RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR Raport referitor la punerea în aplicare şi relevanţa Planului de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2011-2014 /* COM/2014/0535 final */





RAPORT AL COMISIEI EUROPENE CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR Raport referitor la punerea în aplicare și relevanța Planului de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2011-2014 1. INTRODUCERE Cultura și diversitatea expresiei culturale se numără printre cele mai importante puncte forte ale Europei. Ca sursă de valori, identitate și spirit cetățenesc, cultura contribuie la bunăstarea cetățenilor, la coeziunea socială și la incluziunea socială. De asemenea, cultura influențează creșterea economică, generarea de locuri de muncă și comerțul exterior. În 2007, Comisia Europeană a propus conturarea cooperării europene privind cultura în jurul a trei obiective strategice ale Agendei europene pentru cultură: · promovarea diversității culturale și a dialogului intercultural; promovarea culturii drept catalizator al creativității și al creșterii economice și promovarea culturii ca element vital în relațiile externe ale Uniunii Europene. Această agendă a fost aprobată de Consiliu, iar prioritățile sale au fost ulterior reflectate în două planuri de lucru în domeniul culturii ale Consiliului. În 2010, ajungându-se la concluzia că Planul de lucru în domeniul culturii al Consiliului pentru perioada 2008-2010 a reprezentat o etapă nouă și importantă în dezvoltarea cooperării dintre statele membre în domeniul culturii și a îmbunătățit coerența și vizibilitatea acțiunii europene în domeniu, Consiliul a adoptat cel de-al doilea plan de lucru pentru perioada 2011-2014. Ferm ancorat în aceste trei obiective globale, noul plan de lucru are la bază, de asemenea, reafirmarea de către statele membre ale UE a faptului că prin cultură se poate contribui la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Atunci când a adoptat actualul plan de lucru în domeniul culturii, în decembrie 2010, Consiliul a invitat Comisia să prezinte un raport final referitor la punerea în aplicare și relevanța acestuia înainte de sfârșitul primului semestru din 2014, pe bază de contribuții voluntare din partea statelor membre. Raportul are ca scop să servească drept bază pentru pregătirea următorului plan de lucru. Acest raport vizează mai întâi progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a celor șase priorități sectoriale din planul de lucru prin metodele de lucru prevăzute de Consiliu, precum metoda deschisă de coordonare (MDC). Ulterior, bazându-se pe o evaluare independentă care analiza MDC ca instrument de punere în aplicare a Agendei pentru cultură[1] și pe contribuțiile prezentate de statele membre ale UE pentru un sondaj al Comisiei din 2014, raportul prezintă învățămintele desprinse în ceea ce privește relevanța planului de lucru și instrumentele sale. Capitolul final formulează recomandări pentru demersurile de întreprins în ceea ce privește conținutul și metodele de lucru ale următorului plan de lucru în domeniul culturii post-2014. 2. PROGRESE ÎNREGISTRATE ÎN CEEA CE PRIVEȘTE OBIECTIVELE DIN PLANUL DE LUCRU 2011-2014 Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2011-2014 stabilește un cadru ambițios pentru cooperare și specifică șase priorități pentru acțiune în vederea realizării obiectivelor Agendei europene pentru cultură și a obiectivului Strategiei Europa 2020 referitor la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Aceste priorități sunt: diversitatea culturală, dialogul intercultural și cultura accesibilă și favorabilă incluziunii; sectoarele culturale și creative; competențele și mobilitatea; patrimoniul cultural, inclusiv mobilitatea colecțiilor; cultura în relațiile externe și statisticile culturale. Următoarea secțiune vizează progresele înregistrare în ceea ce privește punerea în aplicare a acțiunilor-cheie prevăzute în planul de lucru pentru fiecare prioritate dintre cele șase priorități sectoriale. 2.1 Diversitatea culturală, dialogul intercultural și cultura accesibilă și favorabilă incluziunii Dialogul intercultural este un obiectiv-cheie din Agenda europeană pentru cultură; în plus, dialogul intercultural și participarea la activități culturale pot consolida coeziunea socială și pot contribui la creșterea favorabilă incluziunii. Experții din statele membre s-au axat mai întâi pe rolul instituțiilor culturale finanțate din fonduri publice în promovarea accesului la cultură, prin folosirea MDC. Analiza lor a peste 80 de politici și practici – reunite în cadrul unui manual de bune practici care a fost publicat în 2013[2] –, i-a determinat să ajungă la concluzia că problema legată de acces este și o problemă legată de