ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7i. „tratament neuniform al elementelor hibride” înseamnă o situație între un contribuabil dintr-un stat membru și o întreprindere asociată, astfel cum este definită în temeiul sistemului fiscal aplicabil întreprinderilor, dintr-un alt stat membru sau dintr-o țară terță, al cărei rezultat, dintre cele prezentate mai jos, poate fi atribuit diferențelor în ceea ce privește calificarea juridică a instrumentului sau a entității financiare: (a) are loc deducerea aceleiași plăți sau a acelorași cheltuieli sau pierderi atât în statul membru în care își are originea plata, sunt suportate cheltuielile sau sunt suferite pierderile, cât și într-un alt stat membru sau țară terță („dublă deducere”); or (b) are loc deducerea unei plăți în statul membru sau țara terță în care își are originea plata, fără o includere corespunzătoare a aceleiași plăți în baza impozabilă a celuilalt stat membru sau țară terță („deducere fără includere în baza impozabilă a unui alt stat membru”).
Pentru a respecta obligațiile Uniunii în temeiul Acordului OMC privind facilitarea comerțului, statele membre colaborează pentru crearea unui sistem de cooperare care să includă toate statele membre. Acest sistem are ca scop coordonarea indicatorilor -cheie de performanță privind sancțiunile vamale (analiza numărului de apeluri, rata de recidivă etc.); diseminarea celor mai bune practici între autoritățile vamale (eficiența controalelor și a sancțiunilor, reducerea costurilor administrative etc.); transmiterea experiențelor operatorilor economici și crearea de legături între aceștia; monitorizarea modului în care serviciile vamale își desfășoară activitățile; și realizarea unor statistici privind încălcările săvârșite de către întreprinderi din țări terțe. În cadrul sistemului de cooperare, toate statele membre sunt notificate fără întârziere cu privire la investigarea încălcărilor dispozițiilor vamale și la încălcările constatate, astfel încât să se faciliteze schimburile comerciale, să se împiedice intrarea mărfurilor ilegale pe piața internă și să se îmbunătățească eficacitatea controalelor.
(m)

„stat membru de origine” înseamnă: (i) pentru toți emitenții de valori mobiliare stabiliți în Uniune care nu sunt menționați la punctul (ii), statul membru în care emitentul are sediul social; (ii) pentru orice emisiune de valori mobiliare, altele decât titlurile de capital, a căror valoare nominală unitară este cel puțin egală cu 1 000 EUR și pentru orice emisiune de valori mobiliare, altele decât titlurile de capital care conferă dreptul de a achiziționa orice valoare mobiliară sau de a primi o sumă în numerar, ca urmare a conversiei acestor valori mobiliare sau a exercitării drepturilor conferite de acestea, atât timp cât emitentul valorilor mobiliare, altele decât cele de capital nu este emitentul valorilor mobiliare suport sau o entitate care aparține grupului acestui din urmă emitent, statul membru în care emitentul are sediul social, acela în care valorile mobiliare respective au fost sau vor fi admise la tranzacționare pe o piață reglementată sau acela în care valorile mobiliare sunt oferite publicului conform alegerii emitentului, a ofertantului sau a persoanei care solicită admiterea la tranzacționare. Același sistem se aplică emisiunii de valori mobiliare, altele decât cele de capital într-o monedă alta decât euro, cu condiția ca valoarea nominală unitară minimă să fie aproape echivalentă cu 1 000 EUR; (iii) pentru toți emitenții de valori mobiliare stabiliți într-o țară terță care nu sunt menționați la punctul (ii), statul membru în care se intenționează să se ofere publicului pentru prima dată valorile mobiliare sau statul în care se introduce prima cerere de admitere la tranzacționare pe o piață reglementată, conform alegerii emitentului, a ofertantului sau a persoanei care solicită admiterea la tranzacționare, sub rezerva unei alegeri ulterioare din partea emitenților stabiliți într-o țară terță, în oricare dintre circumstanțele următoare: — în cazul în care statul membru de origine nu a fost stabilit prin alegerea acestor emitenți; — în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (i) punctul (iii) din Directiva 2004/109/CE;
(2)

