[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 13.3.2009

COM(2009) 116 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

O strategie europeană pentru cercetare-dezvoltare și inovare în domeniul tehnologiilor informației și ale comunicațiilor este momentul să ridicăm ștacheta {SEC(2009) 289}

Prezenta comunicare propune o strategie care să situeze Europa în poziție de leader din punct de vedere industrial și tehnologic în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), pentru a putea atrage mai multe investiții, dar și mai multe talente în acest domeniu și care să garanteze că economia europeană și cetățenii beneficiază din plin de evoluțiile din domeniul TIC.

Având drept fundament atuurile Europei, strategia vizează intensificarea eforturilor de cercetare și inovare (C&D&I) în domeniul TIC și maximizarea impactului acestora în contextul economic actual. Strategia face parte integrantă din eforturile de pregătire a unui plan european pentru inovare și cercetare, care va îngloba principalele tehnologii ale viitorului, în special TIC, în acord cu invitația lansată de Consiliul European[1].

TIC ÎN SPRIJINUL CREăRII DE VALOARE ADăUGATă șI AL DEZVOLTăRII SOCIOECONOMICE

TIC furnizează infrastructura și mijloacele esențiale pentru crearea, partajarea și diseminarea cunoștințelor. Totodată, aceste tehnologii stimulează capacitatea de inovare în toate sectoarele și contribuie cu peste 40% din creșterea globală de productivitate[2].

Piața mondială a TIC a atins 2 000 miliarde de euro și crește în prezent cu o rată de 4% în fiecare an. Piața europeană reprezintă 34% din această valoare; valoarea adăugată a sectorului TIC european se ridică însă la doar 23% din total[3]. Acest sector reprezintă 4,5% din PIB-ul european, iar procentul ar putea fi chiar mai ridicat dacă se ia în calcul și valoarea adăugată adusă de TIC în alte sectoare.

În același timp, TIC sunt esențiale pentru a depăși provocările societale ale Europei, contribuind cu răspunsuri unice, în principal la necesitatea tot mai pregnantă de a asigura un sistem medical sustenabil și îngrijiri corespunzătoare pentru persoanele de vârsta a treia, o securitate sporită și o mai bună protecție a vieții private, o economie bazată pe cantități reduse de emisii de bioxid de carbon și un sistem de transport inteligent.

Importanța TIC este evidentă din bugetele pentru cercetare și dezvoltare la nivel mondial, sumele alocate în cadrul acestora pentru acest domeniu reprezentând peste 30% din total[4]. Acest lucru demonstrează faptul că ne aflăm încă în fazele de început ale revoluției TIC.

Pentru a putea concura cu succes la scară internațională, Europa trebuie să își consolideze continuu o bază solidă de cunoștințe în domeniul TIC, să aibă un cuvânt de spus în privința modului în care evoluează TIC și să utilizeze la maximum inovațiile din acest sector cât mai devreme cu putință.

NECESITATEA UNEI STRATEGII

O soluție la recesiunea economică

TIC oferă instrumente esențiale pentru ieșirea din criza economică actuală[5], pentru construirea unei economii solide, pentru a crește eficiența sectorului public și pentru a diminua costurile tot mai mari legate de îmbătrânirea populației, de sursele convenționale de energie și de protecția mediului.

Criza economică actuală riscă să submineze progresele recente înregistrate în materie de investiții private în C&D în domeniul TIC. Devine așadar cu atât mai importantă garantarea faptului că politicile publice au potențialul de a crea condițiile propice pentru menținerea și chiar creșterea sprijinului acordat C&D.

În prezent, un număr de inovații din domeniul TIC se află într-un stadiu suficient de avansat pentru a fi utilizate la scară largă în infrastructuri moderne. Pentru exemplificare, rețelele de bandă largă creează premisele pentru cererea de noi produse și servicii; serviciile digitale interoperabile paneuropene, cum sunt semnătura electronică, identificarea electronică și achizițiile electronice sunt esențiale pentru buna funcționare a pieței unice; sistemele inteligente de transport contribuie la un transport mai curat, mai eficient și mai sigur.

