(3)Raportul de țară al Ciprului din 2017 a fost publicat la 22 februarie 2017. Acesta a evaluat progresele realizate de Cipru în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu la 12 iulie 2016, măsurile adoptate pentru a da curs recomandărilor din anii anteriori, precum și progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De asemenea, raportul a inclus un bilanț aprofundat în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, ale cărui rezultate au fost publicate la 22 februarie 2017. În urma analizei sale, Comisia concluzionează că Cipru se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. În special, este esențial ca Cipru să remedieze nivelul ridicat al dezechilibrelor, sub formă de îndatorare excesivă privată, publică și externă, și nivelul ridicat al creditelor neperformante.

(4)La 27 aprilie 2017, Cipru și-a prezentat Programul de stabilitate pentru 2017, iar la 28 aprilie 2017, Programul național de reformă pentru 2017. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Programul național de reformă al Ciprului cuprinde angajamente atât pe termen scurt, cât și pe termen mediu. În special, acesta cuprinde măsuri pentru reducerea gradului de îndatorare a sectorului privat, îmbunătățirea mediului de afaceri, facilitarea accesului la finanțare și reformarea sectorului asistenței medicale, precum și angajamentul de a efectua reforme ale sectorului public și ale sistemului de justiție. Programul național de reformă acoperă, de asemenea, provocările identificate în Raportul de țară pentru 2017 și în Recomandarea pentru zona euro, inclusiv necesitatea de a relansa investițiile și de a asigura sustenabilitatea finanțelor publice. Dacă vor fi puse în aplicare integral în termenele indicate, aceste măsuri vor contribui la soluționarea dezechilibrelor macroeconomice cu care se confruntă Cipru și la îndeplinirea recomandărilor specifice acestei țări. După evaluarea angajamentelor de politică ale Ciprului, Comisia confirmă evaluarea sa anterioară, conform căreia în această etapă nu sunt necesare acțiuni suplimentare în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice. Punerea în aplicare a programului politic de reformă va fi urmărită îndeaproape prin monitorizare specifică.

(5)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost încorporate de statele membre în programele lor finanțate din fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) pentru perioada 2014-2020. Astfel cum se prevede în legislația care reglementează fondurile ESI, Comisia poate solicita unui stat membru, în măsura în care acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice țării, să își revizuiască și să își modifice programele relevante finanțate din fondurile ESI. Comisia a furnizat orientări suplimentare cu privire la aplicarea acestor norme.

(6)În prezent, Cipru face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și al regulii privind datoria. În Programul său de stabilitate pentru 2017, guvernul prevede un excedent bugetar în termeni globali în perioada 2016-2020 (sold global de aproximativ 0,4 % din PIB în perioada acoperită de program). Se preconizează că obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume de a obține o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, va fi atins în 2017. Se estimează că în următorii ani soldul structural recalculat se va îndepărta în mod constant de obiectivul pe termen mediu, ceea ce este contrar cerințelor componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. Conform estimărilor, ponderea datoriei publice în PIB a ajuns la 107,8 % în 2016, va descrește la 99,7 % în 2018 și la 88,8 % până în 2020. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Există riscuri de evoluție negativă în ceea ce privește ipotezele macroeconomice prezentate în cadrul Programului de stabilitate, care sunt legate în principal de nivelul ridicat de credite neperformante și de o posibilă deteriorare a mediului extern.

(7)La 12 iulie 2016, după corectarea deficitului excesiv, Consiliul a recomandat autorităților cipriote să respecte obiectivul bugetar pe termen mediu în 2016 și în 2017. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017 și conform unei evaluări globale, Cipru respectă această cerință în 2017. Pentru 2018, se recomandă ca Cipru să respecte obiectivul bugetar pe termen mediu. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2017, acest lucru ar însemna o rată maximă de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete de 0,3 %, reprezentând o ajustare structurală de 0,2 % din PIB. Conform unei evaluări globale, dacă se mențin politicile actuale există riscul ca în 2018 să se înregistreze o anumită abatere de la acest obiectiv. Se preconizează că Cipru va respecta regula privind datoria în 2017 și în 2018. În linii mari, Consiliul consideră că Cipru trebuie să fie pregătit să ia măsuri suplimentare pentru a asigura conformitatea în 2018.

(8)Datoria publică se află pe o traiectorie descendentă, dar sustenabilitatea sa este în continuare supusă unor riscuri. Este probabil ca anumite măsuri fiscale recente, precum și întârzierile în punerea în aplicare a unor reforme structurale esențiale să ducă la o deteriorare a soldului structural și riscă să reducă posibilitatea de a realiza investiții publice favorabile creșterii.