Strategia Europa 2020 propusă de Comisie (Europa 2020) ar trebui să permită Uniunii să-și direcționeze economia către o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, însoțită de un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, de productivitate și de coeziune socială. UE are nevoie de politici holistice și investiții publice care să combată șomajul și sărăcia. În această privință, crearea unor indicatori ai forței de muncă și a unor indicatori sociali în cadrul Europei 2020 are o importanță majoră, deoarece numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și excluziune a crescut cu cinci milioane, în loc să scadă, rata de ocupare a forței de muncă, în unele țări, încă nu a ajuns la nivelul de dinainte de criză, iar în unele state membre procentul tinerilor care nu lucrează și nici nu urmează vreun program de educație sau formare depășește 20 %, în timp ce rata abandonului școlar atinge 23 %. Strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă are rolul principal în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor privind ocuparea forței de muncă , incluziunea socială și piața muncii ale noii strategii. Aceste obiective nu au fost însă îndeplinite, iar statele membre trebuie să facă mai multe eforturi pentru a realiza rezultatele așteptate. Transpunerea în practică a Europei 2020 în domeniul social și al ocupării forței de muncă trebuie să rămână un obiectiv esențial al politicii de ocupare a forței de muncă a statelor membre.
1. Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind progresele realizate pentru îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 9 alineatul (-1), articolul 11 alineatul (2) literele (a)-(d) , articolul 11 alineatul (3) și (3a) și articolul 21 . Statele membre colectează și prelucrează datele în conformitate cu metodologia comună menționată la alineatul (6) din prezentul articol și le raportează pe cale electronică în termen de 12 luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Acestea se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (6). Prima raportare în ceea ce privește obiectivele stabilite la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și articolul 11 alineatul (3) are ca obiect datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020.
1. Statele membre raportează Comisiei datele cu privire la punerea în aplicare a articolului 5 alineatele (2) și (5), pentru fiecare an calendaristic. Aceste date sunt raportate pe cale electronică în termen de 18 luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Datele se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (5). Primul exercițiu de raportare acoperă datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an].

(1) Statele membre raportează Comisiei datele cu privire la punerea în aplicare a articolului 5 alineatele (2) și (5), pentru fiecare an calendaristic. Aceste date sunt raportate pe cale electronică în termen de 12 luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Datele se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (5). Primul raport referitor la obiectivul prevăzut la articolul 5 alineatul (5) are ca obiect datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an].
1a. Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind punerea în aplicare a articolului 7 alineatul (2). Statele membre raportează datele pe cale electronică în termen de 18 luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Acestea se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (1d). Primul raport are ca obiect datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an].
Cu excepția cazului în care se decide altfel ca urmare a primei revizuiri sau a unei revizuiri ulterioare menționate la articolul 14 alineatul (2) pentru fiecare an între 2031 și 2050, fiecare stat membru continuă să își reducă emisiile de gaz cu efect de seră ce intră sub incidența prezentului regulament. Fiecare stat membru se asigură că emisiile sale de gaze cu efect de seră din fiecare an în perioada 2031-2050 nu depășesc nivelul definit de o traiectorie lineară, care începe de la nivelul său anual de emisii alocate pentru 2030 și se încheie în 2050 la un nivel de emisii care este cu 80 % sub nivelurile înregistrate în 2005 pentru statul membru respectiv.
(3) Măsurile comerciale autonome ar fi acordate sub formă de cote tarifare zero pentru produsele incluse în anexele I și II, în plus față de contingentele tarifare preferențiale prevăzute în acord , precum și sub forma eliminării parțiale sau integrale a taxelor la import pentru produsele industriale incluse în anexa III;

(3) După publicarea de către Comisie a analizei sale privind impactul potențial al prezentului regulament, care ar trebui să ia în considerare potențialii beneficiari finali ai măsurilor comerciale autonome prevăzute în prezentul regulament și să se concentreze în special asupra producătorilor mici și mijlocii din Ucraina, măsurile comerciale autonome ar fi acordate pentru produsele care au fost evaluate ca fiind benefice având în vedere această analiză. Aceste măsuri comerciale autonome ar trebui să ia forma unor cote tarifare zero pentru produsele incluse în anexele I și II, în plus față de contingentele tarifare preferențiale prevăzute în Acordul de asociere , precum și sub forma eliminării parțiale sau integrale a taxelor la import pentru produsele industriale incluse în anexa III.
(24)