Noi oportunități de leadership

Economiile care stabilesc direcția și ritmul schimbărilor din domeniul TIC vor fi totodată cele care vor profita de cele mai multe beneficii ca urmare a evoluțiilor din acest sector.

Europa are oportunitatea de a se afla în poziție de frunte în ceea ce privește dezvoltarea, perfecționarea și conceperea „internetului viitorului”, care va înlocui treptat web-ul actual și rețelele fixe și mobile, precum și infrastructurile de servicii[6]. Interconectarea a trilioane de dispozitive la viteze de peste câteva sute de Mbits/s va schimba modul în care suntem obișnuiți să comunicăm și să avem acces la cunoștințe și va aduce transformări radicale pentru sistemele de producție și distribuție și pentru serviciile din sectorul public și din cel privat.

Rețelele de socializare, sistemele peer-to-peer, precum și conținuturile generate de utilizatori vor contribui la intensificarea participării acestora. Utilizatorii vor trebui să fie capabili nu numai să extragă informații, ci să le și analizeze și să le utilizeze ca bază de plecare pentru idei viitoare.

În același timp, Europa trebuie să se afle în avangarda sistemelor și componentelor TIC din generația următoare, exploatând noile posibilități oferite de nanoelectronică, fotonică și electronica organică, precum și de sistemele inteligente concepute pentru piețe precum cea auto sau medicală. Totodată, este crucial ca Europa să se regăsească în poziția de leader în ceea ce privește modelele tehnologice radical noi și noua C&D pluridisciplinară aflată la frontiera dintre TIC și alte domenii.

Europa trebuie să inițieze totodată transformările din domeniul TIC favorizate de provocările societale cu care se confruntă. De exemplu, Europa trebuie să fie în poziție de leader în dezvoltarea sistemelor medicale personalizate bazate pe TIC, care vor contribui la ameliorarea sensibilă a diagnosticării și tratamentului bolilor[7] și la prelungirea autonomiei persoanelor vârstnice. Europa trebuie de asemenea să conducă progresele din domeniul instrumentelor de monitorizare și control bazate pe TIC care vor ajuta la optimizarea eficienței energetice, a siguranței și a securității clădirilor și a transporturilor[8].

Europa se bucură de o supremație recunoscută în arii ale TIC precum echipamentele și serviciile telecom, software pentru întreprinderi, robotică, tehnologiile din domeniul securității și fotonică. Europa deține totodată supremația mondială pe piețele aplicațiilor TIC cum ar fi telemedicina și echipamentele medicale, în electronica auto și aerospațială și în TIC integrate care stau la baza inovației în produse și servicii. Toate acestea conferă Europei poziția de leader și oportunitatea de a decide asupra evoluțiilor TIC și de a exploata posibilitățile care vor apărea la orizont.

În acest proces, Europa trebuie să promoveze modele de inovare noi, mai flexibile și mai deschise, în care principalii utilizatori și comunitățile de inovare să joace un rol semnificativ în C&D axate pe experiență.

Investiții scăzute în C&D și inovare în domeniul TIC

În UE, C&D în domeniul TIC înglobează un sfert din cheltuielile totale de C&D ale firmelor private și ocupă o treime din forța de muncă în C&D, iar brevetele acordate în acest domeniu reprezintă o cincime din numărul total[9]. Chiar și în aceste condiții, în sectorul TIC european se alocă pentru C&D mai puțin de jumătate din sumele alocate în același sector în Statele Unite, ceea ce reprezintă jumătate din diferența totală a cheltuielilor de C&D ale sectorului privat.

În plus, UE suferă de un deficit în creștere de mână de lucru calificată în C&D în domeniul TIC, ceea ce explică cele câteva sute de mii de posturi neocupate[10].

Europa dispune de un număr relativ limitat de poli de excelență de nivel mondial în domeniul TIC. Acest lucru are efecte asupra atractivității Europei pentru elevi, studenți și cercetători, precum și pentru investitorii privați. California atrage de două ori mai multe capitaluri investiționale de risc decât Europa în ansamblul său[11].

