RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 4.5.2010 
SEC(2010) 560 final 
  
Recomandare de 
DECIZIE A CONSILIULUI 
adresată Greciei cu scopul de a consolida și de a aprofunda supravegherea fiscal ă și de 
somare a acestei țări să ia măsurile de reducere a deficitulu i considerate necesare pentru 
remedierea situa ției de deficit excesiv 
RO 2   RO Recomandare de 
DECIZIE A CONSILIULUI 
adresată Greciei cu scopul de a consolida și de a aprofunda supravegherea fiscal ă și de 
somare a acestei țări să ia măsurile de reducere a deficitulu i considerate necesare pentru 
remedierea situa ției de deficit excesiv 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 
126 alineatul (9) și articolul 136,  
având în vedere recomandarea Comisiei, întrucât: (1) Articolul 136 alineatul (1) litera (a) din TFUE prevede posibilitatea adopt ării unor 
măsuri specifice privind statele membre a c ăror moned ă este euro pentru a consolida 
coordonarea și supravegherea disc iplinei lor bugetare. 
(2) Articolul 126 din TFUE precizeaz ă că statele membre trebuie s ă evite deficitele 
publice excesive și stabilește, în acest scop, procedura de  deficit excesiv. Pactul de 
stabilitate și creștere, care implementeaz ă procedura de deficit excesiv în componenta 
sa corectiv ă, constituie cadrul care sprijin ă politicile guvernamentale pentru o revenire 
rapidă la poziții bugetare solide ținând cont de situa ția economic ă. 
(3) La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis în conf ormitate cu articolul 104 alineatul (6) din 
Tratatul CE c ă în Grecia exista un deficit excesiv și a emis recomand ări pentru 
corectarea acestuia pân ă cel târziu în 2010, în temeiul ar ticolului 104 a lineatul (7) din 
Tratatul CE și al articolului 3 alin eatul (4) din Regulamentu l (CE) nr. 1467/97 al 
Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea ș
i clarificarea aplic ării procedurii de 
deficit excesiv. Consiliul a stabilit, de asemenea, data limit ă de 27 octombrie 2009 
pentru luarea unor m ăsuri eficiente. La 30 noiembr ie 2009, Consiliul a stabilit în 
conformitate cu articolul 126 alineatul (8) din TFUE c ă Grecia nu a luat m ăsuri 
eficiente; în consecin ță, la 16 februarie 2010, Consiliul a tr imis o notificare Greciei, în 
conformitate cu articol ul 126 alineatul (9) din TFUE, pentru a lua m ăsuri de reducere a 
deficitului excesiv pân ă cel târziu în 2012. Consiliul a stabilit, de asemenea, data 
limită de 15 mai 2010 pentru luarea unor m ăsuri eficiente. 
(4) În conformitate cu articolul 5 alinea tul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al 
Consiliului, în cazul în care au fost luate m ăsuri eficiente în conformitate cu articolul 
126 alineatul (9) din TFUE și dacă după adoptarea notific ării în cauz ă survin 
evenimente economice negative și neprevăzute cu consecin țe nefavorabile majore 
pentru finan țele publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, s ă adopte 
o notificare revizuit ă în temeiul articolului 126 alineatul (9) din TFUE.  
RO 3   RO (5) Conform previziunilor serv iciilor Comisiei din toamna anului 2009, care au stat la 
baza notific ării inițiale adresate Greciei, se anticipa o sc ădere a PIB-ului cu ¼% în 
2010 și o redresare începând cu  2011, când se estima c ă economia urma s ă crească cu 
0,7%. Conform noilor estim ări, PIB-ul real se va diminua drastic în 2010 și va 
continua s ă scadă în 2011. Se previzioneaz ă o reluare treptat ă a creșterii după aceea. 