lipsa de cerere din partea publicului și că, prin urmare, trebuie încurajată „dezvoltarea publicului”. Pornind de la aceste concluzii, un al doilea grup de experți MDC s-a axat pe politici și bune practici privind instituții publice de artă și cultură ca facilitatori de schimburi între culturi și între grupuri sociale. Acesta a concluzionat că instituțiile culturale ar trebui să își adapteze programele (de exemplu, spectacolele de teatru, expozițiile deschise etc.) astfel încât să se asigure că acestea sunt relevante pentru un public variat. De asemenea, acestea ar trebui: să dispună de personal care să înțeleagă nevoi variate; să depună eforturi pentru a ajunge la noi categorii de public și să creeze spații pentru întâlniri în cadrul instituțiilor.[3] Dat fiind faptul că vizarea copiilor cu vârste școlare și a tinerilor este cea mai evidentă metodă de a forma viitoare categorii de public, un al treilea grup de lucru MDC se axează în prezent pe dezvoltarea sensibilității și a expresiei culturale prin educație la toate nivelurile.[4] 2.2 Sectoarele culturale și creative Sectoarele culturale și creative (SCC-urile) sunt o sursă importantă de diversitate culturală și reprezintă 4,5 % din PIB-ul UE. Ca o recunoaștere a faptului că acestea pot contribui la realizarea obiectivului Strategiei Europa 2020 privind creșterea inteligentă și durabilă, SCC-urile reprezintă cea de-a doua prioritate din planul de lucru. Planul de lucru prevede o mare varietate de acțiuni care să fie puse în aplicare de către Comisie și grupurile MDC. În 2012, Comisia a publicat o strategie globală de promovare a sectoarelor culturale și creative din UE pentru crearea de locuri de muncă și creștere economică[5]; această strategie se bazează pe răspunsurile la Cartea verde din 2010 privind eliberarea potențialului industriilor culturale și creative[6]. Strategia a invitat statele membre să elaboreze noi modele de guvernanță la nivel național și regional, pe baza cooperării dintre diferite sectoare și politici, pentru a se elibera pe deplin potențialul SCC-urilor și a le ajuta să răspundă provocărilor generate de globalizare și digitizare. De asemenea, strategia a deschis drumul pentru creșterea cooperării în domeniul SCC-urilor între inițiative relevante ale diferitelor servicii ale Comisiei. De exemplu, Alianța europeană a industriilor creative, care a combinat învățarea în materie de politici cu testarea unor modele de acces la finanțare și la inovare, a fost invitată să își împărtășească rezultatele cu experții din grupurile MDC relevante. Trei grupuri MDC au desfășurat activități privind această prioritate. Două grupuri MDC au elaborat rapoarte referitoare la cele mai bune practici: un raport privind utilizarea strategică a fondurilor structurale pentru a se folosi la maximum potențialul SCC-urilor (2012)[7] și un raport privind strategiile în materie de sprijin pentru export și de internaționalizare a SCC-urilor (2014). [8] Ambele rapoarte au devenit instrumente utile pentru factorii de decizie la nivel național și regional și sunt documente de referință citate frecvent. Al treilea grup de lucru MDC se axează pe sistemele de finanțare existente pentru SCC din statele membre ale UE. Acest grup a fost lansat în 2014 și va elabora, până la sfârșitul anului 2014, un raport de bune practici în domeniul ingineriei financiare pentru IMM-urile din SCC.Ca și celelalte grupuri MDC, acesta va contribui astfel la crearea unui corpus de recomandări în materie de politici, care pot ajuta la proiectarea de politici care consolidează contribuția SCC la creșterea inteligentă și durabilă. 2.3 Competențele și mobilitatea Atunci când călătoresc și lucrează în cadrul Uniunii, artiștii ajută la crearea unui spațiu cultural comun european. Fiind mobili, ei își sporesc, de asemenea, oportunitățile de a-și extinde categoriile de public, de a-și promova carierele și, în general, de a contribui la creativitate și inovare. În 2012, pentru a contribui la îmbunătățirea cadrului de politică, un grup de lucru MDC a emis un raport care oferă recomandări concise și practice factorilor de decizie, denumit „Crearea unui cadru puternic pentru mobilitatea artiștilor: cinci principii-cheie”[9]. Un alt grup de lucru MDC, lansat în 2013, va elabora un manual de bune practici privind reședințele artiștilor, până la sfârșitul anului 2014. Artiștii care se deplasează la nivelul Uniunii întâmpină numeroase probleme, inclusiv lipsa de informații complete privind aspecte administrative precum vizele și securitatea socială. Prin urmare, ca parte a planului de lucru, un grup de experți convocat de către Comisie a elaborat standarde comune privind servicii de informare și consiliere pentru artiști și profesioniști din domeniul culturii care intenționează