Opțiunea achizițiilor publice precomerciale în domeniul TIC în vederea modernizării serviciilor publice este extrem de puțin utilizată în Europa la ora actuală. Aceste achiziții precomerciale însumează mai puțin de 1 miliard de euro, față de peste 10 miliarde de euro în Statele Unite[12]. Această stare de lucruri nu numai că afectează calitatea și eficacitatea serviciilor publice europene, ci este totodată o ocazie pierdută de a deschide noi piețe pentru furnizorii europeni prin oferirea avantajelor competitive ale primilor intrați pe piață.

Obstacole în calea creșterii sectorului TIC

Ratele de pătrundere pe piață, de supraviețuire și de ieșire de pe piață sunt similare la nivelul UE și între regiunile concurente. În alte părți ale lumii însă, firmele prospere nou create se dezvoltă mai rapid, ratele de productivitate ale noilor intrați pe piață sunt mai puțin omogene, iar firmele cele mai productive manifestă o tendință mai puternică de creștere a cotelor de piață[13].

Aceste constatări sugerează că, în UE, obstacolele din calea dezvoltării firmelor pun mai multe probleme decât obstacolele din faza de început a unei afaceri. Motivele care explică lipsa dezvoltării IMM-urilor europene sunt multiple, printre acestea numărându-se condițiile necorespunzătoare de acces la piețe, la inovare și la finanțare, precum și sarcinile administrative excesive.

Piețe fragmentate de produse și servicii inovatoare din domeniul TIC

Fragmentarea pieței europene de produse și servicii inovatoare din domeniul TIC este una dintre principalele cauze ale nivelului scăzut al investițiilor și ale dezvoltării lente a IMM-urilor cu un puternic potențial de creștere.

Condițiile cadru ale sistemelor de reglementare, de standardizare și de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) trebuie adaptate la noile realități. În ciuda liberalizării sectorului telecomunicațiilor european, nu s-a ajuns încă la o piață internă reală în acest domeniu. Structurile și procesele de standardizare trebuie să devină mai flexibile și mai reactive și să opereze o distincție mai clară între misiunile care necesită intervenție publică și cele care țin mai degrabă de dinamica pieței. Sistemul de DPI trebuie îmbunătățit la rândul său prin instituirea unui brevet comunitar care să permită firmelor din domeniul TIC să își protejeze invențiile pe piața unică[14].

Fragmentarea cererii publice și adoptarea mai lentă a inovațiilor din domeniul TIC în sectorul public european reprezintă de asemenea deficiențe majore. Colaborarea dintre autoritățile publice care achiziționează soluții inovatoare bazate pe TIC (de exemplu în sectorul medical, al transporturilor și al energiei) și autoritățile competente în domeniul C&D și inovării este adesea limitată. Acest lucru se traduce printr-o cunoaștere insuficientă a nevoilor de ultimă oră ale serviciilor publice, pe de o parte, și prin necunoașterea inovațiilor tehnologice, pe de altă parte, precum și printr-o slabă corelare între programele de C&D/inovare și achizițiile publice.

Eforturi fragmentate în materie de C&D și inovare în domeniul TIC

În ciuda recentelor eforturi de pionierat, cum sunt Inițiativele Tehnologice Comune[15] (ITC) și Programele comune de cercetare aflate sub egida celui de-al șaptelea Program-cadru pentru C&D (PC7), peisajul european al C&D în domeniul TIC rămâne fragmentat[16].

Se constată o interpenetrare redusă a politicilor din „triunghiul cunoașterii” (inovare, C&D și educație), care sunt adesea concepute izolat de către diferite ministere sau la diferite niveluri.

Consecințele acestei situații sunt duplicarea eforturilor, absența masei critice, dificultăți în calea abordării în comun a obstacolelor care afectează ansamblul acestor domenii și, în final, un randament nesatisfăcător al investițiilor în C&D.

Mecanisme de finanțare complexe

UE, statele membre și organismele interguvernamentale au instituit politici și acțiuni complementare de sprijinire a C&D și inovării în Europa. Pentru a oferi o orientare cu privire la utilizarea fondurilor comunitare, Comisia Europeană a publicat Ghidul practic pentru oportunitățile de finanțare din fonduri UE pentru cercetare și inovare. Cu toate acestea, beneficiarii potențiali au adesea dificultăți în a decide care sursă de finanțare este cea mai potrivită pentru o anumită activitate.

