Comerțul are un efect pozitiv asupra ocupării forței de muncă, 1 din 7 locuri de muncă (sau 31 de milioane) în UE depinzând de exporturi. În medie, în UE, locurile de muncă legate de exporturi sunt, de asemenea, mai bine plătite, primele salariale ajungând până la 16 %. Cu toate acestea, globalizarea poate avea efecte negative în anumite sectoare și regiuni. UE depune eforturi pentru a-i ajuta pe cei afectați să se adapteze și pentru a crește reziliența la schimbare a economiei europene. O politică agricolă comună modernizată va fi esențială pentru sectorul agroalimentar în vederea integrării cu succes pe piețele internaționale și a promovării în continuare a unor standarde înalte. Comisia lucrează în prezent la flexibilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, oferindu-și mai rapid asistența în cazul închiderii unor companii. Intervenind ca răspuns la șocurile bruște din lanțul de producție, fondul ar putea permite, de asemenea, abordarea efectelor exercitate de schimbările aduse de inovare. În același timp, fondurile structurale și de investiții europene ar putea contribui la îmbunătățirea rezilienței sistemelor economice locale și a forței de muncă și ar putea anticipa schimbările dinamice care decurg din globalizare și din evoluțiile tehnologice.

Cu toate acestea, politica comercială nu poate realiza, de una singură, această ambiție: pentru ca globalizarea să fie în avantajul tuturor, este nevoie de consolidarea guvernanței globale în toate domeniile, inclusiv în domeniul climei. Este nevoie de un răspuns cuprinzător la nivel de politică internă, care să acopere diverse domenii precum educația, investițiile, inovarea, energia, politicile fiscale și sociale etc., începând de la nivelul statelor membre. Comisia își aduce și ea contribuția, de exemplu prin intermediul propunerii privind Pilonul european al drepturilor sociale sau prin intermediul politicii de coeziune a UE. Abordând aspecte cum ar fi inegalitatea și incluziunea socială, aceste politici ar trebui, de asemenea, să fie mai bine corelate cu semestrul european.

Globalizarea a creat lanțuri de producție complexe, în cadrul cărora numeroase țări își aduc contribuția la crearea de valoare adăugată. Înlăturarea barierelor din calea comerțului este esențială dacă se dorește ca UE să fie în continuare în măsură să utilizeze aceste lanțuri valorice globale pentru a genera creștere economică și pentru a aduce avantaje tuturor cetățenilor europeni, fie ei importatori, exportatori, lucrători, consumatori etc. Închiderea pieței UE sau crearea de bariere protecționiste ar afecta nu doar economia UE, foarte bine integrată de altfel, ci și economiile partenerilor UE, inclusiv țările cele mai sărace ale lumii. În calitatea sa de principal bloc comercial din lume și de actor internațional angajat, UE are potențialul de a modela globalizarea în spiritul guvernanței multilaterale.

În acest context, este nevoie, acum mai mult decât oricând, de o politică comercială care să fie eficace, transparentă și bazată pe valori. Prin urmare, aspectele fundamentale ale strategiei Comerț pentru toți ghidează în continuare abordarea UE: o deschidere asociată cu condiții de concurență echitabile, standarde ridicate în materie de protecție a muncii, a mediului, a consumatorilor și socială, alături de politici adecvate la nivel național rămâne modalitatea cea mai potrivită de a face ca globalizarea să fie în avantajul tuturor europenilor. UE s-a angajat în favoarea unui sistem comercial multilateral bazat pe reguli, care stă la baza prosperității noastre și care este esențial pentru transformarea comerțului într-o forță pozitivă în întreaga lume, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă. Răspunsul politic al UE are nevoie de parteneri precum Canada, Japonia, Mexic, Mercosur, Australia sau Noua Zeelandă, care doresc să colaboreze în vederea stabilirii de reguli deschise și progresiste pentru realitățile comerciale ale secolului 21.

Prioritatea strategică a UE este oferirea de garanții că acordurile comerciale aduc avantaje concrete pentru economia și cetățenii săi. În ultimii doi ani, printre realizările multilaterale se numără acordul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) privind combaterea denaturărilor pe piețele agricole, liberalizarea comerțului în domeniul tehnologiei informației și facilitarea accesului la medicamente în țările cel mai puțin dezvoltate (LDC). Acordul privind facilitarea comerțului a intrat în vigoare în acest an, modernizând procedurile vamale, astfel încât chiar și cele mai mici companii și cele mai sărace țări să beneficieze de pe urma comerțului.

În plus, interesele esențiale ale UE trebuie să fie protejate, având în vedere noile provocări. Din acest motiv, Comisia propune astăzi instituirea unui cadru de examinare a investițiilor străine directe în UE. Scopul este de a preveni achiziționarea de active strategice care ar putea amenința securitatea sau ordinea publică, menținând totodată deschiderea pieței UE la investiții în ansamblul lor.