(9)Deși are una dintre cele mai ridicate mase salariale din zona euro (ca procent din PIB), sectorul public cipriot continuă să fie caracterizat de ineficiențe. În cadrul programului de ajustare macroeconomică au fost elaborate și convenite cu partenerii sociali o serie de reforme pentru a soluționa această problemă. Printre acestea se numără introducerea unui mecanism permanent obligatoriu de limitare a creșterilor salariale pentru angajații din sectorul public, precum și un program cuprinzător de reformă a administrației publice. Totuși, adoptarea acestor reforme legislative se confruntă cu obstacole, în special după votul negativ al Camerei Reprezentanților, în decembrie 2016. Până la adoptarea formei sale obligatorii, mecanismul de limitare a creșterilor salariale din sectorul public este aplicat în temeiul unor contracte colective de muncă, fiind în vigoare până în 2018.

(10)Au fost întreprinse unele reforme în vederea combaterii corupției. Evoluțiile recente includ reforme care urmăresc să profesionalizeze achizițiile publice la nivel local, precum și o lege privind finanțarea partidelor politice adoptată în decembrie 2015. În 2016 a fost adoptată o modificare a Constituției care permite declararea averilor de către funcționarii publici. Cu toate acestea, Organismul de coordonare împotriva corupției nu este dotat cu personalul necesar, iar deficiențele legate de regimul disciplinar al funcționarilor publici rămân nesoluționate.

(11)De asemenea, Cipru continuă să se confrunte cu provocări majore în ceea ce privește funcționarea sistemului judiciar. Ineficiența procedurilor judiciare și capacitatea limitată duc la întârzieri semnificative în tratarea cauzelor. La rândul său, acest fapt subminează mediul de afaceri, în special modul de funcționare a noilor cadre în materie de executare silită și de insolvență. Acestea din urmă au fost introduse pentru a contribui la reducerea datoriei private neviabile, oferind băncilor și creditorilor stimulente pentru a conveni asupra unor soluții de restructurare. Eficacitatea acestor instrumente este însă afectată de o serie de factori, inclusiv de ineficiențele sistemului judiciar menționate anterior, de capacitatea administrativă deficitară și de nivelul scăzut de cunoaștere a procedurilor de către debitori. Întârzierile înregistrate în ceea ce privește tratarea dosarelor și emiterea și transferul titlurilor de proprietate rămân, de asemenea, semnificative. Acestea subminează eforturile de reducere a datoriei și afectează redresarea pieței locuințelor.

(12)Nivelul creditelor neperformante este în scădere, dar rămâne foarte ridicat, ceea ce împiedică buna funcționare a sectorului bancar și are repercusiuni asupra ofertei de credite pentru economia reală. Băncile nu și-au îndeplinit încă obiectivele în materie de restructurare a creditelor stabilite împreună cu Banca Centrală a Ciprului, ceea ce indică necesitatea de a extinde sistemul de stabilire a obiectivelor, de a îmbunătăți eficiența acestuia și de a-i da un caracter obligatoriu, în special prin fixarea unor obiective ambițioase privind reducerea creditelor neperformante, coerente cu strategiile băncilor de reducere a creditelor neperformante. Cazurile de revenire la situația de neîndeplinire a obligațiilor rămân numeroase, reflectând posibile deficiențe ale soluțiilor de restructurare a datoriilor. Nivelurile constituirii de provizioane de risc au crescut, însă rămân sub media pentru zona euro, subliniind nevoia de a asigura faptul că evaluările garanțiilor sunt fiabile și permit constituirea unor provizioane de risc adecvate. Absența unei piețe secundare a creditelor și a unui cadru de securitizare a creditelor limitează posibilitățile de a accelera reducerea efectului de levier și scoaterea creditelor neperformante din bilanțurile băncilor, fiind necesare astfel măsuri legislative și de reglementare suplimentare pentru a completa instrumentele de care este nevoie pentru a facilita gestionarea bilanțului băncilor. În plus, guvernanța și capacitatea administrativă în materie de supraveghere a fondurilor de asigurare și a fondurilor de pensii rămân slabe, ceea ce reprezintă un risc la adresa stabilității financiare.