Cele mai multe obligații specifice pentru autoritățile naționale prevăzute de prezentul regulament ar trebui să includă încercarea și inspecțiile de verificare a conformității ex post a unui număr suficient de vehiculele introduse pe piață. Selectarea vehiculelor care vor face obiectul acestei verificări de conformitate ex post se bazează pe o evaluare corespunzătoare a riscurilor, care ia în considerare gravitatea unei posibile neconformități și probabilitatea producerii acesteia. În plus, această verificare ar trebui să se bazeze pe criterii clare și detaliate și să includă, printre altele, verificări procentuale aleatorii ale tuturor modelelor actuale, ale vehiculelor pe care este instalat un motor nou sau o tehnologie nouă, ale vehiculelor cu consum de combustibil ridicat sau foarte scăzut și ale vehiculelor cu un volum de vânzări foarte ridicat. De asemenea, ar trebui să țină seama de istoricul conformității, de informațiile oferite de consumatori, de rezultatele încercării de teledetecție, precum și de preocupările exprimate de organismele de cercetare independente.
(4)

Uniunea și statele sale membre au făcut eforturi pentru promovarea acordului internațional de a reduce impactul gazelor cu efect de seră generate de sectorul aviației încă din 1997 și, începând din 2008, dispun de acte legislative în vigoare pentru a limita efectele schimbărilor climatice generate de activitățile din sectorul aviației prin intermediul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), în vigoare din anul 2005. La 21 decembrie 2011 (1a) , Curtea de Justiție a hotărât că includerea zborurilor din afara SEE în EU ETS nu încalcă dreptul internațional. În plus, începând cu 2004 și 2008, statele membre și-au luat din nou angajamentul de a pune în aplicare conceptul de „cer unic european”, ținând seama de creșterea volumului traficului aerian în următorii ani. Pentru a realiza progrese în ceea ce privește gestionarea traficului aerian, trebuie accelerată punerea în aplicare a programului SESAR (Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european) și sprijinite tehnologiile inovatoare în cadrul proiectului Clean Sky. Introducerea măsurii globale bazate pe piață prin intermediul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) ar trebui să contribuie la realizarea de noi progrese în ceea ce privește reducerea emisiilor din sectorul aviației. Pentru a stimula avansarea lucrărilor din cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), Uniunea a adoptat de două ori derogări de la sistemul EU ETS, cu termen precis, pentru a limita obligațiile de conformare la emisiile generate de zborurile între aerodromuri situate în Spațiul Economic European (SEE), cu egalitatea de tratament pe rute a operatorilor de aeronave, indiferent de locul în care își au sediul. Cea mai recentă derogare de la EU ETS, Regulamentul (UE) nr. 421/2014 al Parlamentului European și al Consiliului, a limitat obligațiile de conformare la zborurile intra-SEE între 2013 și 2016 și a preconizat modificări potențiale ale domeniului de aplicare al schemei în ceea ce privește activitățile către și dinspre aerodromurile situate în afara SEE începând de la 1 ianuarie 2017, în urma revizuirii prevăzute în regulament.
1. Atunci când avizele științifice indică faptul că, pentru un anumit an, biomasa de reproducere a oricărui stoc din grupul 1 este sub MSY Btrigger sau că abundența oricărei unități funcționale din grupul 2 este sub nivelul Abundancebuffer prevăzut în coloana A din anexa II, sunt adoptate toate măsurile de remediere corespunzătoare pentru a asigura refacerea rapidă a stocului sau a unității funcționale în cauză la niveluri peste cele care permit atingerea producției maxime durabile. În special, prin derogare de la articolul 4 alineatul (2), posibilitățile de pescuit sunt stabilite la niveluri compatibile cu mortalitatea prin pescuit, ținând cont de scăderea biomasei sau a abundenței, care este redusă sub intervalul prevăzut în coloana A din anexa I.

(1) Atunci când cele mai bune avize științifice disponibile indică faptul că, pentru un anumit an, biomasa de reproducere a oricărui stoc din grupul 1 este sub MSY Btrigger sau că abundența oricărei unități funcționale din grupul 2 este sub nivelul Abundancebuffer prevăzut în coloana A din anexa II, sunt adoptate toate măsurile de remediere corespunzătoare pentru a asigura refacerea rapidă a stocului sau a unității funcționale în cauză la niveluri peste cele care permit atingerea producției maxime durabile. În special, prin derogare de la articolul 4 alineatul (2), posibilitățile de pescuit sunt stabilite la niveluri compatibile cu mortalitatea prin pescuit, ținând cont de scăderea biomasei sau a abundenței, care este redusă sub intervalul prevăzut în coloana A din anexa I în raport cu scăderea biomasei, în conformitate cu norma de aviz a ICES . Se aplică norma de aviz a ICES menționată la articolul 2 punctul 1b.
Raportul prezintă, de asemenea, informațiile prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol separat pentru fiecare jurisdicție fiscală care, la finalul exercițiului financiar precedent, este inclusă în lista comună la nivelul Uniunii a anumitor jurisdicții fiscale întocmită în conformitate cu articolul 48 g, cu excepția cazului în care raportul confirmă în mod explicit, sub rezerva responsabilității prevăzute la articolul 48e de mai jos, că întreprinderile afiliate ale unui grup care intră sub incidența legislației unei astfel de jurisdicții fiscale nu participă direct la tranzacții cu o întreprindere afiliată a aceluiași grup care intră sub incidența legislației oricărui stat membru .

