COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU privind o consultare referitoare la posibilitățile de pescuit pentru 2014 /* COM/2013/0319 final */





COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU privind o consultare referitoare la posibilitățile de pescuit pentru 2014 1. Introducere Documentul de față prezintă intențiile inițiale ale Comisiei Europene în ceea ce privește stabilirea capturilor totale admisibile (TAC) și a nivelurilor de efort în apele europene și pentru navele de pescuit europene pentru 2014. Statele membre și consiliile consultative regionale (CCR) sunt invitate să transmită Comisiei punctele lor de vedere pentru a fi analizate înainte de luarea unei decizii finale cu privire la propunerile Comisiei. Situația stocurilor de pește din apele atlantice europene și din apele învecinate continuă să se îmbunătățească. Numărul stocurilor exploatate la nivelul producției maxime durabile (MSY) a crescut. Totodată, se îmbunătățesc și cunoștințele cu privire la situația stocurilor de pește din Marea Mediterană și Marea Neagră. Eliminarea treptată a pescuitului excesiv trebuie să continue. Principalele instrumente în acest scop sunt ajustarea nivelurilor posibilităților de pescuit și adaptarea structurii permise a uneltelor de pescuit în vederea creșterii selectivității. În urma adoptării așteptate a reformei politicii comune în domeniul pescuitului, elaborate pe baza unei propuneri din partea Comisiei[1], se preconizează că, începând din 2014, obligația de a debarca integral capturile de pește va intra în vigoare treptat pentru fiecare activitate de pescuit în parte, ceea ce va duce totodată la îmbunătățirea conservării stocurilor de pește. Stoparea pescuitului excesiv va însemna reducerea considerabilă a riscului de prăbușire a speciilor comerciale, creșterea rentabilității flotelor de pescuit, reducerea emisiilor de carbon și a consumului de combustibil și asigurarea unei aprovizionări cu pește a consumatorilor mai stabile și mai fiabile. Aceasta înseamnă totodată și reducerea impactului asupra mediului marin și a speciilor vulnerabile precum delfinii și coralii. Aceste acțiuni vor contribui la atingerea unei bune stări ecologice până în 2020, așa cum se prevede în Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin[2]. Stoparea pescuitului excesiv face parte totodată din soluția pentru eliminarea capturilor aruncate înapoi în mare, deoarece mai mulți pești vor avea șansa să crească până la o dimensiune la care pot fi valorificați, iar pescarilor le va fi mult mai ușor să prindă pește de dimensiuni bune fără a captura peștele mai mic. Având în vedere beneficiile pescuitului la nivelul MSY, ar trebui să se depună toate eforturile pentru atingerea acestui obiectiv cât mai curând posibil. Comisia intenționează să urmeze avizele științifice ale Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și ale Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) pentru atingerea MSY cu un risc scăzut de epuizare a stocurilor. Este vorba de aceeași bază a propunerilor privind posibilitățile de pescuit ca pentru anii de pescuit 2011-2013. În cazul în care informațiile biologice privind anumite stocuri de pește sunt incomplete și nu este posibilă o estimare cuantificată a MSY, Comisia va utiliza evaluările și avizele calitative emise de aceleași organisme științifice folosind informațiile disponibile ca bază pentru propunerile sale, aplicând principiul precauției în mod transparent și sistematic. Pentru unele stocuri nu vor fi propuse modificări ale TAC, cu excepția cazului în care există noi dovezi că acest lucru este necesar. 