Comisia actualizează și îmbunătățește instrumentele de informare online pentru facilitarea comerțului. Baza de date privind accesul pe piață care oferă informații pentru exportatorii din UE va fi în curând completată cu alte instrumente de informare referitoare la modalitatea de valorificare la maximum a acordurilor de liber schimb încheiate de UE, punându-se un accent deosebit pe IMM-uri. Realizarea unui bilanț al acordurilor existente oferă un feedback extrem de valoros atât pentru acordurile care sunt deja în curs de punere în aplicare, cât și pentru acordurile noi, aflate în curs de negociere. De acum înainte, se vor efectua, în mod sistematic, evaluări ex-post, începând cu acordul cu Coreea, evaluare care urmează să aibă loc către sfârșitul acestui an.

Comisia colaborează îndeaproape cu statele membre, cu Parlamentul European (PE) și cu alte părți interesate în cadrul parteneriatului consolidat pentru punerea în aplicare, pentru a permite adoptarea la o scară cât mai largă a oportunităților create de acordurile de liber schimb. Aproape 40 % din exporturile UE sunt acum reglementate de un acord de liber schimb (pus în aplicare sau încheiat). De exemplu, în primii cinci ani ai acordului de liber schimb încheiat între UE și Coreea de Sud s-a înregistrat o creștere cu 55 % a exporturilor europene, iar companiile europene au economisit 2,8 miliarde EUR datorită eliminării sau reducerii taxelor vamale. Viitorul Raport privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb, elaborat de Comisie, va oferi detalii specifice fiecărui acord. Instituțiile și statele membre ale UE lucrează, de asemenea, la elaborarea unei abordări mai coordonate în materie de diplomație economică, asigurând o mai mare coerență a politicilor externe pentru o mai bună promovare a intereselor economice ale UE în străinătate. În același timp, revizuirea din acest an a strategiei privind ajutorul pentru comerț are ca obiectiv consolidarea capacității țărilor în curs de dezvoltare de a valorifica mai bine oportunitățile oferite de acordurile comerciale încheiate de UE.

Instrumentele de apărare comercială (TDI) contribuie la garantarea faptului că întreprinderile din UE au parte de o concurență echitabilă, constituind un pilon necesar pentru o economie deschisă. În prezent, Consiliul și Parlamentul European au în vedere două propuneri ale Comisiei, care vizează să confere instrumentelor de protecție comercială un plus de eficacitate în combaterea amenințărilor la adresa unui mediu concurențial echitabil: pe lângă o modernizare foarte amplă, Comisia a propus, de asemenea, o nouă metodologie de calcul antidumping pentru a aborda denaturări majore ale pieței și pentru a consolida capacitatea UE de combatere a practicilor de subvenționare neloiale. Pentru a pregăti aceste propuneri, Comisia a organizat o consultare publică, care a atras un mare număr de răspunsuri și de documente de poziție și a organizat o conferință a părților interesate, precum și o reuniune specială cu partenerii sociali din UE. Propunerile fac parte dintr-un proces continuu de evaluare a eficienței și eficacității instrumentelor noastre de apărare comercială.

Modalitățile de producție din ziua de astăzi estompează distincția dintre produse și servicii, dat fiind că multe servicii UE permit în mod direct comerțul cu mărfuri. Prin urmare, Comisia lucrează la liberalizarea comerțului cu servicii în paralel cu liberalizarea comerțului cu mărfuri, în cadrul tuturor acordurilor de liber schimb și al negocierilor multilaterale, inclusiv prin depunerea de eforturi de a relua negocierile pentru Acordul privind bunurile de mediu (EGA) și Acordul privind comerțul cu servicii (TiSA). Mobilitatea profesioniștilor facilitează, de asemenea, exporturile de bunuri și servicii, în CETA și în ALS cu Japonia existând în prezent dispoziții care înlesnesc acest lucru. În plus, dispozițiile privind transferurile în cadrul aceleiași companii și recunoașterea calificărilor profesionale sunt analizate de la caz la caz. Atunci când mobilitatea este facilitată, cooperarea în materie de returnare și readmisie ar trebui să fie consolidată.

UE monitorizează drepturile fundamentale în timpul negocierilor și suspendă tratativele în cazul în care există motive serioase de îngrijorare, astfel s-a întâmplat cu Thailanda. Acordurile de liber schimb conțin clauze de revizuire pentru a asigura alegerea celei mai eficace abordări: UE și Canada vor lansa o revizuire a dispozițiilor de asigurare a aplicării în materie de dezvoltare durabilă în cadrul CETA, odată ce acordul este aplicat cu titlu provizoriu la 21 septembrie.

De asemenea, UE a actualizat regulamentul său prin care se împiedică exporturile de bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală sau tortura. Listele de produse au fost actualizate și au fost adăugate anumite servicii, inclusiv servicii de brokeraj. Acest regulament revizuit va sta la baza discuțiilor cu țările partenere în cadrul Alianței mondiale pentru a le încuraja să elaboreze politici de restricții comerciale similare, cu scopul de a reduce la minimum, la nivel global, piețele pentru acest tip de produse. Alianța mondială, o inițiativă lansată în luna septembrie a acestui an în cadrul ONU (New York) sub egida UE, în urma colaborării cu Argentina și Mongolia, va permite schimbul de informații, facilitarea măsurilor și accelerarea proceselor atunci când pe piețe apar noi produse care ar putea fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală și tortura.