Cu toate că grupul Aho concluzionează, în raportul din 2008 de evaluare ex post a C&D din domeniul TIC în Europa, că investițiile au fost bine gestionate și și-au atins obiectivele cu eficacitate, odată cu recunoașterea ameliorărilor aduse prin lansarea PC7, același grup pledează pentru o simplificare și o flexibilitate mai accentuate ale mecanismelor de finanțare, prin promovarea unei abordări bazate pe mai multă încredere în ceea ce-i privește pe participanți.

O STRATEGIE DE LEADESHIP

Pentru a-și dezvolta punctele tari și a profita de noile oportunități din domeniul TIC, Europa trebuie să ridice ștacheta. O strategie pentru C&D&I în domeniul TIC mai eficientă și mai sistematică trebuie să abordeze atât cererea cât și oferta și să acopere întregul ciclu al inovării, precum și „triunghiul cunoașterii” prin încurajarea contactelor între utilizatori și producători și printr-o mai bună corelare a politicilor la nivel regional, național și european - în sinergie cu strategia de inovare globală a UE, în contextul Spațiului european de cercetare.

Pentru aceasta este necesară mobilizarea resurselor și a părților interesate în jurul a trei axe interconectate:

1. Creșterea investițiilor publice și private în C&D&I în domeniul TIC în Europa, precum și sporirea eficacității acestor investiții

2. Stabilirea ariilor prioritare ale C&D&I din domeniul TIC în Europa și reducerea fragmentării eforturilor

3. Facilitarea apariției de noi piețe publice și private pentru soluțiile inovatoare bazate pe TIC

Creșterea investițiilor și sporirea eficacității acestora

În decurs de un deceniu, Europa trebuie să dubleze valoarea investițiilor în C&D în domeniul TIC .

1. Este important să se garanteze faptul că politicile publice creează condițiile pentru menținerea sprijinului pentru C&D.

Angajamentele anuale în favoarea C&D colaborative în materie de TIC la nivelul UE în contextul PC7 vor crește de la 1,1 miliare de euro în 2010 la 1,7 miliarde de euro în 2013 .

Statele membre sunt invitate să suplimenteze la rândul lor aceste sume majorate în bugetele naționale prin reorientarea unora dintre resursele publice existente și prin găsirea de noi surse de fonduri publice și private, evitând totodată efectele de substituție și asigurând condițiile pentru ca investitorii privați să continue să își prezinte cele mai bune idei în vederea finanțării. În lumina constrângerilor bugetare, statele membre sunt încurajate de asemenea să exploreze noi modalități de a crește eficacitatea cheltuielilor publice cu C&D din domeniul TIC.

Comisia Europeană va continua să monitorizeze și să compare investițiile în C&D din domeniul TIC la nivelul EU9.

2. Un nivel mai ridicat al achizițiilor publice de produse și servicii inovatoare din domeniul TIC și de C&D va crește calitatea serviciilor publice europene și va crea avantaje competitive pentru primii intrați pe piață.

Statele membre sunt invitate să recurgă într-un mod mai strategic și la scară mai largă la achiziții de C&D&I în domeniul TIC și să exploreze opțiunea achizițiilor publice precomerciale 11.

Comisia Europeană va sprijini acțiunile de promovare a schimburilor de experiență și va examina modalități de a oferi stimulente pentru implementarea în comun de achiziții publice precomerciale.

3. Creșterea nivelului cheltuielilor publice cu C&D din domeniul TIC este esențială, însă nu și suficientă pentru a atrage investiții private. Schemele utilizate pentru prima oară în cadrul ITC în contextul PC7 au demonstrat atractivitatea pentru firmele din sector a parteneriatelor public-private (PPP), care au rolul de a impulsiona inovarea prin strategii comune de dezvoltare tehnologică, prin punerea în comun a resurselor și prin proceduri mai flexibile și mai suple.