2. Starea stocurilor Informațiile recente privind starea stocurilor de pește din apele atlantice europene (anexa 1a) arată o creștere semnificativă a proporției stocurilor pentru care sunt disponibile avize științifice cu privire la limitele biologice de siguranță (tabelul 1). Această proporție a crescut de la 35% pentru 2012 la 50% pentru 2013. Numărul stocurilor pentru care sunt disponibile evaluări complete a crescut treptat de la 29 în 2007 la 46 în 2013, ceea ce denotă o îmbunătățire a cunoștințelor științifice care stau la baza avizelor (tabelul 5). Aplicarea de către ICES a unei noi metodologii în cazurile în care datele erau limitate a avut ca rezultat o creștere a numărului de stocuri pentru care erau disponibile avize cantitative de la 47 la 77. Starea stocurilor este într-o continuă îmbunătățire (tabelul 2). Numărul stocurilor supraexploatate (pentru care cea mai recentă rată a mortalității prin pescuit este mai mare decât cea care asigură MSY) a scăzut de la 47% anul trecut la 39% în acest an. Mai multe stocuri fac obiectul unui aviz care recomandă reducerea capturilor la nivelul cel mai mic posibil (tabelul 3). Este vorba de stocurile de cod și de limbă-de-mare din Marea Irlandei, de hering din Marea Celtică, de creveți (Pandalus) în zona de nord a Mării Nordului și de merlan din vestul Scoției. Merluciul norvegian nu mai este în această categorie pentru 2013. Începând din 2011, TAC pentru 6 stocuri sunt stabilite de statele membre interesate[3]. S-a procedat în acest mod – cu măsuri de salvgardare privind buna gestionare – în cazurile în care doar un singur stat membru era interesat de pescuitul stocurilor respective. Este îngrijorător faptul că statele membre nu au fost în măsură să respecte întocmai cerințele de raportare, în cele mai multe cazuri din cauza lipsei unei baze tehnice pentru o evaluare completă a situației stocurilor în cauză și pentru stabilirea unor ținte precise de MSY pentru aceste resurse. Este dificil de apreciat în ce măsură TAC adoptate sunt coerente cu politica comună în domeniul pescuitului în ceea ce privește sustenabilitatea. Comisia va examina mai în detaliu această temă în cursul anului 2013. În cadrul Consiliului din decembrie 2012, Danemarca, Germania, Țările de Jos, Suedia și Regatul Unit au convenit că reducerea mortalității prin pescuit a stocurilor de cod trebuie să rămână o prioritate și că statele membre vor adopta măsuri de reducere a capturilor aruncate înapoi în mare și de evitare a capturilor de cod și vor implementa planuri de evitare a capturilor de cod în 2013. Cunoștințele actuale referitoare la starea stocurilor de pește sunt descrise mai jos, pe regiuni[4]. Stocuri pelagice din Atlanticul de Nord-Est: majoritatea stocurilor de hering (Marea Nordului, vestul Scoției, vestul Mării Baltice, Marea Botnic, Marea Irlandei și Marea Celtică) și de șprot din Marea Baltică sunt pescuite la momentul actual la nivelul MSY sau în limitele acestuia. Pentru 2013 au fost stabilite TAC corespunzătoare MSY în toate cazurile, cu excepția heringului din Marea Botnic. Situația s-a deteriorat pentru alte stocuri pelagice: stocurile de stavrid negru vestic și de hering din nord-vestul Irlandei, din Golful Riga și din bazinul principal al Mării Baltice sunt supraexploatate. Situația macroului este deosebit de îngrijorătoare. Uniunea continuă eforturile pentru a obține acordul Islandei și al Insulelor Feroe de a se alătura Norvegiei și UE în gestionarea sustenabilă a stocurilor de macrou, însă fără succes până în prezent. Totalul TAC fixate de UE, Norvegia, Insulele Feroe și Islanda în 2013 a depășit din nou cu 36% nivelul recomandat în avizele științifice (excluzând capturile rusești). Rata pescuitului depășește în continuare limitele de sustenabilitate și stocul se va diminua în anul următor. În cadrul ICES se desfășoară lucrări suplimentare pentru a evalua starea stocului de macrou. Marea Nordului, Skagerrak și Kattegat: codul saithe, cambula, eglefinul și heringul sunt pescuite la un nivel compatibil cu MSY, la fel ca langustina în Skagerrak și în Marea Nordului (Fladen Ground). În ceea ce privește toate celelalte stocuri, inclusiv limba-de-mare, fie sunt supraexploatate, fie nu există informații suficiente pentru a le evalua starea. Codul din Marea Nordului rămâne un motiv serios de îngrijorare. În pofida creșterii recente a dimensiunii stocului și reducerii mortalității prin pescuit, stocul este aproape de nivelul-limită de biomasă și nu atinge nici jumătate din nivelul de precauție. Ratele capturilor aruncate înapoi în mare au scăzut, dar reprezintă în continuare aproximativ 25% din debarcări. Ratele mortalității prin pescuit depășesc cu mult nivelurile MSY și sunt din ce în ce mai mari față de ratele preconizate în planul pe termen lung. Măsurile adoptate până