Această înrăutățire marcat ă a condi țiilor economice a condus la deteriorarea 
corespunz ătoare a perspectivelor privind finan țele publice, în ipoteza men ținerii 
politicilor actuale. La aceasta se adaug ă revizuirea în cre ștere a deficitului public 
pentru 2009 [de la 12,7% din PIB cât  era estimat la momentul adopt ării deciziei în 
temeiul articolului 126 alineatul (9 ), la 13,6% din PIB conform notific ării bugetare 
transmise de Grecia la 1 aprilie 2010], cu riscul unei noi revizuiri în cre ștere (de 
ordinul a 0,3-0,5% din PIB)  ca urmare a investiga țiilor întreprinse de Eurostat al ături 
de autorit ățile statistice ale Greciei1. În sfâr șit, îngrijor ările piețelor legate de 
perspectivele privind finan țele publice au provocat o cre ștere brusc ă a primelor de risc 
în caz de neplat ă a datoriei publice, care s-a al ăturat dificult ăților de a controla 
traiectoria deficitului și datoriei publice. Conform evalu ărilor preliminarii efectuate de 
Comisie în martie 2010, Grecia implementa, a șa cum i se solicitase, m ăsurile bugetare 
menite să asigure atingerea țintei de deficit planificate pentru 2010. Dar acele planuri 
nu mai pot fi considerate ca fiind valide, din cauza schimb ării bruște a condi țiilor 
economice. Amenin țarea imediat ă la adresa solvabilit ății statului elen impune luarea 
de măsuri mai drastice în cursul acestui an. În acela și timp, men ținerea traiectoriei 
inițiale de reducere a deficitului devine irealizabil ă din cauza severit ății contrac ției 
economiei prev ăzute acum. Se poate considera c ă în Grecia au survenit evenimente 
economice negative și neprevăzute cu consecin țe nefavorabile majore pentru finan țele 
publice și prin urmare este justificat ă adoptarea unor recomand ări revizuite în temeiul 
articolului 136 și al articolului 126 alineatul (9) din TFUE.  
(6) Având în vedere considera țiile de mai sus, reiese c ă termenul stabilit în notificarea 
Consiliului din 16 februarie 2010 pentru co rectarea deficitului excesiv din Grecia 
trebuie extins cu doi ani, pân ă în 2014. 
(7) Datoria public ă brută se situa la un nivel de 115,1% din PIB la sfâr șitul lui 2009. 
Această pondere a datoriei publice este printre cele mai ridicate din UE și depășește cu 
mult valoarea de referin ță de 60% din PIB prev ăzută de tratat. În plus, aceste cifre 
riscă să fie revizuite în cre ștere (cu 5-7 puncte procentual e) ca urmare a investiga țiilor 
statistice în curs. Respecta rea traiectoriei de reducere a deficitului considerat ă necesară 
și realizabil ă în aceste circumstan țe ar implica inversarea tendin ței de cre ștere a 
datoriei începând cu 2014. Pe lâng ă deficitele bugetare ridicate repetate, opera țiunile 
din afara bugetului au contribuit în mod semnificativ la cre șterea datoriei. Toate 
acestea au contribuit la diminuarea încrederii pie țelor în capacitatea guvernului de a 
onora datoria pe viitor. Este ex trem de urgent ca Grecia s ă ia măsuri cruciale, la o 
scară fără precedent, împotriva deficitului și a celorlal ți factori care contribuie la 
creșterea datoriei, în a șa fel încât s ă inverseze tendin ța de creștere a ponderii datoriei 
în PIB și să permită o revenire la finan țarea pe pia ță.  
(8) Deteriorarea foarte grav ă a situației financiare publice a obligat statele membre din 
zona euro s ă decidă acordarea unui sprijin pentru stab ilitate în favoarea Greciei, cu 
scopul de a proteja st abilitatea financiar ă a întregii zone euro, la care se adaug ă și 
                                                 
1 Comunicat de pres ă al Eurostat nr. 55/2010 din 22 aprilie 2010 . 
RO 4   RO asistența multilateral ă acordată de Fondul Monetar Interna țional. Acest sprijin ia forma 
unei centraliz ări a împrumuturilor bilaterale, coordonat ă de Comisie. Creditorii au 
decis ca sprijinul acordat de ei s ă fie subordonat respect ării de către Grecia a prezentei 
decizii. În mod concret, Grecia trebuie s ă îndeplineasc ă măsurile specificate în 
prezenta decizie în conformitate cu programarea stabilit ă în aceeași decizie. 