să fie mai mobili[10]. Acest set de standarde poate fi acum utilizat de către statele membre pentru a crea sau a revizui portalurile existente de informare. De exemplu, acesta este cazul în Germania și Austria. Cu toate acestea, chiar dacă sunt disponibile informații, normele privind vizele, securitatea socială și impozitarea la nivel transfrontalier rămân complexe, în special pentru artiștii care lucrează în baza unor contracte pe termen scurt, precum și pentru cei care au statute profesionale diferite, în mai multe state. Din acest motiv, ca parte a planului de lucru, Comisia a organizat două seminarii în 2013 și 2014, reunind membri relevanți ai personalului din Comisie, reprezentanți ai statelor membre ale UE și ai sectorului cultural. Obiectivul lor a fost să faciliteze schimbul de bune practici și să prezinte o serie de recomandări. Acestea includ, de exemplu, crearea mai multor portaluri de informare multilingve în statele membre sau nevoia de îmbunătățire a coordonării dintre administrații și conformitatea în mai mare măsură cu cea mai recentă legislație a UE privind coordonarea sistemelor de securitate socială. La nivelul UE, Comisia a adoptat la 1 aprilie 2014 un „pachet privind vizele”, care include un nou tip de „vize de circuit” care ar permite resortisanților unor țări terțe care intră în mod legitim în spațiul Schengen să circule în cadrul acestuia timp de maximum un an[11]. Acestea s-ar aplica, de exemplu, pentru artiștii care realizează spectacole în direct și artiștii de circ. În ceea ce privește impozitele, grupul de experți creat de Comisie, în care va fi reprezentat sectorul spectacolelor în direct, va contribui la identificarea problemelor fiscale întâmpinate de persoanele fizice care sunt active la nivel transfrontalier în cadrul UE, precum și a bunelor practici. Această prioritate s-a axat și pe competențe. Subiectele abordate includ promovarea parteneriatelor creative, identificarea și dezvoltarea competențelor prin intermediul unor consilii pentru sectorul culturii, precum și promovarea cunoștințelor despre mass-media. În 2013, un grup MDC a elaborat un manual de politici[12] care identifică și realizează modele de practici și de parteneriate creative de succes, pentru a încuraja interacțiunea dintre sectoarele culturale și creative și alte sectoare, precum educația și formarea, precum și sectorul de afaceri. Grupul a constatat că parteneriatele creative sunt instrumente cu impact considerabil și costuri scăzute care pot contribui la dezvoltarea unor atitudini care sunt esențiale pentru inovare și creativitate și pot contribui la prevenirea părăsirii timpurii a școlii sau la remedierea acestei probleme. 2.4 Patrimoniul cultural, inclusiv mobilitatea colecțiilor Patrimoniul cultural al Europei reprezintă mult mai mult decât un repertoriu de cunoștințe; este și o resursă partajată și un bun comun. Patrimoniul aduce o contribuție majoră la definirea identității cetățenilor europeni și contribuie la coeziunea socială și la dezvoltarea economică. Prin urmare, acesta poate contribui la realizarea obiectivelor din Strategia Europa 2020. În 2012, un grup MDC a examinat metode de simplificare a procesului de a da și de a lua cu împrumut obiecte culturale între statele membre ale UE. Acesta a elaborat recomandări practice și un set de instrumente care conține orientări pentru a introduce: sisteme de garanții guvernamentale, răspundere partajată și evaluare a riscurilor; o listă de verificare a evaluării; bune practici în ceea ce privește evaluarea riscurilor și reducerea costurilor de transport și un glosar multilingv. Pentru a finaliza această activitate, a fost realizată o cercetare comparativă pentru a se analiza sisteme de evaluare a lucrărilor de artă în scopuri privind asigurarea, garanțiile guvernamentale și răspunderea partajată.[13] Digitizarea a fost o altă prioritate-cheie, acordându-se o atenție deosebită patrimoniului cinematografic și bibliotecii și arhivei digitale a Europei, Europeana[14]. În 2011, Comisia a adoptat o recomandare privind conservarea digitală și digitizarea materialelor culturale și accesul online la acestea. Aceasta a solicitat statelor membre să își intensifice eforturile și să implice sectorul privat în mai mare măsură în digitizarea materialelor culturale. În ceea ce o privește, Comisia a inclus Europeana ca una dintre infrastructurile de servicii digitale eligibile pentru sprijin în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei. De asemenea, Comisia a asigurat accesibilitatea interfeței și a conținutului Europeana pentru persoanele cu handicap. În final, un grup ad-hoc de experți convocat de Comisie a analizat fezabilitatea elaborării de orientări europene și a unui cod deontologic privind obligația de diligență