în prezent nu au fost suficiente, de aceea eforturile trebuie intensificate. În Kattegat, stocul de cod este la un nivel extrem de scăzut și trebuie luate măsuri suplimentare, cum ar fi închiderea zonelor, pentru a-l proteja. Cantitățile de cambulă de Baltica și de merlan aruncate înapoi în mare sunt, de asemenea, în continuare foarte ridicate, în jur de 40%, respectiv 56% din capturi. Cu toate acestea, în urma acordului cu Norvegia pentru a pune în aplicare interdicția de aruncare înapoi în mare a capturilor, în Skagerrak au fost introduse în 2013 noi unelte de pescuit mai selective. Totodată, sunt în curs de desfășurare lucrări care vizează îmbunătățirea selectivității în Marea Nordului. Marea Baltică: stocurile de șprot, de cod estic, de hering vestic și de hering din Marea Botnic sunt pescuite la niveluri compatibile cu MSY. În 2012, TAC pentru Marea Baltică au fost discutate cu prilejul unui forum regional al direcțiilor naționale de pescuit („BALTFISH”). A fost încheiat un acord foarte responsabil cu privire la stabilirea TAC pentru 2013 în conformitate cu avizele științifice, iar Comisia a ajuns la un acord cu Consiliul cu privire la TAC convenite la forumul BALTFISH. Acesta este un excelent exemplu de aplicare a unei abordări regionalizate, pe care statele membre ar trebui să-l urmeze și în alte domenii. Statele membre au ajuns de asemenea la un acord în privința punerii în aplicare a interdicției de aruncare înapoi în mare a capturilor. Cercetătorii pregătesc, împreună cu CCR al Mării Baltice, noi măsuri pentru creșterea selectivității în pescuitul de cod, cu scopul de a asigura o tranziție fără dificultăți către aplicarea interdicției privind aruncarea capturilor înapoi în mare. Vestul Scoției, Marea Irlandei și Marea Celtică: situația stocurilor de pește alb (cod, eglefin și merlan) din Marea Irlandei și vestul Scoției rămâne un motiv de îngrijorare. Avizele pentru stocurile de cod și merlan din vestul Scoției și Marea Irlandei recomandau reducerea la maximum a capturilor. Îmbunătățirea situației stocului de eglefin din vestul Scoției s-a dovedit a fi supraestimată. Pentru Marea Celtică au fost identificate probleme de recrutare și evaluările continuă să sublinieze nevoia de a lua măsuri de creștere a selectivității. Avizul privind MSY pentru eglefinul din Marea Celtică a recomandat o reducere cu 55% a capturilor. Capturile de pește alb aruncate înapoi în mare rămân extrem de ridicate și amenință viabilitatea acestor stocuri. În cadrul reuniunii Consiliului din decembrie 2012, Regatul Unit și Comisia s-au angajat să colaboreze cu alte state membre care desfășoară activități de pescuit în vestul Scoției, în scopul reducerii capturilor nedorite și al eliminării aruncării înapoi în mare a capturilor. În ceea ce privește Marea Celtică, Comisia, Franța, Irlanda și Regatul Unit au convenit să examineze măsurile referitoare la uneltele de pescuit selective pentru a identifica îmbunătățirile necesare în 2013, după discuții cu părțile interesate. Pe baza concluziilor, statele membre vor cădea de acord asupra altor măsuri în materie de selectivitate pentru a reduce capturile aruncate înapoi în mare în cadrul pescuitului mixt de pește alb până la sfârșitul anului 2013. Dintre cele 18 stocuri pentru care a putut fi evaluat nivelul MSY, 10 au fost exploatate la nivelurile MSY în 2011. Pentru 12 dintre aceste stocuri au fost recomandate adesea reduceri substanțiale. În schimb, pentru 8 stocuri a fost recomandată o creștere. În cazul langustinei, îmbunătățirea studiilor a permis estimarea MSY în cazul tuturor unităților funcționale, cu o singură excepție. Îmbunătățirea informațiilor a permis scurtarea sezonului închis din Porcupine Bank. În Marea Celtică, Marea Irlandei și în vestul Scoției au fost introduse măsuri de eliminare a aruncării capturilor înapoi în mare și de reducere a mortalității codului. Multe dintre ele au fost implementate abia în octombrie, astfel că efectele nu au fost încă determinate. Aceste măsuri s-au bazat pe informațiile furnizate de sector. NWWRAC și-a continuat inițiativa legată de insuficiența datelor și a organizat al treilea grup de lucru comun anual cu ICES, în cadrul căruia s-a încercat reducerea