamentale ale Hong Kong-ului și pentru menținerea atractivității regiunii din punctul de vedere al investițiilor. O controversă a izbucnit atunci când fostul Secretar pentru Justiție a făcut o declarație care, în opinia membrilor Consiliului legislativ și a mass-mediei, a pus sub semnul întrebării independența sistemului judiciar față de administrația centrală. Actualul secretar pentru justiție a fost criticat atunci când acesta a propus ca , înainte de pronunțarea hotărârii privind un apel, Curtea de apel să solicite Comitetului permanent al Congresului Popular Național să interpreteze efectul juridic al unei interpretări anterioare a Comitetului. Cu toate acestea, impresia generală este că principiul independenței judiciare și al statului de drept este susținut și respectat de toate părțile interesate. Întreprinderile străine continuă să facă referire la independența sistemului judiciar din Hong Kong ca fiind unul dintre principalele motive pentru înființarea de întreprinderi în Hong Kong. Persoanele cu profesii în domeniul juridic, inclusiv judecătorii, avocații și avocații pledanți, au luat deseori măsuri pentru a asigura și dezvolta calitatea sistemului judiciar din Hong Kong și statul de drept în general. Ordonanța privind medierea a fost adoptată în iunie 2012 și a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2013. Această ordonanță stabilește cadrul legislativ pentru efectuarea medierii în Hong Kong, punându-se accentul pe protecția confidențialității. În septembrie 2012, Comisia chineză de arbitraj economic și comercial internațional (CIETAC) a înființat Centrul de arbitraj CIETAC din Hong Kong, prima filială situată în afara Chinei continentale. Secretarul pentru justiție, domnul Rimsky Yuen, a declarat că prezența acestui centru, împreună cu cea a Biroului pentru Asia al Curții Internaționale de Arbitraj de pe lângă Camera Internațională de Comerț, a consolidat statutul Hong Kong-ului de centru de arbitraj internațional. Poziția de centru juridic a Hong Kong-ului a continuat să fie întărită prin deschiderea, în decembrie 2012, a Biroului regional Asia-Pacific al Conferinței de la Haga privind dreptul internațional privat. La 28 martie, guvernul Hong Kong-ului a câștigat recursul formulat împotriva hotărârii unei instanțe inferioare, care a acordat personalului străin care lucrează în domeniul curățeniei dreptul de a depune o cerere de reședință permanentă în Hong Kong după ce a locuit legal în Hong Kong timp de șapte ani. Judecătorii au respins în unanimitate argumentele conform cărora o dispoziție din Legea privind imigrația, care nu le permite lucrătorilor străini din domeniul curățeniei să solicite șederea permanentă, era neconstituțională. În 2012, rezidenții din Hong Kong au continuat să își exercite drepturile la libertatea de exprimare și de asociere, astfel cum au dovedit-o mitingurile anuale din 4 iunie și 1 iulie, demonstrațiile de protest împotriva programei școlare privind educația patriotică, demonstrațiile în favoarea egalității de șanse între femei și bărbați și numeroasele acțiuni axate pe multe alte teme. Potrivit organizatorilor, la marșul cu lumânări din 4 iunie, cel mai mare eveniment începând din 1989, au participat peste 180 000 de persoane. La 1 iulie, la câteva ore de la ceremonia de inaugurare prezidată de Președintele Hu, sute de mii de locuitori din Hong Kong au ieșit în stradă, afirmându-și dreptul la libertatea de exprimare, pentru a-și exprima nemulțumirea, în special furia față de ritmul lent de democratizare și față de implicarea autorităților de la Beijing pe scena politică din Hong Kong, îngrijorarea cu privire la integritatea domnului Leung, creșterea prețurilor locuințelor și drepturile omului pe continent. Organizatorii mișcării de protest au afirmat că numărul participanților a fost de aproximativ 400 000 de persoane, în timp ce poliția a declarat că numărul acestora a fost de 63 000. Marea majoritate a demonstrațiilor au fost pașnice și, în general, poliția a acționat în mod moderat. Mijloacele de informare în masă, inclusiv cele digitale, au continuat să fie libere și să exprime o varietate de opinii. Cu toate acestea, a existat sentimentul tot mai acut că atât presa scrisă, cât și mass-media electronică au recurs la autocenzură, în special atunci când se refereau la aspecte privind China continentală. Un sondaj de opinie efectuat în octombrie 2012 de Universitatea din Hong