Comisia Europeană va examina alte domenii în care combinarea strategiilor și resurselor este importantă, cum ar fi internetul viitorului , pentru a stabili în ce măsură PPP pot încuraja inovarea și competitivitatea. Comisia va explora totodată modul în care PPP pot evolua în domeniilor aplicațiilor și serviciilor TIC, eventual cu alte teme acoperite de PC7, de exemplu prin apeluri de oferte coordonate.

4. O altă sursă importantă de sprijin pentru C&D&I din domeniul TIC este politica de coeziune .

Statele membre și regiunile sunt încurajate să mențină bugetele alocate pentru investițiile în C&D&I, inclusiv cofinanțarea construirii și dotării infrastructurilor de C&D în materie de TIC și să sprijine noi abordări cum ar fi C&D axată pe utilizatori sau pe experiență.

5. Este necesar un efort important în direcția continuării facilitării accesului firmelor, nu doar al IMM-urilor, la capitalul de risc, la capitalul investițional și la credite pentru C&D în materie de TIC.

Comisia Europeană va institui platforme de dialog aprofundat între investitori și inovatori din domeniul TIC din întreaga Europă. Totodată, Comisia va continua să garanteze pentru investițiile în firmele din domeniul TIC cu o rată rapidă de creștere prin Fondul european de investiții, prin Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor în contextul PC7 și prin alte instrumente ale BEI . De asemenea, Comisia va sprijini acțiunile de informare cu privire la tehnologiile europene și la oportunitățile de afaceri corespunzătoare.

În plus, Comisia Europeană își va continua politica de încurajare a IMM-urilor active în TIC în vederea intensificării participării la PC7 și la acțiunile care vor urma acestuia.

Statele membre și regiunile sunt invitate să își intensifice eforturile în acest domeniu, în principal prin grupuri de politici mai orientate și prin sprijinirea IMM-urilor inovatoare , inter alia prin inițiativa Eurostars bazată pe articolul 169 din tratat, în cadrul normelor definite în liniile directoare privind capitalul investițional, al regulilor pentru C&D&I și al regulamentului general de exceptare pe categorii recent adoptat.

Autoritățile naționale și regionale de administrare ale statelor membre pot opta pentru participarea la JEREMIE și pentru a utiliza FEDER pentru a favoriza înființarea de noi firme și dezvoltarea IMM-urilor.

Stabilirea priorităților și reducerea fragmentării

Europa trebuie să își coordoneze mai bine politicile, să își concentreze și să își specializeze resursele, în principal în scopul dezvoltării unor poli de excelență de nivel internațional în domeniul TIC .

Pentru a realiza acest lucru, este necesară accentuarea colaborării dintre Comunitate, statele membre, regiuni, întreprinderi și universități, Comunitatea acționând în principal în scopul facilitării colaborărilor multilaterale transnaționale.

1. Primul nivel de coordonare este dezvoltarea de strategii și politici comune la scară europeană.

Statele membre sunt invitate să aprofundeze dialogul instituit în cadrul forumului directorilor naționali de cercetare pentru sectorul TIC și să strângă legăturile cu grupuri precum Grupul consultativ TIC și Platformele tehnologice europene din domeniul TIC (PTE).

În anumite sectoare esențiale, cum ar fi nanoelectronica și serviciile internet, este urgentă elaborarea unei viziuni comune europene nu numai în ceea ce privește C&D, ci mai ales în ceea ce privește întreg ciclul de inovare și dezvoltare a competențelor și rolul politicilor publice în promovarea competitivității.

Comisia Europeană va consolida rolul părților interesate , pe baza activităților din cadrul PTE, în a trasa foi de parcurs care să acopere ansamblul activităților începând cu C&D și terminând cu comercializarea și în a propune priorități de politică publică pentru dezvoltarea sectoarelor europene esențiale.

2. Sunt necesare acțiuni mai aprofundate în situația în care punerea în comun a resurselor se dovedește necesară pentru abordarea unor provocări.

Pe baza experienței câștigate cu EUREKA, ITC și Programul comun de cercetare privind tehnologiile de asistență la domiciliu, Comisia Europeană va analiza alte domenii în care o acțiune comună ar putea crea masa critică necesară, fie pentru a răspunde unor provocări de natură societală, ca de exemplu TIC pentru eficiența energetică, fie pentru a realiza obiective precise cu caracter industrial.

