CONCLUZIILE PE CARE LE PUTEM DESPRINDE: CE NE ÎNVAȚĂ RĂSPUNSUL ECONOMIC CU PRIVIRE LA PREGĂTIREA PENTRU SITUAȚII DE CRIZĂ UE a luat măsuri decisive pentru a face față consecințelor economice ale pandemiei. În acest scop, Uniunea s-a bazat în mare măsură pe experiența acumulată în urma dificultăților și a crizelor economice și financiare anterioare și pe mecanismele create pentru a le combate. Cu toate acestea, era clar încă de la început că ne confruntam cu o provocare care apare o dată la o sută de ani. O abordare fiabilă în trei etape: -În primul rând UE a luat măsuri urgente pentru a mobiliza resurse ale UE, printre care 82 de miliarde EUR din bugetul UE [inclusiv inițiativele pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII și CRII+)], și a utilizat clauza derogatorie generală a Pactului de stabilitate și de creștere și cadrul temporar pentru ajutoare de stat pentru a permite statelor membre să intervină pe scară largă: în 2020, măsurile naționale s-au ridicat la 3 mii de miliarde EUR sub formă de sprijin fiscal și de lichidități. Acest lucru a fost susținut de acțiunea Băncii Centrale Europene de sprijinire a stabilității financiare. -În al doilea rând, în faza de remediere s-a făcut apel la solidaritate, prin mobilizarea a 540 de miliarde EUR din instrumentele UE pentru a amortiza impactul economic al crizei, inclusiv prin sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj (SURE). -În fine, ne aflăm acum în faza de redresare, în care NextGenerationEU contribuie cu 750 de miliarde EUR, în special prin Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) și REACT-EU, pentru a sprijini investițiile și reformele în următorii șase ani. Răspunsul la nivelul politicilor are trei caracteristici principale: -Rapiditate: Comisia a luat toate deciziile în timp record, menținând în același timp un control democratic adecvat. CRII a intrat în vigoare la doar o lună după ce a fost propusă. Noul instrument european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE), în valoare de 100 de miliarde EUR, a fost, de asemenea, adoptat la o lună după ce a fost propus și a devenit operațional în vara anului 2020. Acordul politic al Consiliului European cu privire la NextGenerationEU a fost atins în mai puțin de două luni de la propunerea Comisiei, iar Decizia privind resursele proprii a fost ratificată pe deplin la doar cinci luni de la începerea CFM corespunzător. Spre comparație, ultimele trei decizii privind resursele proprii au intrat în vigoare după mai mult de doi ani de la începerea CFM corespunzător. -Ambiție: răspunsul economic al UE a unit puncte de vedere diferite. NextGenerationEU a fost instituit ca măsură temporară și excepțională pentru a aborda o criză extraordinară care i-a afectat pe toți. Acest lucru arată că UE are capacitatea de a face față provocărilor. -Coerență: răspunsul economic al UE a asigurat politici fiscale și monetare de sprijin și de consolidare reciprocă. Este important, de asemenea, să se ajungă la un echilibru între răspunsul pe termen scurt și imperativele pe termen mai lung. Prioritățile Comisiei de stabilire a agendei de dinainte de criză au fost integrate pentru redresare și pentru conceperea instrumentului NextGenerationEU, în special pe baza Pactului verde european, a tranziției digitale și a componentei sociale a redresării. Trei concluzii au fost desprinse pentru un viitor răspuns în ceea ce privește domeniul sănătății: -Rolul decisiv al coordonării la nivelul UE: răspunsurile coordonate în materie de politică fiscală națională și rolul major al bugetului UE și al planurilor de redresare și reziliență vor contribui la compensarea impactului asimetric al crizei și vor permite statelor UE să se dezvolte împreună. Această acțiune comună a UE privind economia a reflectat rolul esențial al acțiunii comune a UE în domenii precum vaccinurile, dar s-a putut baza pe experiențele și mecanismele instituite pentru a aborda provocări anterioare din domeniul economic și financiar și nu a fost nevoie să fie improvizată. -Reziliența sistemului UE de coordonare a politicilor: consolidarea rezilienței economiilor naționale, a pieței unice și a ecosistemelor industriale ale UE este un element-cheie al răspunsului la nivelul politicilor. Răspunsul la criza economică și financiară anterioară i-a permis UE să fie mult mai pregătită să reacționeze la consecințele economice, dispunând de instrumente precum clauza derogatorie generală sau uniunea bancară. Politica UE în domeniul sănătății nu dispunea de astfel de instrumente deja instituite care să fie mobilizate în momente de criză. -Rolul UE pe scena mondială: ponderea economiei UE și a monedei euro a fost esențială pentru a spori reziliența UE la șocuri, inclusiv la criza economică declanșată de pandemie. Interdependența strânsă dintre economiile UE și restul lumii s-a evidențiat, de asemenea, încă o dată, importanța lanțurilor de aprovizionare mondiale fiind recunoscută așa cum nu a mai fost niciodată înainte. Cooperarea la nivel mondial în domeniul sănătății trebuie să utilizeze aceeași combinație de angajamente multilaterale și ponderea la nivel mondial a UE în vederea unui răspuns optim în materie de sănătate în situații de criză, printr-o abordare continuă în cadrul inițiativei „Echipa Europa”.