3.2.

În afară de majorarea financiară, există câteva idei noi și inovatoare pe care CESE dorește să le evidențieze ca puncte care au fost preluate direct din propunere și care sunt importante pentru acest aviz. Prin urmare, am dori să menționăm pe scurt următoarele elemente: (a) Structura bazată pe trei piloni a programului Orizont Europa: așa cum a afirmat CE, Orizont Europa nu este o revoluție, ci o evoluție. Astfel, programul se bazează pe trei piloni principali: Știință deschisă, care include CEC, acțiunile Marie Skłodowska-Curie și infrastructurile de cercetare; Provocări globale și competitivitate industrială, care cuprinde cinci clustere: sănătate; o societate sigură și favorabilă incluziunii; climă; energie și mobilitate; și alimente și resurse naturale; și pilonul Inovare deschisă, care cuprinde CEI, ecosistemele europene de inovare și Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT). Cei trei piloni vor fi susținuți de activități de consolidare a Spațiului European al Cercetării. (b) Crearea Consiliului european al inovării (CEI), pentru a ajuta UE să devină lider în domeniul inovațiilor creatoare de piețe; Europa urmărește acest obiectiv de mai mulți ani, însă, în pofida acestor eforturi, în pofida ideilor excelente și în ciuda unei comunități inovatoare și științifice foarte puternice, nivelul de creștere a numărului de locuri de muncă și de creare a acestora nu reflectă nivelul angajamentului. Astfel, propunerea Comisiei va crea un ghișeu unic pentru ca cele mai promițătoare tehnologii cu potențial ridicat și revoluționare să poată fi aduse din laborator pe piață și va ajuta cele mai inovatoare întreprinderi nou-înființate și societăți să-și extindă ideile. Noul CEI va contribui la identificarea și finanțarea inovațiilor cu evoluție rapidă și cu grad ridicat de risc, care au un potențial puternic de a crea piețe complet noi. Acesta va oferi sprijin direct inovatorilor prin intermediul a două instrumente principale de finanțare, unul pentru etapele de început și celălalt pentru dezvoltare și introducerea pe piață. El va completa acțiunile Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT). CESE consideră că CEI ar trebui să se concentreze asupra IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate foarte inovatoare și revoluționare. (c) În cadrul EIT, propunerile pentru viitoarele comunități de cunoaștere și inovare (CCI) din cadrul EIT vor fi evidențiate în Agenda strategică de inovare (ASI) a EIT. CESE consideră că numărul acestora nu ar trebui să crească semnificativ, ci ar trebui limitat, în conformitate cu principiul simplificării peisajului C&I. În plus, viitoarele CCI-uri ar trebui să garanteze reprezentarea diferitelor țări europene, mai exact în ceea ce privește localizarea centrelor de inovare. Ar trebui consolidat antreprenoriatul promovat de către pilonul academic (de exemplu, educația antreprenorială; stimularea unor colaborări strânse fără caracter disciplinar între industrie și mediul academic; și identificarea posibilelor competențe ale viitorilor inovatori). (d) Instituirea misiunilor UE în domeniul cercetării și inovării care pun accentul pe provocările globale și competitivitatea industrială. Această abordare ar putea fi o modalitate reușită de implicare a societății și a cetățenilor în misiunile care trebuie identificate și va crea un sentiment de comunitate care ar putea fi esențial pentru obținerea unor rezultate și a unui impact semnificativ. Exemplele ar putea varia de la lupta împotriva cancerului până la transportul curat, oceane fără deșeuri de plastic sau apă sigură și curată pentru toți. Aceste misiuni vor fi concepute împreună cu cetățenii, părțile interesate, Parlamentul European și statele membre. CESE, în calitate de reprezentant al societății civile organizate, este deschis să contribuie în mod activ la acest proces comun de concepție. (e) Maximizarea potențialului de inovare pe întreg teritoriul UE și consolidarea Spațiului European al Cercetării: sprijinul va fi dublat pentru statele membre care prezintă un potențial redus de performanță în domeniul cercetării și dezvoltării. În plus, sinergiile cu fondurile structurale și de investiții europene (de exemplu, fondurile structurale și de coeziune) vor facilita coordonarea și combinarea finanțării și vor ajuta regiunile să îmbrățișeze inovarea și să câștige mai multă susținere la nivelul UE. (f) O mai mare deschidere: principiul „științei deschise/inovării deschise” va sta la baza modului de operare al programului Orizont Europa, care necesită acces liber la publicații și date. Aceasta va promova diseminarea și exploatarea, va contribui la absorbția pe piață și va spori potențialul de inovare al rezultatelor generate de finanțarea UE. (g) O nouă generație de parteneriate europene și o colaborare sporită cu alte programe ale UE: se așteaptă ca Orizont Europa să eficientizeze numărul de parteneriate pe care UE le programează sau le finanțează împreună cu parteneri precum industria, societatea civilă și agențiile de finanțare, pentru a spori eficacitatea și impactul acestora în atingerea priorităților politice ale Europei. Orizont Europa va promova legături eficace și operaționale cu alte programe viitoare ale UE, cum ar fi politica de coeziune, Fondul european de apărare, Programul Europa digitală și Mecanismul pentru interconectarea Europei, precum și cu proiectul internațional ITER privind energia de fuziune. (h) Centrul Comun de Cercetare (JRC), serviciul pentru știință și cunoștințe al Comisiei, va continua să contribuie prin consiliere științifică, asistență tehnică și cercetare dedicată.