Nivelul de ambiție al mobilității cu emisii scăzute de carbon este integrat în strategiile fundamentale ale UE în acest domeniu și, în special, în strategia privind uniunea energetică din februarie 2015, care a identificat faptul că tranziția către un sector al transporturilor decarbonizat și eficient din punct de vedere energetic are o importanță crucială. Au urmat o serie de măsuri concrete evidențiate în strategia pentru o mobilitate cu emisii scăzute de carbon, adoptată în iulie 2016: acestea sunt în curs de punere în aplicare. La începutul acestui an, ca răspuns la transformările profunde care au loc în sectorul transporturilor, inițiativa „Europa în mișcare” a prezentat o agendă pentru o tranziție echitabilă din punct de vedere social către o mobilitate curată, competitivă și conectată pentru toți, însoțită de un prim pachet de propuneri. Mai recent, Comisia a prezentat o nouă strategie pentru politica industrială a UE care vizează responsabilizarea industriilor europene pentru a genera în continuare locuri de muncă și o creștere economică durabilă în acest mediu exigent aflat în continuă schimbare.

Soluțiile cu emisii scăzute și cu emisii zero nu vor deveni o realitate larg răspândită pe șoselele Europei fără instituirea unei infrastructuri corespunzătoare pentru combustibilii alternativi. În prezent, industria de resort a anunțat investiții masive, în special în producția de vehicule electrice. Implementarea infrastructurii necesare va fi esențială dacă se dorește atragerea consumatorilor către alternative credibile la vehiculele cu combustibili convenționali. Perioada 2020-2025 va fi una critică în Europa, proiecțiile actuale indicând că vehiculele cu emisii scăzute și vehiculele cu emisii zero vor reprezenta, în 2025, până la 7 % din vehiculele de pe șoselele europene. Va fi necesară o mobilizare rapidă a investițiilor pentru ca lipsa actuală a unei infrastructuri corespunzătoare să nu devină un obstacol în viitor.

Abordarea provocărilor referitoare la energie și climă reprezintă o oportunitate semnificativă pentru industria UE de a spori competitivitatea și de a-și consolida poziția de lider mondial prin inovare. Principalii noștri parteneri comerciali se îndreaptă deja în această direcție, China stabilindu-și obiective ambițioase pentru producția și importul de vehicule nepoluante (și anume, vehicule electrice sau vehicule echipate cu pilă de combustie) în 2019 și 2020, ceea ce înseamnă aproximativ 5 % din toate vânzările noi în 2019. Mașina a fost inventată în Europa, iar Europa trebuie să preia conducerea în reinventarea acesteia.

Mai mult decât oricând, industria UE, în general, și sectoarele autovehiculelor și al mobilității, în special, se confruntă cu schimbări majore în ceea ce privește activitățile de afaceri, ofertele și procesele lor de producție. Reducerea emisiilor, inovarea în ceea ce privește sistemele de propulsie electrice, condusul autonom și vehiculele conectate sunt printre cele mai importante evoluții ale acestora, în timp ce digitalizarea și automatizarea contribuie și ele la transformarea profundă a proceselor de producție tradiționale. Lanțurile valorice din sectorul autovehiculelor, inclusiv componentele, evoluează rapid odată cu intrarea de noi actori pe piață. În același timp, industria europeană a autovehiculelor are în prezent sarcina majoră de a recâștiga încrederea consumatorilor.

Sectorul autovehiculelor este esențial pentru prosperitatea Europei, asigurând locuri de muncă pentru 12 milioane de persoane în sectoare precum producția, vânzările, întreținerea și transportul și reprezentând 4 % din produsul intern brut al UE. Sectorul autovehiculelor din UE este unul dintre cele mai mari sectoare producătoare de autovehicule din lume. El reprezintă cel mai mare contribuitor privat în domeniul cercetării și dezvoltării, investind anual peste 50 de miliarde EUR.

Ambiția noastră este de a face industria europeană mai puternică și mai competitivă pe termen lung. Inovarea, digitalizarea și decarbonizarea sunt esențiale pentru menținerea poziției de lider a Europei în ceea ce privește industria autovehiculelor din viitor. Este vorba despre un pilon central al politicii industriale globale a UE.