Raportul prezintă, de asemenea, informațiile prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol separat pentru fiecare jurisdicție fiscală din afara Uniunii.
(c) includerea unor funcții, practici, politici și proceduri, precum și a unor modificări ale funcționării serviciului menite să răspundă nevoilor persoanelor cu limitări funcționale .

(c) includerea unor funcții, practici, politici și proceduri, precum și a unor modificări ale funcționării serviciului menite să răspundă nevoilor persoanelor cu dizabilități, inclusiv realizarea accesibilității serviciilor mobile, inclusiv a aplicațiilor mobile necesare pentru furnizarea serviciului, într-o manieră coerentă și adecvată pentru perceperea, utilizarea și înțelegerea lor de către utilizatori, inclusiv adaptabilitatea prezentării și interacțiunii conținutului, furnizând, după caz, o alternativă electronică accesibilă, precum și într-o manieră solidă, care să faciliteze interoperabilitatea cu diferiți agenți utilizatori și tehnologii de asistență disponibile la nivelul Uniunii și la nivel internațional; acest lucru se referă la servicii de ticketing inteligent (rezervări electronice, rezervări de bilete etc.), informații în timp real pentru pasageri (orare, informații cu privire la perturbări ale traficului, legături de transport, continuarea călătoriei cu alte tipuri de transport etc.) și informații suplimentare (prezența personalului în stații, ascensoare care nu funcționează sau servicii indisponibile temporar).
— azot (N) total cantitatea minimă de azot (N) organic, urmată de o descriere a originii materiei organice utilizate; azot (N) sub formă de nitriți; azot (N) sub formă de azot amoniacal; azot (N) sub formă de azot ureic;
iii. traiectoriile pentru fiecare tehnologie de obținere a energiei din surse regenerabile pe care statul membru intenționează să o utilizeze pentru a realiza traiectoriile globale și sectoriale pentru energia din surse regenerabile în perioada 2021-2030, inclusiv consumul final brut preconizat total de energie per tehnologie și per sector în Mtep și capacitatea instalată totală planificată per tehnologie și per sector în MW;

(iii) traiectoriile orientative pentru fiecare tehnologie de obținere a energiei din surse regenerabile pe care statul membru intenționează să o utilizeze pentru a realiza traiectoriile globale și sectoriale pentru energia din surse regenerabile în perioada 2021-2030, inclusiv consumul final brut preconizat total de energie per tehnologie și per sector în Mtep, capacitatea instalată totală planificată per tehnologie și per sector , inclusiv retehnologizarea, în MW;
Energia electrică pe bază de combustibili din biomasă produsă în instalații cu o capacitate de combustibil mai mare sau egală cu 20 MW este luată în considerare în scopurile menționate la alineatul (1) literele (a), (b) și (c) doar dacă este produsă prin aplicarea tehnologiei de cogenerare de înaltă eficiență definite la articolul 2 punctul 34 din Directiva 2012/27/UE. În scopul alineatului (1) literele (a) și (b), prezenta dispoziție se aplică numai instalațiilor care intră în funcțiune după [3 ani de la data adoptării prezentei directive]. În scopul alineatului (1) litera (c), prezenta dispoziție nu aduce atingere sprijinului public acordat în temeiul schemelor aprobate până la [ 3 ani de la data adoptării prezentei directive].