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:  
Articolul 1 
1. Grecia trebuie s ă pună capăt situației de deficit excesiv cât mai rapid posibil și cel 
târziu pân ă în 2014.  
2. Traiectoria de ajustare în direc ția corectării deficitului excesiv trebuie s ă aibă ca 
obiectiv un deficit public care s ă nu depășească 18 508 milioane EUR (8,0% din 
PIB) în 2010, 17 065 milioane EUR (7,6% din PIB) în 2011, 14 916 milioane EUR 
(6,5% din PIB) în 2012, 11 399 milioan e EUR (4,9% din PIB) în 2013, 6 385 
milioane EUR (2,6% din PIB) în 2014. În acest scop, trebuie realizat ă o ameliorare a 
soldului structural cu cel pu țin 10% din PIB în perioada 2009-2014. 
3. Traiectoria de ajustare de la  alineatul (2) presupune ca evolu ția anuală a datoriei 
publice brute consolidate s ă nu depășească 34 058 milioane EUR în 2010, 17 365 
milioane EUR în 2011, 15 016 milioane EUR în 2012, 11 599 milioane EUR în 2013 și 7 885 milioane EUR în 2014. Conform estim ărilor actuale ale PIB-ului, traiectoria 
corespunz ătoare a ponderii datoriei în PIB este de 133,2% în 2010, 145,2% în 2011, 
148,8% în 2012, 149,6% în 2013 ș
i 148,4% în 2014. 
Articolul 2 
1. Grecia trebuie s ă adopte urm ătoarele măsuri înainte de sfâr șitul lunii iunie 2010: 
(a) O lege care s ă introduc ă un sistem de impozitare progresiv ă pentru toate 
sursele de venit și un tratament unitar la nivel orizontal al veniturilor din 
muncă și din capital; 
(b) O lege care s ă abroge toate derog ările și dispozițiile de impozitare autonom ă 
din sistemul fiscal, inclusiv pe cele  aplicabile veniturilor provenind din 
alocațiile speciale acordate func ționarilor publici; 
(c) Anularea creditelor bugetare di n rezerva pentru cheltuieli neprev ăzute, în 
scopul de a economisi 700 milioane EUR; 
(d) Anularea majorit ății creditelor bugetare pentru indemniza ția de solidaritate (cu 
excepția unei p ărți destinate reducerii s ărăciei), în scopul de a economisi 
400 milioane EUR; 
(e) Reducerea pensiilor cele mai ri dicate, în scopul de a economisi 
500 milioane EUR într-un an complet (350 milioane EUR în 2010); 
RO 5   RO (f) Reducerea primelor și indemniza țiilor de Pa ște, pentru var ă și de Crăciun 
acordate func ționarilor publici, în scopul de  a economisi 1 500 milioane EUR 
într-un an complet (1 100 milioane EUR în 2010);   
(g) Anularea primelor de Pa ște, pentru var ă și de Crăciun acordate pensionarilor, 
protejându-i în acela și timp pe cei cu pensii sc ăzute, în scopul de a economisi 
1 900 milioane EUR într-un an complet (1 500 milioane EUR în 2010); 
(h) Cre șterea ratei TVA, pentru a ob ține venituri de cel pu țin 1,8 miliarde EUR 
într-un an complet (800 milioane EUR în 2010); 
(i) Cre șterea accizelor la carburan ți, tutun și alcool, pentru a ob ține venituri de cel 
puțin 1 050 milioane EUR într-un an complet (450 milioane EUR în 2010); 
(j) O legisla ție care să implementeze directiva serviciilor2; 
(k) O lege care s ă asigure reforma și simplificarea administra ției publice la nivel 
local, în scopul reducer ii cheltuielilor de func ționare; 
(l) Instituirea unui grup operativ având ca obiectiv ameliorarea ratei de absorb ție a 
fondurilor structurale și de coeziune; 
(m) O lege pentru simplificarea cre ării de noi întreprinderi; 
(n) Reducerea investi țiilor publice cu 500 milioane EUR fa ță de suma planificat ă; 
(o) Direc ționarea creditor bugetare pentru cofinan țarea fondurilor structurale și de 
coeziune c ătre un cont centra l special care s ă nu poată fi utilizat în alte scopuri. 