(13)Redresarea economică a Ciprului continuă. Cu toate acestea, potențialul de creștere rămâne scăzut, fiind afectat de nivelul limitat de punere în aplicare a reformelor structurale, de blocajele din calea investițiilor și de deficiențele mediului de afaceri. Inițiativele de stimulare a creșterii prezentate în planul de acțiune privind creșterea economică sunt puse în aplicare, însă într-un ritm destul de lent. O propunere legislativă care urmărește să atragă și să faciliteze investițiile strategice se află încă în stadiul de proiect. Guvernul lucrează la îmbunătățirea accesului la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii. Pentru a soluționa această problemă presantă, au fost lansate câteva noi inițiative specifice, așa cum s-a indicat în programul național de reformă. Totuși, majoritatea acestor noi inițiative privind accesul la finanțare sunt încă într-un stadiu preliminar. Eforturile de privatizare, care vizează atragerea de investiții străine menite să sporească productivitatea, se confruntă cu o opoziție politică și, în multe cazuri, stagnează. Reforma sectorului energetic poate fi, de asemenea, un factor important pentru competitivitate, însă au existat întârzieri în ceea ce privește punerea sa în aplicare. Este vorba în special de separarea dreptului de proprietate al Autorității pentru energie electrică din Cipru și de instituirea noii piețe a energiei electrice, care depinde în continuare de asigurarea unei independențe efective a operatorului sistemului de transport.

(14)Șomajul este în scădere, însă rămâne la un nivel ridicat, în special în rândul tinerilor și al șomerilor de lungă durată. Planurile de creștere a numărului de consilieri din cadrul serviciilor publice pentru ocuparea forței de muncă și de a ameliora specializarea acestora nu au fost încă puse în aplicare. În plus, este probabil ca aceștia să fie recrutați pe baza unor contracte temporare, ceea ce nu ar aborda provocarea în termeni structurali. În consecință, capacitatea continuă să fie insuficientă pentru a satisface necesitățile persoanelor în căutarea unui loc de muncă, în special a celor care au mai multe dificultăți de a se integra pe piața forței de muncă, și pentru a pune în aplicare măsuri de activare a acestor persoane. Impactul programelor active de ocupare a forței de muncă și al sistemelor de ajutor pentru venit este în continuare limitat de faptul că evaluarea calității și măsurile subsecvente sunt insuficiente.

(15)Cipru menține un nivel al cheltuielilor pentru educație peste media UE. Cu toate acestea, rezultatele școlare sunt slabe și chiar au scăzut față de anii anteriori. Conform rezultatelor pentru 2015 ale Programului pentru evaluarea internațională a elevilor, Cipru se situează pe unul din ultimele locuri din UE în ceea ce privește nivelul competențelor de bază în matematică, științe și lectură. Deși măsurile corective introduse recent, precum îmbunătățirea sistemului de angajare a cadrelor didactice și modernizarea programelor școlare, sunt primii pași în direcția cea bună, luarea unor măsuri suplimentare pentru finalizarea reformelor planificate, inclusiv în ceea ce privește evaluarea cadrelor didactice, ar putea contribui în mod semnificativ la îmbunătățirea situației.

(16)Decalajele în materie de competențe pe piața forței de muncă sunt încă în mare măsură nesoluționate, afectând perspectivele de creștere durabilă pe termen lung. În învățământul secundar superior de educație și formare profesională se înregistrează niveluri de participare scăzute, iar relevanța pentru piața forței de muncă a învățământului superior este scăzută, având drept consecință o proporție ridicată de absolvenți ai învățământului terțiar care lucrează în profesii ce nu necesită neapărat o diplomă de învățământ terțiar.

(17)Sectorul asistenței medicale din Cipru continuă să fie caracterizat de lipsa unei acoperiri universale și de diferite niveluri de ineficiență. Acest lucru limitează accesul la o îngrijire medicală adecvată și eficace. Adoptarea unor măsuri legislative care să creeze un sistem național de sănătate și să asigure o mai mare autonomie a spitalelor publice este esențială pentru îmbunătățirea capacității și a raportului cost-eficacitate din sectorul asistenței medicale, dar nu au fost încă adoptate de Parlament.

(18)În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Ciprului, pe care a publicat-o în raportul de țară din 2017. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Ciprului în anii precedenți. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Cipru, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare.

(19)Consiliul a examinat programul de stabilitate prin prisma acestei evaluări, iar avizul său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

(20)Având în vedere bilanțul aprofundat realizat de Comisie și această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1-4 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în perioada 2017 – 2018, Cipru să întreprindă acțiuni astfel încât:

1.Să își desfășoare politica fiscală în conformitate cu cerințele impuse de componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere, ceea ce implică respectarea obiectivului său bugetar pe termen mediu în 2018. Până la sfârșitul anului 2017, să adopte reformele legislative esențiale pentru îmbunătățirea eficienței în sectorul public, în special în ceea ce privește funcționarea administrației publice și guvernanța întreprinderilor de stat și a administrațiilor locale.