Kong a arătat că 24 % dintre respondenți consideră că libertatea presei este nesatisfăcătoare. Evoluții ale situației economice și comerciale Hong Kong a rămas consacrat ca unul dintre centrele financiare de vârf din lume și un centru comercial major în Asia. Acesta a continuat să fie un punct de deschidere pentru comerțul și investițiile cu China continentală și a rămas principalul teren de testare pentru internaționalizarea monedei chineze, yuanul renminbi (RMB). Hong Kong-ul a continuat să atragă uriașe fluxuri de investiții străine directe și a ocupat un loc de frunte în sondajele la nivel mondial privind libertatea economică și dezvoltarea[1]. Fără să aducă atingere realizărilor economice din Hong Kong, guvernul și-a propus să extindă baza economică a Hong Kong-ului. În acest context, șeful executivului a anunțat o abordare mai „proactivă” în ceea ce privește dezvoltarea economică, cu mai multe măsuri guvernamentale directe, în comparație cu guvernele precedente. În special, el a anunțat măsuri pentru a reduce sărăcia în Hong Kong, pentru a sprijini persoanele în vârstă, precum și pentru a asigura disponibilitatea locuințelor accesibile din punct de vedere financiar pentru grupurile cu venituri joase și medii. În mai multe rânduri, noul șef al executivului a subliniat importanța integrării economice în cadrul Chinei continentale ca strategie pentru creșterea economică. În timp ce economia Hong Kong-ului a beneficiat din plin de poziția sa privilegiată în ansamblul pieței chineze, în 2012 s-au înregistrat, de asemenea, o serie de fricțiuni economice, în urma integrării. Sectorul turismului a avut enorm de câștigat datorită celor 35 de milioane de vizitatori chinezi de pe continent în 2012, dar din cauza acestora infrastructura a fost supusă unei presiuni importante. Cumpărătorii de pe continent au fost acuzați de creșterea prețurilor bunurilor imobiliare și de exacerbarea supraîncălzirii pieței imobiliare. Afluxul de femei însărcinate, care au venit de pe continent să nască în Hong Kong, a exercitat presiuni asupra sistemului de sănătate al orașului. Aceste probleme au creat provocări politice și strategice pentru guvern și au condus la exprimarea unor sentimente anticontinentale în rândul populației. În 2012, economia Hong Kong-ului a crescut cu numai 1,4 %, deoarece climatul extern fragil a avut consecințe asupra exporturilor. Creșterea economică din China continentală și cererea internă puternică au atenuat impactul negativ al factorilor externi. Creșterea PIB-ului în 2011 a rămas la 4,9 %. În ciuda ratei de creștere mai reduse, economia a beneficiat practic de ocuparea integrală a forței de muncă, în timp ce presiunea inflaționistă a scăzut. Rata șomajului era de 3,3 % în 2012. Indicele prețurilor de consum a scăzut de la 5,9 %, în primul trimestru, la 3,8 % , în trimestrul al patrulea. Titlurile de capital au cunoscut o presiune importantă în contextul turbulențelor financiare și economice din țările dezvoltate. Percepția investitorilor a fost, de asemenea, afectată în perioada premergătoare trecerii la noua conducere, cu ocazia celui de al 18-lea Congres Popular Național al Partidului Comunist Chinez. Prețurile acțiunilor au scăzut și tranzacțiile au fost în declin. Pe piața primară, activitățile de colectare de fonduri au fost, de asemenea, cu mult mai reduse. În 2012, bursa de valori din Hong Kong și-a pierdut poziția de cea mai mare piață din lume pentru oferte publice inițiale (OPI), pe care a deținut-o în ultimii trei ani. Cu sprijinul Chinei continentale, Hong Kong-ul a devenit cea mai mare piață offshore pentru RMB, ca parte a politicii guvernului central privind internaționalizarea progresivă a RMB. Hong Kong-ul deținea cea mai mare rezervă de depozite în RMB din exteriorul Chinei, depozite în RMB și certificate de depozite scadente în RMB în valoare totală de 720 de miliarde RMB (la sfârșitul anului 2012). Tranzacțiile de decontări transfrontaliere în RMB efectuate de băncile din Hong Kong, în 2012, au depășit suma de 2, 6 bilioane RMB, ceea ce reprezintă o creștere de 37 % în comparație cu 2011. La sfârșitul anului 2012, obligațiunile nerambursate în RMB emise în Hong Kong au depășit suma de 230 de miliarde RMB - o creștere de 62 % comparativ cu 2011. Piața offshore în RMB a Hong Kong-ului și-a creat o infrastructură proprie și a ocupat o poziție dominantă în ceea ce privește gama de produse de investiții și