2. Grecia trebuie s ă adopte urm ătoarele m ăsuri înainte de sfâr șitul lunii septembrie 
2010: 
(a) Includerea în proiectu l de buget pe 2011 a unor m ăsuri de consolidare fiscal ă 
care se ridic ă la cel pu țin 3,2% din PIB (4,3% din PIB dac ă se iau în 
considerare reportu rile aferente m ăsurilor implementate în 2010). Bugetul 
trebuie să includă, în principal, urm ătoarele m ăsuri (sau, în circumstan țe 
excepționale, m ăsuri care s ă genereze economii comparabile): o reducere a 
consumului intermediar al administra ției publice cu cel pu țin 300 milioane 
EUR față de nivelul acestuia din 2010 (în plus fa ță de reducerile generate de 
reforma administra ției publice și locale men ționate la prezentul alineat), o 
înghețare a index ării pensiilor (în scopul de a economisi 100 milioane EUR), 
impunerea unei taxe temporare de criz ă asupra firmelor cu profit foarte ridicat 
(pentru a ob ține venituri suplimentare anuale de cel pu țin 600 milioane EUR în 
2011, 2012 și 2013), introducerea unor impozite fo rfetare pentru persoanele 
care desfășoară activități independente (pentru a ob ține venituri de cel pu țin 
400 milioane EUR în 2011 și venituri mai ridicate în 2012 și 2013), l ărgirea 
bazei de impozitare TVA prin includer ea anumitor servicii care sunt, în 
prezent, scutite și prin trecerea a 30% din bunuri și servicii de la rata redus ă la 
                                                 
2 Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în 
cadrul pie ței interne (JO L 376, 27.12.2006) . 
RO 6   RO rata standard (pentru a ob ține venituri de 1 miliard EUR), o tax ă ecologic ă 
impusă emisiilor de CO², introdus ă gradual (pentru a ob ține venituri de cel 
puțin 300 milioane în 2011), implementarea, de guvern, a unei legisla ții care să 
asigure reforma administra ției publice și reorganizarea administra ției locale (în 
scopul de a reduce costurile cu cel pu țin 500 milioane EUR în 2011 și cu încă 
500 milioane atât în 2012, cât și în 2013), o redu cere a investi țiilor finan țate 
local (cu cel pu țin 1 miliard EUR) prin acordarea priorit ății proiectelor de 
investiții finanțate de fondurile structurale al e UE, stimularea regulariz ării 
cazurilor de înc ălcare a dispozi țiilor în materie de utilizare a terenului (pentru a 
obține venituri de cel pu țin 1 500 milioane EUR în perioada 2011-2013, din 
care cel pu țin 500 milioane EUR în 2011), colectarea de venituri din acordarea 
de licențe pentru jocurile de noroc (cel pu țin 500 milioane EUR din acordarea 
de licențe și 200 milioane EUR din redeven țe), creșterea bazei de impozitare a 
impozitului pe bunuri imobiliare, prin actu alizarea valorilor activelor (estimat ă 
să genereze venituri su plimentare de cel pu țin 500 milioane EUR), cre șterea 
impozitării retribu țiilor în natura, inclusiv prin impozitarea pl ăților de leasing 
pentru ma șini (cu cel pu țin 150 milioane EUR); cre șterea impozit ării bunurilor 
de lux (cu cel pu țin 100 milioane EUR), impunerea unei taxe speciale asupra 
clădirilor neautorizate (care ar genera venituri de cel pu țin 800 milioane EUR 
anual), înlocuirea a numai 20% din pers onalul sectorului public (administra ția 
centrală, municipalit ăți, societățile de stat, administra ția locală, agențiile de stat 
și alte institu ții publice) care se pensioneaz ă; 
(b) O lege care s ă asigure o reform ă a sistemului de pens ii pentru a garanta 
sustenabilitatea acestu ia pe termen mediu și lung. Legea trebui e, printre altele, 
să impună unificarea vârstei legale de  pensionare la 65 de ani ( și pentru femei), 
să regrupeze fondurile de pensii existente în trei fonduri și să introducă un nou 
sistem de pensii unificat pentru to ți angajații, prezen ți și viitori (aplicabil 
începând cu 1 ianuarie 2013), s ă reducă limita superioar ă a pensiilor, s ă 