lacunelor cunoștințelor științifice pentru anumite stocuri din Marea Celtică. Acest lucru s-a dovedit util și s-a sugerat reconstituirea datelor istorice pentru Marea Irlandei în 2013. Pentru Golful Biscaya și apele ibero-atlantice sunt disponibile puține evaluări. Merluciul sudic este abundent datorită unei bune recrutări, însă stocul este în continuare supraexploatat, iar sustenabilitatea sa pe termen lung este amenințată. Sistemele de înregistrare a capturilor și a efortului ale statelor membre de pe coasta Atlanticului au fost auditate de Comisie în 2012 și au fost decise măsuri de follow-up. Datorită aplicării unor măsuri de corectare în 2012 și 2013, progresele realizate vor îmbunătăți sistemele de control ale statelor membre respective. Pentru langustina din Marea Cantabrică rămâne aplicabilă recomandarea de încetare a activităților de pescuit. Cantitățile de merluciu aruncate înapoi în mare sunt estimate la aproximativ 6% din totalul capturilor. În Marea Mediterană, numărul și calitatea evaluărilor au crescut considerabil, deși acestea sunt încă dezechilibrate din punct de vedere geografic și nu au fost realizate în mod regulat de-a lungul timpului. Potrivit analizelor efectuate în 2010-2012, 85 dintre cele 113 stocuri de interes pentru UE, adică 75%, au fost supraexploatate. Șapte dintre cele zece stocuri exploatate în mod sustenabil sunt stocuri de pești pelagici mici. Dat fiind că aceste evaluări au demarat abia recent și că nu toate stocurile se evaluează în fiecare an, aceste date nu pot fi folosite pentru a se examina evoluția stocurilor în timp. În Marea Neagră, situația s-a deteriorat. În acest moment, stocul de șprot nu este într-o stare bună și este pescuit excesiv, în timp ce mortalitatea calcanului pare să fie la un nivel maxim istoric. Exploatarea acestuia nu este sustenabilă. Deși aceste evaluări sunt compromise de insuficiența informațiilor independente privind pescuitul, experții recomandă instituirea unui plan de gestionare internațional pentru acest stoc. În orice caz, TAC pentru 2014 trebuie să se bazeze pe avizele științifice și să fie determinate împreună cu celelalte părți contractante în cadrul CGPM. 3. Analiză economică Per ansamblu, flota de pescuit a UE a arătat unele semne de rentabilitate în 2011, determinate în principal de îmbunătățirea prețurilor pieței. Cu toate acestea, performanța economică este slabă în multe segmente ale flotei, în special în sectoarele demersale. Datele CSTEP sugerează că aproximativ 45% din ansamblul segmentelor flotei UE au înregistrat pierderi în 2011. Analizele indică două motive pentru această performanță economică slabă. În ciuda îmbunătățirii a numeroase stocuri de pește, situația în continuare precară a unor stocuri importante înseamnă că ratele capturilor sunt mai mici, iar costurile asociate pescuitului (în special combustibilul utilizat) au fost mai ridicate decât era prevăzut. Prețurile combustibililor au continuat să crească în 2011, ceea ce a redus rentabilitatea flotei, în special pentru uneltele de pescuit care presupun un consum mare de combustibil, cum ar fi traulele laterale, de fund și pelagice. Aceste presiuni ar putea fi compensate parțial prin trecerea la o propulsie mai eficientă din punctul de vedere al consumului de combustibil și prin modificarea comportamentului și a uneltelor de pescuit. Consumul total de combustibil al flotei UE a scăzut cu 5% în comparație cu 2010. În cazurile în care s-au introdus aceste modificări, flotele au fost în măsură să realizeze economii semnificative de combustibil. Cu toate acestea, este evident că eliminarea treptată a pescuitului excesiv are cea mai mare contribuție la eficiența și stabilitatea economică în fața dificultăților cauzate de costurile mai ridicate. Cele mai recente cifre din 2011 arată că numărul pescarilor care aveau un loc de muncă în UE era de aproximativ 130 000, ceea ce reprezintă o scădere de aproximativ 5% în comparație cu 2010. Grecia și Cipru nu sunt incluse în această analiză, întrucât nu au prezentat date. Ocuparea forței de muncă în acest sector înregistrează în continuare o tendință de scădere. Conform informațiilor primite de la statele membre până la 8 mai 2013, datele și