lichiditățile. În timp ce Hong Kong-ul beneficiază de un avantaj important al primului venit, se anticipează o creștere a concurenței pe măsură ce administrația centrală va fi tot mai deschisă operațiunilor în RMB și în alte centre financiare, precum Londra, Singapore și Taipei. Ca răspuns la numeroasele măsuri de relaxare cantitativă adoptate de Rezerva Federală din SUA, autoritatea monetară din Hong Kong (HKMA), a întreprins acțiuni prompte pentru a întări orientările adresate băncilor în ceea ce privește creditele ipotecare. Aceasta a intervenit în mod repetat pe piețele financiare în cursul anului pentru a proteja sistemul de curs de schimb fix al dolarului din Hong Kong în raport cu dolarul american. HKMA a declarat că are capacitatea de a cumpăra o cantitate nelimitată de dolari SUA pentru a menține stabilitatea monetară. În ciuda măsurilor de înăsprire a politicii monetare, piața imobiliară a continuat să se supraîncălzească în 2012, înregistrându-se creșteri semnificative atât în ceea ce privește volumul, cât și valoarea tranzacțiilor. În general, prețurile proprietăților imobiliare au crescut cu 25 % în 2012, dublându-se față de anul 2007, când au atins nivelul minim. Creșterea semnificativă a prețurilor proprietăților a cauzat tensiuni sociale, ceea ce a obligat noul guvern să recunoască faptul că asigurarea de locuințe la prețuri accesibile este o prioritate politică majoră. Pentru a reduce riscul unui bule imobiliare, guvernul din Hong Kong a adoptat măsuri fiscale în vederea reducerii cererii, în special din partea speculatorilor și a cumpărătorilor nerezidenți. La 27 octombrie, guvernul a propus majorarea taxei de timbru speciale și introducerea unei taxe de timbru suplimentare la cumpărare de 15 % pentru întreprinderile și cumpărătorii care nu sunt rezidenți permanenți. La preluarea mandatului, șeful executivului, domnul Leung, a anunțat zece măsuri care să determine creșterea ofertei de terenuri și locuințe pe termen scurt și mediu. Oferta suplimentară pe termen scurt din 2012 a fost prea redusă pentru a genera o revizuire semnificativă a prețurilor, într-un mediu caracterizat de o rată foarte redusă a dobânzii. Se așteaptă ca măsurile suplimentare, adoptate în 2012, privind oferta de terenuri și locuințe în sectorul imobiliar, să conducă la o oarecare reducere a prețurilor în 2013. În ceea ce privește aspectele legislative, Ordonanța privind concurența a fost adoptată în iunie 2012, după îndelungi consultări și numeroase modificări. Mai multe dispoziții ale legii, inclusiv înființarea unei comisii, vor fi puse în aplicare doar în cursul anului 2013. Legislația în domeniul concurenței din Hong Kong nu conține dispoziții generale privind concentrările economice, cu excepția sectorului telecomunicațiilor, și prevede exonerări pentru un număr total de 570 de organisme de reglementare. Pe plan extern, Hong Kong-ul și-a intensificat obiectivul privind încheierea de acorduri de liber schimb cu partenerii săi comerciali. În urma încheierii succesive de acorduri de liber schimb cu China, Noua Zeelandă și Asociația Europeană a Liberului Schimb (AELS), guvernul din Hong Kong-ul a semnat un acord de liber schimb cu Chile la 7 septembrie 2012. Hong Kong-ul își propune, de asemenea, să participe la inițiativele în desfășurare din regiune, în scopul de a-și menține statutul de centru comercial regional, inclusiv prin stabilirea unor relații comerciale oficiale cu ASEAN. Guvernul continuă, de asemenea, să promoveze investițiile și să urmărească încheierea unor acorduri de protecție a investițiilor cu țările terțe, pentru a asigura o mai bună protecție a întreprinderilor sale și pentru a atrage investiții străine de capital. Negocierile cu Rusia și Noua Zeelandă sunt în curs, iar negocierile în materie de investiții cu Chile vor începe de îndată ce ALS intră în vigoare. Suplimentul IX la Acordul pentru un parteneriat economic mai strâns (CEPA) între China și Hong Kong a fost semnat la 29 iunie 2012, cu scopul de a pune în aplicare măsuri de integrare economică și de a facilita cooperarea dintre cele două părți. Cel mai recent supliment a introdus 43 de măsuri de liberalizare a serviciilor și de facilitare a comerțului, și a continuat să reducă restricțiile privind accesul pe piață în 21 de sectoare existente. Administrația centrală s-a angajat să liberalizeze complet serviciile cu Hong Kong-ul până la sfârșitul anului 2015. Cu toate