introducă o creștere gradual ă a stagiului minim de cotizare necesar pentru a 
primi pensia complet ă, de la 37 la 40 de ani (pân ă în 2015), s ă impună, până la 
1 ianuarie 2011, o vârst ă minimă de pensionare de 60 de  ani (inclusiv pentru 
persoanele care lucreaz ă în condi ții de munc ă grele și pentru cele care au 
acumulat deja 40 de ani de cotizare), s ă anuleze regulile speciale de care 
beneficiaz ă persoanele asigurate înainte de 1993 (p ăstrând îns ă drepturile 
dobândite), s ă reducă în mod semnificativ lista profesiilor care presupun 
condiții de munc ă grele, să reducă pensiile (cu 6% pe an) persoanelor care se 
pensioneaz ă între 60 și 65 de ani cu un stagiu de co tizare mai mic de 40 de ani, 
să creeze un mecanism automat de ajusta re a vârstei de pensionare în func ție de 
creșterea speran ței de viață (începând cu 2020), s ă introducă un venit minim 
garantat în func ție de venituri pentru persoanele în etate care au dep ășit vârsta 
legală de pensionare, condi ții mai stricte de eligibil itate pentru pensiile de 
invaliditate și reevaluări periodice ale acestora, o modificare a formulei de 
calculare a pensiilor din sistemul bazat pe contribu ții, în vederea consolid ării 
legăturii dintre contribu țiile plătite și beneficiile primite (cu o rat ă de 
acumulare limitat ă la rata media anual ă de 1,2%) și extinderea calculului 
veniturilor de care se ține cont pentru determinarea cotiza ției la veniturile 
obținute de-a lungul întregii vie ți (păstrând îns ă drepturile dobândite). 
Implementarea acestei legi ar trebui s ă reducă creșterea prognozat ă a ponderii 
cheltuielilor cu pensiile din PIB la un ni vel inferior mediei din zona euro în 
RO 7   RO următoarele decenii și va limita cre șterea cheltuielilor sectorului public cu 
pensiile din perioada 2010-2060 la mai pu țin de 2,5% din PIB;  
(c) Consolidarea rolului și resurselor Biroului general de contabilitate și stabilirea 
de garanții împotriva eventualelor interven ții din sfera politic ă în proiectarea 
datelor și în contabilitate; 
(d) Un proiect de reform ă a legisla ției privind salariile din sectorul public, 
incluzând mai ales crearea unei autorit ăți unice de plat ă pentru plata salariilor, 
adoptarea unor principii unificate și a unui calendar pentru întocmirea unei 
grile salariale unice mai eficiente care s ă se aplice sectorului de stat, 
autorităților locale și altor agen ții;  
(e) O legisla ție care să amelioreze eficien ța administra ției și controalelor fiscale; 
(f) Lansarea unei revizuir i independente a administra ției publice și a programelor 
sociale existente; 
(g) Publicarea unor statistici lunare (pe baza contabilit ății de cas ă) privind 
veniturile, cheltuielile, finan țarea și datoriile restante atunci când administra ția 
publică și subdiviziunile sale dispun de aceste date; 
(h) Un plan de ac țiune pentru îmbun ătățirea procesului de colectare și prelucrare a 
datelor administra ției centrale, prin c onsolidarea mecanismelor de control ale 
autorităților statistice și ale Biroului genera l de contabilitate și prin garantarea 
unei răspunderi personale efective în  caz de furnizare de date 
necorespunz ătoare, pentru a putea oferi prompt date de foarte bun ă calitate 
privind administra ția central ă, în temeiul Regulamentelor (CE) nr. 2223/963, 
nr. 264/20004, nr. 1221/20025, nr. 501/20046, nr. 1222/20047, nr. 1161/20058, 
nr. 223/20099 și nr. 479/200910; 
(i) Publicarea periodic ă a informa țiilor privind situa ția financiar ă a întreprinderilor 
publice și a altor entit ăți publice care nu sunt clasificate la administra ția publică 
                                                 
3 Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul European de conturi na ționale și 
regionale din Comunitate , JO L 310, 30.11.1996.  