indicatorii care sprijină aceste afirmații sunt următoarele: Veniturile obținute din pescuit au crescut de la aproximativ 6,5 miliarde EUR în 2010 la 7,2 miliarde EUR în 2011, iar profitul net de la 324 milioane EUR în 2010 la 457 milioane EUR în 2011. Veniturile din debarcări au crescut cu 10% în 2011. Valoarea debarcărilor a crescut cu 7,5%, în timp ce volumul lor a scăzut cu 7,6%. Creșterea prețurilor a contribuit mai mult decât volumul la creșterea rentabilității. Deși volumul debarcărilor a scăzut, s-au înregistrat și creșteri pentru anumite stocuri, în principal de specii pelagice. Cu toate că, în ansamblu, performanța flotei UE s-a îmbunătățit în 2011, cu o creștere de aproximativ 40% a profiturilor nete, numărul segmentelor de flotă care au înregistrat pierderi a crescut. Aproximativ 45% din flota UE a înregistrat pierderi în 2011, față de 42% în 2010. Acest fapt sugerează că există un decalaj mai mare între flotele rentabile și cele nerentabile. Costurile energiei au crescut în 2011 cu aproximativ 21% în comparație cu 2010. 4. Orientări ale politicilor 4.1. Evoluții ale avizelor științifice privind stocurile pentru care informațiile sunt incomplete În edițiile anterioare ale prezentei comunicări s-au exprimat deja preocupări cu privire la lipsa avizelor științifice pentru mai multe stocuri. Ca atare, ICES a introdus o nouă metodologie în 2012, bazată pe utilizarea tuturor informațiilor disponibile. Atunci când datele sunt incomplete (și nu este posibilă o evaluare cuantificată) sunt utilizate noi proceduri pentru a trage concluzii cu privire la starea stocurilor folosind datele disponibile. Informații cum ar fi istoricul capturilor, tendințele studiilor, informațiile biologice asupra creșterii și maturității pot fi combinate și folosite pentru a elabora un aviz cu privire la MSY sau la criteriile de precauție. Această metodă este mai puțin precisă decât cea bazată pe evaluări analitice, dar poate fi acceptabilă în cazul stocurilor mici, de mică importanță economică sau exploatate de puțin timp. ICES a furnizat avize privind 48 de stocuri de acest tip în 2012. Această categorie include în prezent anumite stocuri valoroase și importante, în special peștele-pescar. Colectarea și analiza datelor trebuie îmbunătățite în continuare. Comisia va continua să urmărească realizarea unor astfel de îmbunătățiri prin introducerea unui nou cadru de colectare a datelor[5]. Dacă datele continuă să lipsească, abordarea bazată pe principiul precauției va trebui întărită. 4.2. Obligația de a debarca toate capturile Se anticipează că reforma politicii comune în domeniul pescuitului va fi adoptată în cursul anului 2013 și că obligația de a debarca toate capturile va intra în vigoare la 1 ianuarie 2015 pentru pescuitul: de pești pelagici mici (macrou, hering, stavrid negru, putasu, caproide, hamsie, argentină, sardine, șprot); de pești pelagici mari (ton roșu, pește-spadă, ton alb, ton obez, marlin albastru și marlin alb); în scopuri industriale, printre altele pescuitul de capelin, uvă și merluciu norvegian; În ceea ce privește pescuitul de somon în Marea Baltică, se preconizează că la 1 ianuarie 2014 va intra în vigoare o obligație de a debarca integral capturile. În 2013, Comisia solicită ICES, CSTEP și CGPM să pregătească evaluarea cantităților aruncate înapoi în mare din aceste stocuri pentru a permite, dacă este necesar, adaptarea posibilităților de pescuit. Aceste ajustări pot implica creșteri ale TAC în funcție de cantitățile anterioare aruncate înapoi în mare. Principiul este ca totalul cantităților prelevate, inclusiv peștele care anterior ar fi fost aruncat înapoi în mare, să nu compromită realizarea obiectivelor PCP, îndeosebi a atingerii Fmsy. Înainte de această evaluare, statele membre trebuie să le furnizeze acestor organisme consultative informații actualizate. Comitetele consultative regionale pertinente sunt la rândul lor consultate. Este esențial ca datele privind capturile aruncate înapoi în mare să fie supuse unor analize științifice de către aceste organisme înainte de a fi luate în considerare în vederea ajustării TAC. Propunerile viitoare ale Comisiei privind posibilitățile de pescuit pentru aceste specii vor fi elaborate având în vedere implicațiile pentru nivelurile corespunzătoare ale posibilităților de pescuit și estimările cantităților aruncate înapoi în mare din avizele științifice. După cum s-a menționat mai sus, astfel de adaptări nu trebuie să aducă atingere realizării obiectivelor de conservare ale PCP și în special obiectivului de a aduce stocurile la MSY și de a le menține la acest nivel în viitor. 