acestea, punerea în aplicare efectivă a CEPA în China continentală a continuat să fie o adevărată provocare în anumite sectoare, fapt care nu le-a permis întreprinderilor cu sediul în Hong Kong, inclusiv întreprinderilor UE, să beneficieze întotdeauna de toate avantajele prevăzute în cadrul CEPA. Relațiile și cooperarea dintre Uniunea Europeană și Hong Kong În 2012, relațiile bilaterale și cooperarea dintre Uniunea Europeană și Hong Kong au continuat să se consolideze. Hong Kong-ul continuă să reprezinte un actor important în regiune și o platformă de intermediere esențială pentru fluxurile comerciale și de investiții dintre UE și China continentală. În 2012, UE a continuat să fie cel de al doilea partener comercial major al Hong Kong-ului, după China continentală. În 2012, Hong Kong-ul s-a situat pe locul 20 în clasamentul partenerilor comerciali ai UE. Schimburile comerciale bilaterale dintre UE și Hong Kong au înregistrat o creștere constantă de 5,9 %, pentru a atinge 44,2 miliarde EUR în 2012. Cel mai mare număr de companii străine din Hong Kong proveneau din UE, cu 453 de sedii regionale, 740 de birouri regionale și 697 de birouri locale (situația din iunie 2012). Întreprinderile din UE își desfășoară activitatea într-o varietate mare de sectoare, în special în sectorul serviciilor financiare și de afaceri, al comerțului, al logisticii, al construcțiilor și al comerțului cu amănuntul. Printre altele, întreprinderile din UE joacă un rol crucial în sectorul bancar, al asigurărilor și al valorilor mobiliare din Hong Kong. Găzduind una dintre cele mai mari comunități europene de afaceri din Asia, Hong Kong-ul continuă să atragă un număr mare de cetățeni europeni care locuiesc și lucrează pe teritoriul său, numărul total al acestora ridicându-se la aproximativ 31 390 la sfârșitul anului 2012. Hong Kong-ul s-a situat pe locul șapte în clasamentul celor mai populare destinații pentru investițiile directe ale UE, deținând 2 % din capitalul mondial de investiții străine directe (ISD) al UE în 2011, cu o valoare de 124 de miliarde EUR. Pe de altă parte, investițiile Hong Kong-ului în UE au crescut cu rapiditate în ultimii ani. În ceea ce privește fluxurile de investiții, Hong Kong-ul a reprezentat, ca mărime, cea de a patra sursă de investiții străine directe în UE în 2011, după Statele Unite, Elveția și Canada. Fluxurile directe dinspre Hong Kong către UE și volumul investițiilor provenind din Hong Kong s-au ridicat la 6,5 miliarde EUR și, respectiv, 63,9 miliarde EUR. Hong Kong-ul continuă să joace rolul de nod crucial pentru fluxurile de investiții străine directe dinspre UE către China continentală și viceversa. Printre motive se numără proximitatea Hong Kong-ului cu China continentală și relațiile comerciale consacrate dintre acestea, sistemului său fiscal, disponibilității furnizorilor de servicii de înaltă calitate în domenii cum ar fi finanțele, contabilitatea și dreptul, și prezenței în Hong Kong a unui număr din ce în ce mai mare de întreprinderi din UE și China continentală. În plus, Hong Kong-ul reprezintă un forum ideal pentru mobilizarea capitalului pentru investiții sau pentru extinderea activităților comerciale, fie prin OPI, listări secundare sau emisiuni de obligațiuni (inclusiv obligațiuni exprimate în RMB). Cea de a 6-a reuniune din cadrul dialogului structurat dintre Comisia Europeană și guvernul RAS Hong Kong a avut loc la Bruxelles, la 3 decembrie 2012. Dialogul structurat este o platformă bine stabilită, care permite UE și Hong Kong-ului să discute aspecte de interes comun. Reuniunea a abordat o serie de aspecte: relațiile economice, schimburile comerciale și investițiile, aviația, mediul, inovarea și cooperarea în domeniul educației, reglementarea serviciilor financiare, legislația în domeniul concurenței și chestiuni privind domeniul vamal. Cel de al 9-lea Comitet mixt de cooperare vamală din noiembrie 2012 a marcat începutul unui colaborări între experți privind DPI și a inițiat participarea Hong Kong-ului la proiectul care vizează crearea unor căi comerciale inteligente și sigure între UE și China. UE a continuat să poarte discuții preliminare privind posibilitatea de cooperare în domeniul impozitării veniturilor din economii, având în vedere recentele evoluții internaționale în domeniul schimbului de informații între autoritățile fiscale și necesitatea unei concurențe echitabile la nivel internațional. În 2012 au