3. Un alt domeniu în care colaborarea multilaterală dintre statele membre și regiuni este importantă este cel al infrastructurilor de C&D în materie de TIC și clusterele de inovare bazată pe cunoaștere , care se fundamentează pe experiența câștigată cu rețeaua de comunicații electronice de mare capacitate GÉANT și cu infrastructura de tip grid EGEE.

Statele membre și regiunile sunt invitate să își consolideze cooperarea în domeniul planificării, implementării și partajării de infrastructuri de C&D&I în domeniul TIC , în principal în arii care necesită investiții masive, precum nanoelectronica, electronica organică și fotonica, infrastructurile de calcul de înaltă performanță și infrastructurile experimentale pentru rețele, software și servicii. Concentrarea eforturilor, specializarea și stimularea de inovații și clustere de cunoștințe de înaltă clasă sunt esențiale.

Comisia Europeană va furniza sprijin pentru platformele de colaborare dintre statele membre în acest domeniu.

4. Unele instrumente noi, cum sunt comunitățile cunoașterii și inovării (CCI) în domeniul TIC , aflate sub tutela Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) vor juca un rol esențial, prin reunirea diverselor sectoare industriale, întreprinzători, institute de C&D și universități.

Polii de cunoștințe joacă un rol important în mobilitatea cercetătorilor între mediul de afaceri și mediul universitar, principalul factor care contribuie la atractivitatea carierei în cercetarea din domeniul TIC .

Comisia Europeană încurajează consiliul de administrație al EIT să țină seama de ansamblul oportunităților și dificultăților cu care se confruntă TIC la definirea ariilor prioritare pentru CCI.

5. UE suferă de un deficit în creștere de mână de lucru calificată în domeniul C&D în materie de TIC.

Comisia Europeană va continua să sprijine inițiativele „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”, „Competențe digitale” și „Competențe informatice” [17], inclusiv acțiuni care să încurajeze tinerii și femeile să opteze pentru cariere în domeniul TIC.

Facilitarea apariției de piețe de produse și servicii inovatoare

UE trebuie să fie capabilă să producă și să comercializeze echivalentul cotei sale din piața globală a TIC . Pentru aceasta, este nevoie de condiții propice dezvoltării firmelor din domeniul TIC, precum și colaborări mai strânse care să permită deschiderea de noi piețe europene de produse și servicii inovatoare.

Pe lângă măsurile de politică generală care creează condiții mai favorabile pentru dezvoltarea întreprinderilor din UE, sectorul public, ca utilizator de soluții de TIC, poate juca un rol crucial în stimularea inovațiilor în acest domeniu.

1. Politica de C&D&I în domeniul TIC trebuie să contribuie la impulsionarea altor politici – în domeniul sănătății, energiei, transporturilor etc. – pentru a permite Europei să inoveze într-un ritm mai rapid pe piețe verticale și să își modernizeze serviciile ca răspuns la provocările societale.

Statele membre și regiunile sunt invitate să promoveze o colaborare mai intensă între utilizatorii și producătorii de soluții inovatoare în domeniul TIC la diferite niveluri ale administrației publice. O astfel de abordare va permite elaborarea de foi de parcurs comune privind nevoile serviciilor publice, la a căror realizare TIC pot contribui .

Statele membre și regiunile sunt totodată încurajate să conlucreze mai strâns la definirea și implementarea cererii publice de produse și servicii inovatoare în domeniul TIC . În acest mod, organismele care achiziționează astfel de produse și servicii inovatoare vor putea partaja riscurile inerente și costurile impuse de C&D, pentru a asigura interoperabilitatea și coerența soluțiilor și pentru a beneficia de economii de scară.

Mai mult, statele membre și regiunile sunt invitate să faciliteze apariția de piețe de produse și servicii inovatoare în domeniul TIC ca mijloc de creștere atât a investițiilor în TIC, cât și a gradului de diseminare a acestora.

În acest context, inițiativa „Regiuni pentru schimbare economică”[18] este un facilitator important al cooperării interregionale.

Comisia Europeană va sprijini schimbul de experiență la toate nivelurile.