4.3. Efortul de pescuit Efortul de pescuit (limitarea timpului petrecut pe mare de navele de pescuit) este gestionat alături de TAC în vederea reducerii cantităților de pește aruncate înapoi în mare și a capturilor ilegale. Gestionarea efortului este o măsură de conservare utilizată în cadrul mai multor planuri pe termen lung, de exemplu pentru codul din Marea Nordului și din Marea Baltică, cambula și limba-de-mare din Marea Nordului, limba-de-mare din vestul Canalului Mânecii și stocurile sudice de merluciu și de langustină (anexa II). Anexa II prezintă o tendință generală, chiar dacă neregulată, de scădere a efortului de pescuit începând cu 2003 sau 2004 și până în 2010. Reducerile efortului au fost considerabile în vestul Mării Baltice, Marea Nordului, Kattegat, Marea Irlandei și vestul Scoției, însă mai puțin în vestul Canalului Mânecii, unde efortul a fost stabil în ultimii trei ani. Până în 2009, în zona ibero-atlantică au fost înregistrate doar scăderi de mică amploare. Datele pentru 2010 și ulterior lipsesc, iar statele membre sunt invitate să trimită date complete privind efortul, pentru a avea o mai bună imagine a tendințelor din acest domeniu, în special în cadrul regimului de efort pentru merluciul din sud și în conformitate cu mai multe regulamente privind posibilitățile de pescuit. În zona centrală a Mării Baltice, efortul pare a fi în creștere începând din 2009. De asemenea, efortul aferent navelor cu traule laterale a crescut în vestul Canalului Mânecii între 2010 și 2011. Între 2010 și 2011, efortul a fost practic neschimbat în Marea Irlandei și în vestul Canalului Mânecii, dar a scăzut puternic în vestul Scoției. Spre deosebire de tendința din alte zone, nu există nicio dovadă că măsurile de reducere a efortului în zona ibero-atlantică au avut rezultate. 5. Gestionarea prin intermediul planurilor multianuale Punerea în aplicare a unor planuri pe termen lung a avut o contribuție decisivă la îmbunătățirea stării stocurilor de pește începând de la mijlocul anilor 2000. Este necesar să se continue aplicarea planurilor existente conform avizelor științifice pentru a oferi mai multă stabilitate sectorului și a face posibilă îmbunătățirea stării stocurilor de pește. Comisia a început pregătirile pentru înlocuirea planurilor actuale, bazate pe câte un singur stoc, cu planuri de gestionare concepute pentru mai multe stocuri. Prima propunere care va fi finalizată va fi un plan pentru mai multe specii pentru Marea Baltică, care va ține cont de interacțiuni biologice precum prădătorii și concurența. Se lucrează, de asemenea, la un plan referitor la pescuitul mixt pentru Marea Nordului, care va include interacțiuni tehnice, respectiv modul în care diferite flote și unelte de pescuit capturează diferite amestecuri de pește. De asemenea, a fost comandat un studiu privind pescuitul în Marea Celtică. Aceste abordări trebuie dezvoltate în continuare în lumina cerințelor introduse de Directiva privind strategia pentru mediul marin de a gestiona ecosistemul în ansamblu, mai degrabă decât stocurile individuale, pentru a atinge o stare ecologică bună. Comisia a adoptat, între 2009 și 2011, propuneri de planuri pentru hamsia din Golful Biscaya, somonul din Marea Baltică și stavridul negru vestic și acestea se află în prezent în discuție în cadrul Consiliului și al Parlamentului. În ceea ce privește Marea Mediterană, vor continua eforturile în vederea creșterii numărului de stocuri pentru care sunt disponibile avize științifice și a elaborării unor planuri internaționale pe termen lung. Potrivit regulamentului privind Marea Mediterană[6], statele membre ale UE trebuie să instituie planuri multianuale la nivel național. În pofida unor întârzieri importante, recent s-au înregistrat progrese în îndeplinirea acestei obligații, care este monitorizată