avut loc câteva vizite în RAS Hong Kong ale unor reprezentanți la nivel înalt ai instituțiilor Uniunii Europene, printre care s-au numărat Înaltul Reprezentant/ Vicepreședintele Comisiei, doamna Catherine Ashton, în iulie, comisarul pentru piața internă și servicii, domnul Michel Barnier, în ianuarie, și comisarul pentru comerț, domnul Karel De Gucht, în februarie. O delegație din partea Comitetului Economic și Social European a vizitat Hong Kong-ul în aprilie. Vizitele regulate efectuate de către înalți funcționari au contribuit, de asemenea, la menținerea unor schimburi importante în domenii de interes comun, precum reglementările privind serviciile financiare, aspectele macroeconomice, protecția consumatorului și sănătății și multilingvismul. Delegații compuse din deputați ai Parlamentului European au vizitat, de asemenea, Hong Kong-ul și au contribuit la consolidarea cooperării noastre. Activitățile din cadrul programului de informare pentru Hong Kong și Macao cu privire la întreprinderile din UE (EUBIP), gestionat de Camera Europeană de Comerț (ECC) din Hong Kong și cofinanțat de UE, au acordat prioritate aspectelor legate de răspunsul UE la criza datoriei suverane, reglementările privind serviciile financiare, mediul înconjurător și schimbările climatice, CEPA și relațiile comerciale dintre UE și marea Chină. Consiliile de afaceri pentru sectoarele în care întreprinderile și industriile din UE ocupă o poziție de lider, de exemplu, tehnologia informației și comunicațiilor (TIC), produsele de lux și alte bunuri de consum, și serviciile financiare, au furnizat o contribuție sectorială importantă la dialogul interguvernamental. Programul EUBIP a fost încheiat în noiembrie 2012; activitățile sale principale vor fi preluate de CCE, iar în 2013 acesta va fi înlocuit de un nou proiect. În vederea intensificării în continuare a legăturilor cu Hong Kong, misiunile diplomatice ale UE și ale statelor sale membre în regiune și-au sporit eforturile în materie de diplomație publică, în vederea creșterii vizibilității UE în Hong Kong, precum și a nivelului de cunoaștere și de informare în legătură cu politicile europene. Printre acestea se numără politicile comerciale și de reglementare, energia și schimbările climatice, reglementarea serviciilor financiare, domeniul vamal, politicile de egalitate de gen, dialogul intercultural, aspecte academice și rolul UE în lume. De asemenea, misiunile diplomatice ale UE au colaborat strâns pentru a consolida contactele interpersonale și a promova schimburile academice prin intermediul unor activități comune, cum ar fi Târgul de învățământ superior al UE, Festivalul de film al UE și inițiativa de promovare a limbilor europene. La 1 septembrie 2012, și-a început activitatea programul universitar al UE în Hong Kong. Acest consorțiu cuprinde Universitatea baptistă din Hong Kong, Universitatea chineză din Hong Kong și universitatea Lingnan. Obiectivul programului este promovarea activităților de cercetare științifică universitară, dezvoltarea activităților de informare pentru a spori vizibilitatea UE și consolidarea cooperării academice cu instituții de învățământ superior din UE. În urma unui accident de feribot care a avut loc la 1 octombrie, Înaltul Reprezentant a transmis condoleanțele sale profunde familiilor și persoanelor apropiate ale celor 39 de victime. Ea a profitat de această ocazie pentru a sublinia aprecierea de care se bucură Hong Kong-ul în calitate de prieten și partener al UE. UE va continua să dezvolte relațiile cu RAS Hong Kong, să intensifice legăturile economice și comerciale, să consolideze cooperarea cu întreprinderile și societatea civilă și să promoveze mobilitatea și schimburile cu cetățenii din Hong Kong. [1] Conform raportului din 2012 privind dezvoltarea financiară, elaborat de Forumul Economic Mondial, Hong Kong-ul se situa pe primul loc în clasamentul celor 62 de țări cu cele mai dezvoltate sisteme financiare și piețe de capital, pentru al doilea an consecutiv. Hong Kong-ul se situează pe locul întâi în lume, pentru cel de al 19-lea an consecutiv, în clasamentul Heritage Foundation privind indicele libertății economice. Conform datelor raportului UNCTAD 2012 privind investițiile mondiale, intrările de investiții străine directe (ISD) în Hong Kong s-au ridicat la 83 de miliarde USD în 2011, Hong Kong-ul situându-se pe locul patru în clasamentul celor mai mari beneficiari din lume.