Aceste transformări industriale în curs exercită totodată, asupra forței de muncă, o presiune considerabilă de a se adapta; prin urmare, ele trebuie să fie însoțite de măsuri prin care să se asigure o tranziție lină și o creștere a capacității de rezistență, astfel încât cetățenii și comunitățile să poată profita la maximum de noile oportunități. Aceste măsuri trebuie să abordeze noi cerințe privind crearea de locuri de muncă, să sprijine învățarea pe tot parcursul vieții și să ajute lucrătorii să efectueze tranziția între locurile de muncă, prin sprijinirea în mod activ a lucrătorilor din sectoarele afectate, care s-ar putea vedea nevoiți să părăsească sectoarele respective pentru a se reprofila și a-și găsi noi locuri de muncă. Comisia, în parteneriat cu statele membre și cu părțile interesate, cum ar fi angajatorii, reprezentanții lucrătorilor și furnizorii de educație și de formare, sprijină totodată capacitatea de rezistență și competitivitatea piețelor forței de muncă, abordând deficiențele și necorelările în materie de competențe și sprijinind dezvoltarea de noi competențe prin învățarea în străinătate. Printre inițiativele-cheie se numără Agenda pentru competențe în UE și Planul de cooperare sectorială în materie de competențe, Fondul Social European și programul Erasmus+. De asemenea, Comisia a stabilit modalitățile de maximizare a potențialului inovator al Europei prin intermediul „specializării inteligente” la nivel regional, inclusiv construirea capacității de rezistență socială în cadrul comunităților prin generarea de activități economice și, în același timp, prin ocuparea forței de muncă, precum și prin sprijinirea regiunilor în tranziție. Se intenționează dezvoltarea totodată a unor instrumente destinate furnizorilor de educație și formare profesională, pentru a veni în sprijinul informațiilor și al prognozelor privind competențele.

Legislația UE trebuie să stabilească stimulentele adecvate pentru a menține sectorul autovehiculelor pe calea decarbonizării, precum și pentru a menține poziția de lider mondial a UE în sectorul industrial și tehnologic. Acest lucru înseamnă că investițiile în decarbonizare trebuie să fie efectuate în paralel cu investițiile în digitalizare și automatizare, astfel încât Europa să poată prelua inițiativa și în cadrul acestei importante curse tehnologice. În pofida creșterii rapide preconizate în ceea ce privește vehiculele nepoluante, în special cele electrice, se estimează că în 2030, în absența unor politici noi, aproximativ 90 % din autovehiculele care vor circula pe șoselele europene vor fi încă acționate numai de un motor cu ardere internă. Un proces de transformare echilibrat și durabil necesită investiții continue în vederea creșterii eficienței consumului de combustibil al vehiculelor și a comercializării cu succes a mai multor vehicule cu emisii reduse și cu emisii zero de carbon. Această abordare echilibrată lasă loc îmbunătățirilor constante ale eficienței motorului cu ardere internă și va acorda timpul necesar pentru instalarea infrastructurii și pentru introducerea pe piață a mai multor vehicule nepoluante și performante, care să devină abordabile ca preț și accesibile pentru toți europenii.

Prin urmare, propunerea Comisiei referitoare la standardele privind emisiile de CO2 pentru perioada de după 2020 pentru autovehicule și camionete, include obiective ambițioase, dar în același timp realiste, de reducere a emisiilor pentru 2025 și 2030. Aceasta stabilește, de asemenea, un sistem de creditare bazat pe un criteriu de referință pentru cota de vehicule cu emisii scăzute și cu emisii zero, spre deosebire de prescrierea unei tehnologii specifice cu cote fixe. Aceasta oferă un semnal puternic și clar pentru investitori în ceea ce privește infrastructura pentru grupuri motopropulsoare și combustibili alternativi, intenționându-se să se ofere un stimulent ferm pionierilor din domeniu pentru a realiza investiții suplimentare în tehnologii cu emisii reduse de carbon. O evaluare la jumătatea perioadei a legislației va permite Comisiei să evalueze eficacitatea legislației și, dacă este cazul, va propune modificări.