2. Garantarea interoperabilității și instituirea de standarde sunt esențiale pentru favorizarea unei adoptări extinse la scara UE a produselor și serviciilor inovatoare.

Comisia Europeană își va continua eforturile de revizuire a procesului de standardizare a TIC , în principal prin intermediul unei cărți albe prevăzute pentru primăvara anului 2009. Va fi stabilită o listă prioritară de acțiuni îndreptate înspre eliminarea obstacolelor din calea dezvoltării pieței pentru produse și servicii inovatoare din domeniul TIC. Această listă va cuprinde sugestii de îmbunătățire a relațiilor dintre cercetători, organisme de standardizare, organizații și consorții din domeniul TIC.

Comisia Europeană va accelera și va consolida, prin intermediul secțiunii TIC a Programului-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI), o serie de acțiuni-pilot la nivel paneuropean care vizează testarea, validarea și implementarea de soluții inovatoare în domeniul TIC, în special în beneficiul sectorului public. PCI va sprijini de asemenea IMM-urile care vor realiza proiecte-pilot care utilizează tehnologii și servicii inovatoare și dezvoltarea de platforme deschise de inovare pentru utilizatori .

Succesul acestor proiecte-pilot va depinde de constanța sprijinului oferit și de participarea autorităților naționale, regionale și locale din statele membre ; totodată, ele trebuie suplimentate cu acțiuni la nivel regional și local.

Proiecte de anvergură europeană, de la stadiul de C&D până la stadiul de implementare

Pentru a accelera realizarea de obiective societale specifice, Comisia Europeană examinează mijloacele prin care poate sprijini o serie de proiecte cu un scop bine precizat, de mare anvergură și cu o durată care să acopere întregul ciclu de inovare și care să vizeze dezvoltarea de infrastructuri de servicii moderne la scară paneuropeană.

Având drept fundament lecțiile învățate în urma PPP din cadrul ITC, al proiectelor-pilot CIP și din Inițiativa privind piețele-pilot, proiectele vor mobiliza masa critică de resurse, inclusiv granturi pentru C&D, achiziții precomerciale și sprijin pentru inovare și implementare. Exemple:

(i) Soluții TIC inovatoare pentru servicii medicale sustenabile. Managementul eficace al bolilor cronice necesită echipamente precise și sigure pentru monitorizarea stării de sănătate și tratament personalizat. C&D este utilă de asemenea pentru un acces eficace la cunoștințe de natură medicală, pentru analiza și schimbul de date. Testarea și validarea unor noi procese medicale sunt esențiale, la fel ca certificarea și standardizarea.

(ii) Soluții TIC inovatoare pentru eficiența energetică . Stabilirea dinamică a prețurilor în cadrul rețelelor de distribuție necesită noi platforme electronice de negociere. Managementul calității energiei impune noi sisteme descentralizate de monitorizare și control, precum și sisteme inteligente de contorizare.

(iii) O infrastructură pentru managementul identității electronice (eID), ca bază pentru servicii sigure de e-guvernare și e-comerț. În prezent, multitudinea de soluții existente conduce la fragmentare, la soluții închise, la lipsa controlului pentru utilizatori și la lipsa transparenței. Proiectele din PC7 și proiectele-pilot din PCI aflate în derulare reprezintă pași importanți către un proiect european de implementare a unei infrastructuri eID eficace.

În cadrul preparativelor planului european pentru inovare și cercetare vor fi examinate și alte posibilități, prin testarea și validarea cazurilor care ar putea beneficia de pe urma unor acțiuni concertate.

Simplificare și raționalizare

Investițiile trebuie administrate cu eficacitate, iar sarcinile administrative trebuie reduse, pentru a stimula și mai mult firmele inovatoare, în principal IMM-urile, să participe la acțiuni desfășurate la nivel local, național și european și pentru a spori eficacitatea C&D&I în sectorul high-tech.

Comisia Europeană solicită Parlamentului și Consiliului să sprijine o nouă acțiune de reducere a obstacolelor administrative și să permită o flexibilitate crescută a procedurilor programelor. Autoritățile publice de la toate nivelurile sunt invitate să sprijine Comisia Europeană în elaborarea unei abordări mai tolerante față de riscuri în favoarea C&D europene.