4 Regulamentul (CE) nr. 264/2000 al Comisiei din 3 februari e 2000 de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2223/96 al 
Consiliului privind statisticile pe termen scurt ale finan țelor publice, JO L 29/4, 4.2.2000 . 
5 Regulamentul (CE) nr. 1221/2002  al Parlamentului European și al Consiliului din 10 iunie 2002 privind 
conturile trimestriale nefinanciare ale administra ției publice, JO L 179/1, 9.7.2002 . 
6 Regulamentul (CE) nr. 501/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind conturile 
trimestriale nefinanciare ale administra ției publice, JO L 81/1, 19.3.2004 . 
7 Regulamentul (CE) nr. 1222/2004 al Consiliu lui din 28 iunie 2004 privind elaborarea și transmiterea datelor 
referitoare la datoria public ă trimestrial ă, JO L 233/1, 2.7.2004 . 
8 Regulamentul (CE) nr. 1161/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iu lie 2005 privind întocmirea 
conturilor nefinanciare trimestriale pe sector institu țional, JO L 191/22, 22.7.2005 . 
9 Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile 
europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Eurato m) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului 
privind transmiterea de date statistice confiden țiale Biroului Statistic al Comunit ăților Europene, a Regulamentului 
(CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de 
constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunit ăților Europene, JO L 87/164, 31.3.2009 . 
10 Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura 
aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunit ății Europene, JO L 145/1, 10.6.2009 . 
RO 8   RO (inclusiv conturile de profit și pierdere, bilan țurile și datele cu privire la 
salariați și la masa salarial ă). 
3. Grecia trebuie s ă adopte urm ătoarele m ăsuri înainte de sfâr șitul lunii decembrie 
2010: 
(a) Adoptarea definitiv ă a măsurilor men ționate la alineatul (2) literele (a) și (d);  
(b) Un proiect de legi care s ă consolideze cadrul fiscal. Acesta trebuie s ă cuprindă, 
în special, instituirea unui cadru bugetar pe termen mediu, crearea, în cadrul bugetului, a unei rezerve obligatorii pentru situa ții neprev ăzute care s ă 
reprezinte 10% din totalul creditelor, cr earea unor mecanisme mai puternice de 
monitorizare a cheltuielilor și instituirea unei agen ții bugetare independente 
care să ofere consultan ță și analize de specialitate pentru problemele fiscal-
bugetare;  
(c) O lege pentru reformarea sistemul de negociere a salariilor din sectorul privat, 
care să prevadă reducerea ratelor remunera țiilor pentru ore suplimentare de 
lucru și o ameliorare a flexibilit ății privind gestionar ea timpului de lucru și care 
să permită pactelor teritoriale locale s ă fixeze cre șteri salariale mai sc ăzute 
decât cele prev ăzute în acordurile sectoriale; 
(d) O lege privind salariile minime care s ă introducă niveluri sub-minim pentru 
grupurile expuse riscurilor, precum tinerii sau șomerii de lung
ă durată, și care 
să pună în aplicare m ăsuri care s ă garanteze c ă salariile minime actuale vor 
rămâne acelea și în termeni nominali timp de trei ani; 
(e) O reform ă a legisla ției privind protec ția locurilor de munc ă, care să extindă 
perioada de prob ă pentru noile locuri de munc ă la un an, s ă reducă nivelul 
global al pl ăților compensatorii și să garanteze aplicarea acelora și condiții 