Comisia consideră că este important să se mențină o definiție neutră din punct de vedere tehnologic a vehiculelor cu emisii scăzute și cu emisii zero, cu scopul de a stimula pătrunderea pe piață a vehiculelor cu emisii scăzute și cu emisii zero, ele reprezentând vehiculele cu cel mai mare potențial de reducere a emisiilor de CO2, dar și cele care vor aduce beneficii deosebit de importante în materie de aer curat. Această abordare va aduce industriei un plus de stabilitate în materie de reglementare, acordându-i timp suficient pentru a-și planifica activitatea și accelerând în același timp pătrunderea pe piața UE a vehiculelor cu emisii reduse și cu emisii zero, în beneficiul consumatorilor și al calității vieții cetățenilor europeni, care vor respira un aer mai curat în orașele noastre.

Vehiculele conectate și automatizate au un potențial semnificativ de reducere a congestionării traficului, a emisiilor de dioxid de carbon, a poluării aerului și a numărului de morți pe șoselele europene. Aceste vehicule intră deja pe piața UE și reprezintă noi provocări și oportunități pentru competitivitatea industriei. Pentru a beneficia pe deplin de programele de testare, de cercetare și de finanțare transfrontaliere la scară largă, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre, trebuie să ne asigurăm că instalarea și adoptarea acestei tehnologii la nivel transfrontalier și european se realizează în mod coerent și bine coordonat. Pe lângă sprijinirea cercetării și inovării în acest domeniu, Comisia își continuă activitatea privind toate aspectele legate de reglementare și de politică aferente, inclusiv ținând seama de recomandările grupului la nivel înalt GEAR 2030.

Implementarea la scară largă a electromobilității în întreaga Europă va însemna creșterea semnificativă a numărului de baterii necesare în UE. Într-adevăr, bateriile se află în centrul acestei noi revoluții industriale și sunt un factor esențial în tranziția către mobilitatea curată. Dezvoltarea și fabricarea lor joacă un rol strategic în tranziția în curs către o mobilitate curată și către sisteme energetice curate.

Conform previziunilor privind piața mondială, cererea de baterii litiu-ion va crește la 210-535 GWh până în 2025, în comparație cu 78 GWh în prezent. În Europa, se preconizează că cererea pieței va fi cuprinsă între 37 și 117 GWh în 2025, în timp ce în prezent ea este mai mică de 10 GWh.

Propunerea referitoare la standardele privind emisiile de CO2 ale vehiculelor și camionetelor, inclusiv sistemul de creditare pentru vehiculele cu emisii scăzute și cu emisii zero, va crea claritatea și previzibilitatea necesare în ceea ce privește ritmul implementării în UE până în 2030, facilitând totodată accesul consumatorilor la forme mai curate de mobilitate, la prețuri abordabile. Anunțurile constructorilor de autovehicule în ceea ce privește calendarul de comercializare în următorii ani a noilor modele electrificate și ambiția modelelor respective confirmă creșterea preconizată a cererii de baterii. Din perspectivă industrială, creșterea cererii va necesita investiții importante în lanțul valoric al bateriilor de acum și până în 2025, inclusiv creșterea masivă a producției de celule de baterii. Prin urmare, Europa are ocazia de a atrage investiții care să acopere întregul lanț valoric.

Europa trebuie așadar să ia măsuri decisive pentru stabilirea unui lanț valoric complet în ceea ce privește dezvoltarea și fabricarea de baterii sofisticate în UE. Acest lucru ar trebui să se aplice tuturor etapelor ciclului de viață al bateriilor, inclusiv reutilizării sau reciclării lor, precum și creșterii eficienței în ceea ce privește utilizarea resurselor și a materiilor prime. Va fi de asemenea esențial să se treacă rapid de la cercetare la testarea și demonstrarea unor tehnologii europene de vârf de fabricare a celulelor de baterii. Întreprinderile europene au experiența și capacitatea de a transforma Europa într-un veritabil lider în ceea ce privește electromobilitatea și bateriile de generație următoare. Acest lucru poate fi realizat prin crearea unui ecosistem transsectorial și paneuropean în materie de baterii, capabil să transforme avansul tehnologic în sisteme de baterii de înaltă performanță și adaptate la nevoile clientului, care să fie produse în condiții de competitivitate în Europa.