îndeaproape. Pentru accelerarea în continuare a acestui proces, Comisia a inițiat proceduri precontencioase împotriva câtorva state membre, iar în 2013 va proceda la eventuale acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor. La nivelul CGPM se iau măsuri pentru a îmbunătăți cadrul de gestionare la nivel subregional. Aceste acțiuni ar trebui să îmbunătățească procesul de adoptare a deciziilor pentru instituirea unor planuri multianuale internaționale. În consecință, se așteaptă ca în cadrul celei de-a 37-a sesiuni a CGPM să fie prezentată o propunere de instituire a unui plan internațional de gestionare a stocurilor de pești pelagici mici din Marea Adriatică. Totodată, în Marea Neagră se iau primele măsuri în direcția instituirii unui plan internațional de gestionare a calcanului. 6. Metoda pentru propunerea TAC 6.1. Principii de stabilire a TAC Acolo unde există planuri pe termen lung care guvernează TAC sau limitele efortului de pescuit, ele trebuie respectate. De asemenea, Comisia va propune TAC sau limite ale efortului de pescuit la niveluri compatibile cu propunerile sale de planuri pe termen lung. În cazul în care există planuri elaborate de consiliile consultative regionale care au fost evaluate de ICES și de CSTEP ca fiind conforme cu standardele pentru MSY, ele vor fi de asemenea respectate. Cu toate acestea, dacă planurile și-au îndeplinit obiectivele de refacere și nu mai prevăd stabilirea posibilităților de pescuit anuale, Comisia va face propuneri în conformitate cu avizele științifice pentru atingerea unor rate de mortalitate prin pescuit corespunzătoare MSY până în 2015. Dacă s-au convenit TAC și alte măsuri cu țări terțe, ele trebuie implementate. Atunci când este furnizat un aviz științific bazat pe date cuprinzătoare și pe analize și prognoze cantitative conform „cadrului MSY” al ICES, TAC trebuie fixate în conformitate cu avizul științific. Atunci când există un astfel de aviz, el trebuie utilizat direct pentru a stabili nivelul cotelor sau al efortului de pescuit, în vederea respectării nivelului MSY până în 2015. Atunci când avizele științifice permit stabilirea TAC la un nivel care face posibilă atingerea nivelurilor MSY înainte de 2015 cu o reducere mică sau nulă a TAC, Comisia va face o astfel de propunere. Atunci când se furnizează avize științifice bazate pe analiza calitativă a informațiilor disponibile (chiar dacă acestea sunt incomplete sau includ aprecieri ale experților), ele trebuie utilizate ca bază pentru deciziile privind TAC. Aspectele specifice ale acestor cazuri sunt tratate în secțiunea 6.2. În cazul în care nu există deloc avize științifice, este necesar să se urmeze principiul precauției într-un mod sistematic, predefinit și transparent [așa cum se arată în Comunicarea COM (2000) 1 final]. 6.2. Procedura în cazul anumitor stocuri pentru care datele sunt limitate Într-o declarație comună a Consiliului și a Comisiei din decembrie 2012, Comisia a afirmat că este de dorit (în lumina avizelor științifice viitoare, acolo unde este posibil) să se mențină TAC pentru stocurile enumerate în anexa III la nivelurile stabilite pentru 2013. Este vorba de stocurile despre a căror stare există informații limitate, care au o importanță economică scăzută, sunt prelevate doar în cadrul capturilor accidentale sau pentru care nivelurile de utilizare a cotelor sunt scăzute. 7. Specii de adâncime TAC pentru speciile de adâncime au fost stabilite pentru 2014[7] și nu sunt prevăzute modificări. 8. calendar Calendarul planificat al lucrărilor este prezentat în cele ce urmează. Conform practicii curente, Comisia va prezenta Consiliului propuneri separate privind posibilitățile de pescuit pentru specii cu o durată de viață scurtă, pe tot parcursul anului, dacă este cazul. Regulamentul privind posibilitățile de pescuit || Avize disponibile || Propunerea Comisiei || Posibilă adoptare de către Consiliu Stocurile din Atlantic, Marea Nordului, Antarctica și alte zone || Iulie – decembrie || Octombrie || Decembrie Marea Baltică || Începutul lunii iunie || Mijlocul lunii septembrie || Octombrie Marea Neagră || Sfârșitul lunii octombrie || Noiembrie || Decembrie ANEXA IA - Sinteza avizelor științifice privind