privind pl ățile compensatorii atât muncitorilor, cât și funcționarilor, s ă crească 
nivelul minim de activare a normelor privi nd concedierile colective, în special 
pentru societ ățile mai mari, și să faciliteze utilizarea mai frecvent ă a 
contractelor temporare;  
(f) Cre șterea semnificativ ă a ratei de absorb ție a fondurilor structurale și de 
coeziune;  
(g) Instituirea unui nou sistem de gestionare a medicamentelor care s ă favorizeze 
utilizarea medicamentelor generice; 
(h) Crearea unui sistem unificat al achizi țiilor publice, cu o autoritate central ă 
pentru achizi ții, care să garanteze, în special, pr oceduri corecte de achizi ție, 
precum și controale ex ante și ex post; 
(i) O legisla ție pentru simplificarea și accelerarea procesului de autorizare a 
întreprinderilor, a activit ăților industriale și a profesiilor; 
(j) Modificarea cadrului institu țional al Autorit ății elene de concuren ță (HCC), cu 
scopul de a spori independen ța acesteia, de a stabili termene limit ă rezonabile 
pentru investiga ții și pentru formularea deciziilor și de a o învesti cu puterea de 
a respinge plângeri;  
RO 9   RO (k) Ameliorarea gestion ării activelor publice, cu scopul de a economisi cel pu țin 
1 miliard EUR pe an în perioada 2011-2013; 
(l) Măsuri care vizeaz ă eliminarea restric țiilor existente în calea libert ății 
furnizării de servicii.  
4. Grecia trebuie s ă adopte urm ătoarele măsuri înainte de sfâr șitul lunii martie 2011: 
Adoptarea definitiv ă a măsurilor men ționate la alineatul (3) litera (b); 
5. Grecia trebuie s ă adopte urm ătoarele măsuri înainte de sfâr șitul lunii iunie 2011: 
(a) O gril ă salarială unică mai eficient ă, care să se aplice sectorului de stat, 
autorităților locale și altor agen ții, cu remunera ții care s ă reflecte 
productivitatea și sarcinile alocate; 
(b) Măsuri de implementare a concluziilo r formulate în urma revizuirilor 
funcționale externe și independente ale administra ției publice;  
(c) O consolidare a inspectoratului muncii, care trebuie s ă dispună de tot 
personalul calificat necesar și de obiective cantitative legate de num ărul de 
controale care trebuie executate. 
RO 10   RO 6. Grecia trebuie s ă adopte urm ătoarele m ăsuri înainte de sfâr șitul lunii septembrie 
2011: 
(a) Includerea în proiectu l de buget pe 2012 a unor m ăsuri de consolidare fiscal ă 
totalizând cel pu țin 2,2% din PIB. Bugetul trebuie s ă includă, în principal, 
următoarele m ăsuri (sau, în circumstan țe excepționale, măsuri care s ă genereze 
economii comparabile): l ărgirea în continuare a b azei de impozitare TVA prin 
trecerea de bunuri și servicii de la rata redus ă la rata standard (în vederea 
colectării unor venituri s uplimentare de cel pu țin 300 milioane EUR), 
reducerea num ărului de locuri de munc ă din sectorul public în plus fa ță de 
regula unei singure recrut ări pentru fiecare cinci pension ări din sectorul public 
(cu scopul de a economisi cel pu țin 600 milioane EUR), introducerea de accize 
la băuturile nealcoolice (cu o valoare total ă de cel pu țin 300 milioane EUR), 
extinderea impozitului pe bunuri imobiliare prin actualizarea va lorilor activelor 
(pentru a ob ține venituri suplimentare de cel pu țin 200 milioane EUR), 
reorganizarea administra țiilor subcentrale (în scopul de a economisi cel pu țin 
500 milioane EUR), reducerea consumului intermediar al administra ției 