Având în vedere amploarea și urgența investițiilor necesare, acest lucru nu poate fi făcut în mod fragmentat. Este nevoie de o abordare la nivel european. Având în vedere evoluția rapidă a peisajului concurențial mondial, această abordare ar trebui să nu se concentreze pe un singur proiect sau pe o singură tehnologie, ci să urmărească să promoveze și să coordoneze proiectele lansate de industrie de-a lungul lanțului de aprovizionare în cadrul unor inițiative comune de regrupare a expertizei și a resurselor financiare în acest domeniu specific. Orice strategie europeană în materie de baterii nu trebuie să se limiteze doar la dezvoltarea de baterii pentru vehicule, ținând seama de ramificațiile extinse pentru ansamblul sistemelor de mobilitate și energetice europene, și chiar dincolo de acestea și de implicațiile clare pentru politica industrială și pentru strategiile de economie circulară ale UE, precum și pentru parteneriatele sale economice cu țări terțe, în special cu țări din Africa atunci când este vorba de materii prime.

Pentru a demara proiecte concrete, Comisia va aloca 200 de milioane EUR direct activităților de cercetare și inovare în materie de baterii în cadrul programului Orizont 2020 (Programul de lucru 2018-2020), în plus față de cele 150 de milioane EUR deja alocate. Mai mult, Fondul european pentru investiții strategice, precum și instrumentele financiare instituite pe măsură, cum ar fi proiectele demonstrative InnovFin din domeniul energiei, pot oferi condiții atractive de finanțare pentru proiectele industriale prin intermediul Băncii Europene de Investiții.

Comisia colaborează îndeaproape cu principalele părți interesate din industria UE, precum și cu statele membre și va reveni asupra acestor chestiuni în contextul „Zilelor industriei” din februarie 2018. Industria și comunitatea de inovare din UE vor conduce acest proces, acționând în cadrul unui strâns parteneriat cu Comisia, cu Banca Europeană de Investiții și cu statele membre interesate pentru a stabili un lanț de dezvoltare și de fabricare competitiv și profitabil, pentru a cuceri piețe importante și pentru a spori numărul de locuri de muncă, creșterea economică și investițiile în întreaga Europă. În plus, Comisia dispune de diverse instrumente în vederea facilitării investițiilor comune și cooperării între actorii privați și publici de-a lungul lanțului valoric, precum și de un cadru bine definit în materie de ajutoare de stat pentru a veni în sprijinul acestor acțiuni.

UE dispune de un portofoliu vast de instrumente, care pot fi direcționate către dezvoltarea de baterii. Printre acestea se numără Fondul european pentru investiții strategice, Fondul european de dezvoltare regională (cu 44 miliarde EUR disponibile în mod potențial pentru, printre altele, cercetare și inovare în materie de baterii în cadrul strategiilor de specializare inteligentă elaborate în regiunile UE și cu 35 miliarde EUR disponibile pentru un transport decarbonizat și cu un consum eficient de energie), iar Comisia Europeană va aloca 200 de milioane EUR direct cercetării și inovării în materie de baterii în cadrul programului Orizont 2020 (2018-2020), pe lângă cele 150 de milioane EUR deja alocate.

5. Concluzii

Al doilea pachet de propuneri din cadrul inițiativei „Europa în mișcare” urmărește să asigure dezvoltarea celor mai bune soluții în materie de mobilitate, echipamente și vehicule conectate, automatizate și cu emisii reduse și emisii zero, oferite și fabricate în Europa, precum și că dispunem de cea mai modernă infrastructură de sprijin existentă. În același timp, el contribuie la curățarea mediului pentru cetățeni și la îmbunătățirea calității vieții acestora, îndeosebi prin îmbunătățirea calității aerului în orașe și prin reducerea congestionării traficului. Măsurile propuse în cadrul prezentului pachet contribuie, de asemenea, la restabilirea încrederii consumatorilor.

Acest pachet include o combinație de măsuri axate pe cerere și ofertă, pentru a înscrie Europa pe calea unei mobilități cu emisii scăzute de carbon și pentru a consolida competitivitatea ecosistemului automobil și de mobilitate european. Acest pachet stabilește recomandări clare pentru statele membre de a reduce decalajele existente în materie de infrastructură și de a soluționa nevoile în materie de infrastructură identificate, și prezintă măsuri de mobilizare a resurselor financiare, la nevoie, la nivelul UE. El va oferi o mai mare certitudine în materie de reglementare și de politică și va crea condiții de concurență echitabile.