Cooperarea internațională

Cooperarea internațională care abordează diferite provocări științifice și tehnologice trebuie să consolideze poziția globală a C&D, industriei și tehnologiilor europene prin schimburi de experiență între parteneri, foi de parcurs comune, standarde și soluțiile interoperabile. Răspunsurile internaționale în fața provocărilor socioeconomice globale trebuie să promoveze obiectivele politice ale UE în soluțiile elaborate.

Comisia Europeană se angajează să încheie parteneriate globale care să abordeze o parte din marile provocări viitoare ale C&D în domeniul TIC, cum ar fi internetul viitorului, informatica și comunicarea cuantice sau TIC bio-inspirate.

Statele membre au fost deja invitate să definească în comun arii prioritare în care un efort concertat al UE ar avea un impact mai puternic[19].

CONCLUZII

Europa, în calitate de cea mai importantă economie mondială, cu cea mai mare cotă din piața TIC mondială, este îndreptățită să nutrească ambiția ca întreprinderile sale, precum și sectorul public, centrele de C&D și universitățile sale să se afle în fruntea evoluțiilor din domeniul TIC, să beneficieze de mai multe investiții în inovare și să dezvolte noi activități în acest sector.

Dacă Europa reușește să crească ritmul investițiilor, să își pună în comun resursele atunci când acest lucru este necesar și să asigure dezvoltarea de piețe concurențiale și deschise la inovare, peisajul anului 2020 ar putea arăta astfel:

- Europa își va fi dublat investițiile publice și private în C&D din domeniul TIC , precum și capitalul de risc injectat în IMM-uri cu un ridicat potențial de dezvoltare din domeniul TIC și își va fi triplat achizițiile precomerciale în domeniu;

- Europa va fi sprijinit crearea a cinci poli suplimentari de excelență de renume mondial în domeniul TIC , cu valoare confirmată prin investițiile publice și private injectate;

- Europa va fi ajutat la crearea de noi firme inovatoare în domeniul TIC , astfel încât o treime din cheltuielile private în C&D din domeniul TIC va fi investită de firmele înființate în ultimele două decenii;

- Sectorul TIC european va produce cel puțin echivalentul cotei deținute pe piața mondială a TIC .

Prezenta comunicare propune asocierea unui proces de atragere a cererii ( demand pull ) cu stimularea ofertei ( supply push ) pentru C&D&I în domeniul european al TIC. Acest lucru presupune investiții sporite în programe atât la nivelul ofertei, cât și la nivelul cererii, o mai strânsă colaborare între părțile interesate și sprijin pentru proiectele care acoperă întregul ciclul al inovării.

Strategia are menirea de a contribui la deschiderea de piețe care să răspundă unor cereri mai precise din partea utilizatorilor, ceea ce va permite cicluri de inovare mai scurte, răspunsuri mai rapide la provocările socioeconomice și noi oportunități pentru acest sector european. Rezultatul acestei strategii ar trebui să se facă simțit prin randamente mai bune ale investițiilor și, în consecință, printr-o mai mare atractivitate a Europei pentru investitori, firme și cercetători.

Statele membre sunt invitate să sprijine strategia propusă și să încurajeze autoritățile naționale și regionale, precum și actorii privați, să participe la pregătirea acțiunilor viitoare.

[1] Concluziile Consiliului European, 12.12.2008

[2] EU KLEMS, 2007

[3] Raportul privind competitivitatea Europei 2006; OETI 2006

[4] OCDE: ICT and Economic Growth (TIC și creșterea economică), 2003

[5] COM(2008)800

[6] COM(2008)594

[7] COM(2007)860

[8] COM(2008)241

[9] EC/JRC/IPTS: PREDICT

[10] COM(2007)496

[11] E&Y: Global Venture Capital Insights and Trends Report 2008

[12] COM(2007)799

[13] Raportul privind competitivitatea Europei 2008

[14] COM(2008)465

[15] Artemis & Eniac

[16] COM(2008)468

[17] COM (2008)868; SEC(2008) 2629; COM(2007)496

[18] COM(2006)675

[19] COM(2008)588