Energia electrică pe bază de combustibili din biomasă produsă în instalații cu o capacitate de combustibil mai mare sau egală cu 20 MW este luată în considerare în scopurile menționate la prezentul articol alineatul (1) literele (a), (b) și (c) doar dacă este produsă prin aplicarea tehnologiei de cogenerare de înaltă eficiență definite la articolul 2 punctul 34 din Directiva 2012/27/UE sau dacă este produsă în instalații care generează exclusiv energie electrică și care au o eficiență electrică netă de cel puțin 40 % și nu folosesc combustibili fosili . În scopul prezentului articol alineatul (1) literele (a) și (b), prezenta dispoziție se aplică numai instalațiilor care intră în funcțiune după [ trei ani de la data adoptării prezentei directive]. În scopul prezentului articol alineatul (1) litera (c), prezenta dispoziție nu aduce atingere sprijinului public acordat în temeiul schemelor aprobate până la [ un an de la data adoptării prezentei directive].
(a)

se aplică derogări specifice, astfel cum se specifică în anexa V partea C punctul 6 și în anexa VI partea C punctele 6 și 9 și anexa VII partea C punctul 4, în cazul în care adâncimea cartografiată este între 200 și 600 de metri;
(2a) În cazul în care un contribuabil rezident într-o jurisdicție oferă acces la o platformă digitală sau o platformă electronică propriu-zisă, cum ar fi o aplicație electronică, o bază de date, o piață online, un spațiu de stocare sau oferă motoare de căutare sau servicii de publicitate pe un site internet sau o aplicație electronică, se consideră că acest contribuabil are un sediu permanent într-un alt stat membru decât cel în jurisdicția în care are rezidența fiscală în cazul în care suma totală a veniturilor contribuabilului sau ale întreprinderii asociate ca urmare a operațiunilor la distanță generate de platformele digitale menționate mai sus în jurisdicția nerezidentă depășește 5 000 000 de euro pe an și dacă este întrunită una dintre următoarele condiții: (a) cel puțin 1 000 de utilizatori individuali înregistrați în fiecare lună, cu domiciliul într-un alt stat membru decât cel în jurisdicția în care contribuabilul își are rezidența fiscală, s-au conectat sau au vizitat platforma digitală a contribuabilului; (b) cel puțin 1 000 de contracte digitale au fost încheiate lunar cu clienți sau utilizatori cu domiciliul în jurisdicția nerezidentă într-un an fiscal; (c) volumul de conținuturi digitale colectate de contribuabil într-un an fiscal depășește 10 % din conținutul digital stocat al grupului. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 66 pentru a modifica prezenta directivă prin ajustarea elementelor descrise la literele (a), (b) și (c) de la prezentul alineat pe baza progreselor realizate în cadrul acordurilor internaționale. Dacă, pe lângă elementul bazat pe venituri prevăzut la primul paragraf de la prezentul alineat, unui contribuabil i se aplică unul sau mai multe din cele trei elemente digitale prevăzute la literele (a), (b) și (c) în statul membru în cauză, se consideră că contribuabilul are un sediu permanent în acel stat membru. Un contribuabil trebuie să prezinte autorităților fiscale toate informațiile relevante pentru determinarea sediului permanent sau a sediul digital permanent în conformitate cu prezentul articol.
(16)

Excepția sau limitarea ar trebui să acopere utilizările digitale ale operelor și ale altor obiecte protejate pentru a sprijini, a îmbogăți sau a completa procesul de predare, inclusiv activitățile de învățare conexe. Excepția sau limitarea utilizării ar trebui acordată atâta timp cât opera sau alte obiecte protejate folosite indică sursa, inclusiv numele autorilor, cu excepția cazului în care acest lucru se dovedește imposibil din motive de ordin practic. Utilizarea operelor sau a altor obiecte protejate în temeiul excepției sau al limitării ar trebui să se facă numai în cadrul activităților de predare și de învățare desfășurate sub responsabilitatea instituțiilor de învățământ, inclusiv în cursul examenelor, și să se limiteze la ceea ce este necesar pentru desfășurarea activităților respective. Excepția sau limitarea ar trebui să acopere atât utilizările prin mijloace digitale în cazul în care activitatea didactică se desfășoară fizic , inclusiv atunci când aceasta are loc în afara spațiilor instituției de învățământ, de exemplu în biblioteci sau instituții de patrimoniu cultural, atâta timp cât utilizarea se face sub responsabilitatea unității de învățământ, cât și utilizările online prin intermediul mediului electronic securizate al instituției de învățământ, accesul la acesta trebuind să fie protejat, în special prin proceduri de autentificare. Ar trebui să se înțeleagă că excepția sau limitarea acoperă și nevoile specifice de accesibilitate ale persoanelor cu dizabilități în contextul ilustrării în scopuri didactice.
(c)

cele din statul membru în care solicitantul își are adresa permanentă sau unde își are reședința obișnuită, în cazul în care acesta nu are nici sediu de activitate economică, nici sediu fix.