Regulamentul privind mineralele provenite din zone de conflict reduce încălcările drepturilor omului în unele dintre cele mai vulnerabile regiuni din lume Un nou act legislativ al UE, adoptat în mai 2017, va pune capăt exportului către UE de minerale și metale provenite din zone de conflict. Acesta obligă companiile din UE care fac parte din lanțul de aprovizionare să se asigure că importă metale și minerale cu conținut de aur, staniu, tungsten și tantal exclusiv din surse responsabile și nu din surse care ar putea finanța acte de violență sau care ar putea duce la încălcări ale drepturilor omului. Regulamentul respectiv demonstrează modul în care un parteneriat privind gestionarea lanțului de aprovizionare poate facilita dezvoltarea comunităților locale prin intermediul comerțului, respectând în același timp drepturile fundamentale și asigurând condiții de muncă decente. Plecând de la acest succes, UE propune, în cadrul negocierilor în curs, o serie de articole de sine stătătoare privind gestionarea responsabilă a lanțului de aprovizionare. Principiile de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI), bazate pe orientări trasate pentru companiile multinaționale de către Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și Organizația Internațională a Muncii (OIM) sunt deja ancorate în acordurile de liber schimb, cum ar fi cel cu Vietnam. De asemenea, Comisia încurajează raportarea nefinanciară voluntară de către companii. UE este angajată în mod activ, împreună cu alte țări și actori internaționali, în vederea consolidării instrumentelor existente și a promovării de abordări similare. De exemplu, UE participă la Pactul de sustenabilitate pentru Bangladesh și colaborează cu OCDE pentru a asigura condiții decente de muncă în sectorul confecțiilor.

UE continuă să urmărească noi modalități de acțiune pentru a face ca politica comercială să fie mai receptivă la preocupările cetățenilor. Comisia își onorează angajamentul de a negocia dispoziții de combatere a corupției în domeniul comerțului și al investițiilor, elaborând o ambițioasă propunere de document care va fi prezentat în cursul negocierilor viitoare, începând cu cele cu Mexic și cu Chile.

Abordarea chestiunilor legate de egalitatea de gen ar permite ca toți cetățenii să se bucure de avantajele comerțului; în acest mod, câștigurile globale provenite din oportunitățile comerciale ar fi maximizate. Comisia analizează modalitățile de a se baza pe dispozițiile existente privind combaterea discriminării și pe acordarea de sprijin pentru sectoarele și operatorii esențiali, cum ar fi IMM-urile, în vederea emancipării economice a femeilor. O mai bună înțelegere a impactului instrumentelor comerciale asupra egalității de gen este un pas crucial. În acest sens, un studiu al Comisiei privind participarea femeilor la exporturi, publicat în iunie, a venit în completarea evaluării impactului asupra egalității de gen a activităților comerciale în contextul celor mai recente evaluări ale impactului, evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile și al evaluărilor ex post.

Ideile reieșite ca urmare a Forumului Internațional privind Femeile și Comerțul, care a avut loc la Bruxelles în luna iunie a acestui an, precum și cooperarea lansată în acest context cu actorii internaționali relevanți, inclusiv OMC, Centrul de comerț internațional și alții, vor influența politicile și negocierile viitoare, începând cu negocierile cu Chile. Plecând de la noul Consens european privind dezvoltarea și ducând mai departe angajamentul Comisiei de a aborda chestiunile legate de egalitatea de gen ca parte a revizuirii din acest an a Strategiei privind ajutorul pentru comerț, acest puternic accent pus pe egalitatea de gen în ceea ce privește accesul la comerț se va reflecta în continuare în pozițiile Comisiei din toate domeniile, inclusiv în contextul viitoarei Conferințe Ministeriale a OMC din decembrie.

Promovarea standardelor de producție durabile, precum și a comerțului echitabil și etic și a sistemelor de asigurare a durabilității sporește încrederea consumatorilor în produsele pe care le cumpără în UE. Comisia își continuă activitatea de promovare a acestor sisteme, prin intermediul unor acțiuni de sensibilizare desfășurate atât în cadrul UE, cu țările partenere, cât și în cadrul forurilor internaționale. Tema comerțului echitabil și etic face obiectul dezbaterilor periodice cu partenerii noștri, ca parte a punerii în aplicare a acordurilor de liber schimb, și va fi abordată în revizuirea din acest an a Strategiei privind ajutorul pentru comerț. Comisia se asociază cu Centrul de comerț internațional în vederea finanțării unui studiu privind comerțul etic, lansarea unui premiu intitulat „Oraș UE campion al comerțului echitabil și etic” fiind prevăzută pentru anul 2018.