stocurile din Atlanticul de Nord-Est și apele adiacente Tabelul 2. Avize științifice privind pescuitul excesiv || Număr de stocuri de pește || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 Rata exploatării stocului în raport cu rata care asigură producția maximă durabilă este cunoscută || || || 34 || 23 || 32 || 33 || 35 || 39 || 35 || 38 || 41 Stocul este supraexploatat || || || 32 || 21 || 30 || 29 || 30 || 28 || 22 || 18 || 16 Stocul este exploatat la nivelul producției maxime durabile || || || 2 || 2 || 2 || 4 || 5 || 11 || 13 || 20 || 25 % al stocurilor supraexploatate || || || 94% || 91% || 94% || 88% || 86% || 72% || 63% || 47% || 39% ANEXA IB - Sinteza avizelor privind stocurile din Marea Mediterană și Marea Neagră Avize științifice privind pescuitul excesiv al stocurilor demersale și al stocurilor de pești pelagici mici din Marea Mediterană și din Marea Neagră || Nr. || % || || || || || || Stocuri clasificate conform criteriilor (punct de referință convenit) || 85 || 75 || || Alte stocuri neincluse din cauza calității slabe a datelor (punct de referință încă neconvenit) || 28 || 25 || Stocuri luate în calcul (din 27 de specii) || 113 || 100 || || Stocuri clasificate: || || || || Stocul este supraexploatat (peste indicatorul Fmsy sau înlocuitorul acestuia) || 75 || 88 || Stocul este exploatat la un nivel egal sau inferior nivelului Fmsy sau al înlocuitorului acestuia || 10 || 12 || Total stocuri || 85 || 100 || || || || || || ANEXA II — Efortul de pescuit reglementat de planuri multianuale, potrivit informațiilor comunicate CSTEP de către statele membre (informații furnizate de Centrul Comun de Cercetare) Figura 1. Efortul de pescuit reglementat în vestul Mării Baltice Figura 2. Efortul de pescuit reglementat în centrul Mării Baltice Figura 3. Efortul de pescuit reglementat în Kattegat Figura 4. Efortul de pescuit reglementat în Marea Nordului, Skagerrak și estul Canalului Mânecii Figura 5. Efortul de pescuit reglementat în Marea Irlandei Figura 6. Efortul de pescuit reglementat în vestul Scoției Figura 7. Efortul de pescuit reglementat în vestul Canalului Mânecii Figura 8. Efortul de pescuit reglementat în apele ibero-atlantice. Spania nu a prezentat date pentru 2010 și 2011, prin urmare sunt reflectate numai datele până în 2009. ANEXA III. Stocuri pentru care nivelurile TAC trebuie menținute la cele stabilite pentru 2013, cu excepția cazului în care starea stocurilor se modifică semnificativ. Denumire comună || Unitate TAC Mihalț-de-mare albastru || Apele UE și apele internaționale din zonele II și IV Mihalț-de-mare albastru || Apele UE și apele internaționale din zona III Cod || VIb (subunitatea Rockall) Limbă-de-mare comună || VI, Vb, apele internaționale din zonele XII și XIV Limbă-de-mare comună || VIIbc Hering || VIIef Argentină mare || Apele UE și apele internaționale din zonele I și II Argentină mare || Apele UE și apele internaționale din zonele III și IV Mihalț-de-mare || Apele UE și apele internaționale din zonele I și II Mihalț-de-mare || Apele UE și apele internaționale din zona V Cambulă de Baltica || Vb (ape UE), VI, XII, XIV Cambulă de Baltica || VIIbc Cambulă de Baltica || VIII, IX, X și CECAF 34.1.1 Polac || Vb (ape UE), VI, XII și XIV Polac || IX, X, CECAF 34.1.1 (UE) Cod saithe || VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (CE) Limbă-de-mare || VIIIcde, IX, X, CECAF (UE) Șprot || VIIde Brosme || IIIa și UE 22-23 Brosme || UE I, II și XIV Brosme || Apele UE din zona IV [1] COM (2011) 425 final. [2] Directiva 2008/56/CE, JO L 164, 25.6.2008, p. 19. [3] 1 Articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 39/2013 al Consiliului, J.O. L 23, 25.1.2013. [4] O situație a cotelor europene și codurile de culoare aferente fiecărui stoc sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/publications. O analiză completă a stării stocurilor de pește este disponibilă la adresele www.ices.dk și https://stecf.jrc.ec.europa.eu. [5] Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului, JO L 60, 5.3.2008, p. 1-12. [6] Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului, JO L 196, 28.7.2011, p. 42. [7] Regulamentul (UE) nr. 1262/2012 al Consiliului, JO L 356, 22.12.2012, p. 22-33.