publice (cu cel pu țin 300 milioane EUR în compara ție cu 2011), înghe țarea 
nominală a pensiilor; cre șterea eficien ței impozitelor forfetare pentru 
persoanele care desf ășoară activități independente (cu scopul  de a colecta cel 
puțin 100 milioane EUR), redu cerea transferurilor c ătre întreprinderile publice 
ca urmare a restructur ărilor acestora (cu cel pu țin 800 milioane EUR), 
acordarea ajutoarelor de șomaj în func ție de venituri (p entru a economisi 
500 milioane EUR), colectarea unor venituri suplimentare din acordarea de licențe pentru jocurile de noroc (cel pu țin 225 milioane EUR din acordarea de 
licențe și 400 milioane EUR din redeven țe); 
(b) Diminuarea obstacolelor fiscale din calea fuziunilor și achizițiilor;  
(c) Simplificarea formalit ăților vamale pentru exporturi și importuri;  
(d) Cre șterea suplimentar ă a ratei de absorb ție a fondurilor structurale și de 
coeziune; 
(e) O punere în aplicare complet ă a programului pentru o mai bun ă legiferare, în 
vederea reducerii sarcinii administrative cu 20% (fa ță de 2008). 
7. Grecia trebuie s ă adopte urm ătoarele m ăsuri înainte de sfâr șitul lunii decembrie 
2011: 
(a) Adoptarea definitiv ă a măsurilor men ționate la alineatul (6) litera (a); 
(b) Consolidarea capacit ății manageriale a tuturor autorit ăților de management și 
organismelor intermediare ale programelor opera ționale în cont extul cadrului 
strategic na țional de referin ță 2007-2013 
și certificarea lor ISO 9001:2008 
(managementul calit ății). 
Articolul 3 
Grecia coopereaz ă pe deplin cu Comisia și, la cererea motivat ă a acesteia, îi transmite, f ără 
întârziere, datele sau documentele n ecesare pentru monitorizarea respect ării prezentei decizii.  
RO 11   RO Articolul 4 
1. Grecia trebuie s ă prezinte Consiliului și Comisiei, o dat ă pe trimestru, un raport în 
care să expună măsurile de politic ă luate pentru a se conf orma prezentei decizii.  
2. Rapoartele men ționate la alineatul (1) trebuie s ă conțină informații detaliate despre:  
(a) măsurile concrete puse în aplicare pân ă la data raportului pe ntru a se conforma 
prezentei decizii, inclusiv impactul  bugetar cuantificat al acestora;  
(b) măsurile concrete a c ăror punere în aplicare este prev ăzută după data raportului 
pentru a se conforma pr ezentei decizii, precum și calendarul punerii în aplicare 
și estimarea impactului bugetar al acestora;  
(c) execu ția lunară a bugetului de stat;  
(d) datele infraanuale privind execu ția bugetului asigur ărilor sociale, a bugetului 
autorităților locale și a fondurilor extrabugetare;  
(e) emisiunea și rambursarea datoriei publice,  
(f) evolu țiile în materie de ocupare a locurilor de munc ă permanente și temporare 
din sectorul public;  
(g) cheltuielile publice neachitate (arierate cumulate);  (h) situa ția financiar ă a întreprinderilor publice și a altor entit ăți publice.  
3. Comisia și Consiliul analizeaz ă rapoartele pentru a determina m ăsura în care Grecia 
se conformeaz ă prezentei decizii. În contextul acestor evalu ă
ri, Comisia poate indica 
măsurile necesare pentru respectare a traiectoriei de ajustare prev ăzute de prezenta 
decizie pentru corectarea deficitului excesiv.  
Articolul 5 
Prezenta decizie produce efecte de la data notific ării.  
Articolul 6 
Prezenta decizie se adreseaz ă Republicii Elene. 
Adoptată la Bruxelles,  
 Pentru Consiliu 
 Pre ședintele