în scopul combaterii traficului ilicit de bunuri culturale. Înainte de a întreprinde alte acțiuni, grupul a sugerat să se aștepte adoptarea variantei revizuite a Directivei 93/7/CEE[15] privind restituirea bunurilor culturale care au părăsit ilegal teritoriul unui stat membru. Pentru a acompania și a sprijini progresul acestor activități, Comisia a prezentat, în iunie 2014, un document de politică ce pledează în favoarea unei cooperări mai strânse la nivelul UE, permițând o abordare integrată care ar ajuta sectorul european al patrimoniului să facă față provocărilor actuale; acest document invită părțile interesate să profite pe deplin de oportunitățile oferite de programele de finanțare ale UE în vigoare[16]. 2.5 Cultura în relațiile externe ale UE Agenda pentru cultură a identificat cultura ca element vital în relațiile externe ale UE. Planul de lucru a prevăzut mai multe activități în acest domeniu, precum organizarea de reuniuni comune informale între înalții funcționari din ministerele culturii și din ministerele afacerilor externe. Aceste activități ar sprijini și obiectivele Strategiei Europa 2020 și ale Agendei pentru cultură. Mai multe astfel de reuniuni au fost organizate de președințiile UE și au contribuit la dezvoltarea unei abordări strategice a culturii în relațiile externe ale UE. În plus, în 2012, Comisia a convocat un grup de experți pentru a analiza acest domeniu. Acesta a elaborat un set de recomandări și principii pentru dezvoltarea unei abordări strategice a culturii în relațiile externe ale UE, China fiind caz de test. Miniștrii culturii din UE au sprijinit această abordare în cadrul unei dezbateri de orientare care a avut loc în mai 2013. Ratificarea și obiectivele Convenției UNESCO din 2005 privind protejarea și promovarea diversității expresiilor culturale au fost promovate în relațiile cu țări terțe, precum în cadrul conferinței ministeriale din Tbilisi, organizată în iunie 2013[17], sau prin declarațiile comune privind cultura semnate cu parteneri strategici ai UE[18]. 2.6 Statisticile culturale Pentru politicile bazate pe date concrete, sunt esențiale statisticile comparabile privind contribuția culturii la economie și coeziune socială. Cu toate acestea, nu există niciun sistem european veritabil pentru statistici culturale. Singurele date care pot fi utilizate sunt cele furnizate de statele membre, iar aceste date sunt foarte greu de comparat între ele, printre altele, din cauza diferențelor de definire a domeniului cultural și a limitelor sale. În mai 2012, proiectul „Rețeaua Sistemului Statistic European în domeniul culturii”[19] a propus un cadru metodologic pentru furnizarea de date culturale comparabile la nivelul UE. Punerea sa în aplicare va necesita eforturi suplimentare din partea Eurostat și sprijin din partea birourilor naționale de statistică. În această privință, au fost inițiate la nivelul Eurostat activități de dezvoltare și publicare a unui set de statistici europene regulate privind cultura și se preconizează ca aceste activități să producă rezultate începând din 2015. În 2011, Eurostat a publicat și o nouă ediție a broșurii privind statisticile culturale[20]. În planul de lucru se solicită Comisiei, de asemenea, să îmbunătățească statisticile privind mobilitatea artiștilor. Cu toate acestea, un grup de experți convocat de Comisie a concluzionat că unele probleme metodologice îl împiedică să elaboreze o metodă de eșantionare fiabilă pentru a măsura mobilitatea artiștilor și a profesioniștilor domeniul culturii. 3. METODE DE LUCRU Instrumentele și metodele de lucru pentru punerea în aplicare a planului de lucru au inclus grupuri de lucru formate din experți din state membre care au organizat reuniuni MDC, grupuri de experți convocate de Comisie, reuniuni ale înalților funcționari organizate de președințiile UE, studii și rapoarte. 3.1 Metoda deschisă de coordonare (MDC) MDC este un cadru flexibil, facultativ de structurare a cooperării dintre statele membre în domeniul culturii, care este organizat în jurul unor obiective strategice și care promovează schimburile de bune practici. MDC a fost metoda cea mai frecvent utilizată pentru a produce rezultate în cadrul planului de lucru pentru perioada 2011-2014. În medie, grupurile au fost compuse din 25 de experți, reprezentând un număr echivalent de state membre. Experții aveau diverse studii și experiențe profesionale, reprezentând ministere naționale, universități și societatea civilă. Toți membrii grupurilor MDC au fost invitați să disemineze la nivel extins rezultatele lor, atât la nivel național, cât și regional. Planurile de diseminare a rezultatelor, introduse la propunerea Comisiei, s-au dovedit utile. Comisia a jucat, de asemenea, un rol activ în diseminarea rezultatelor la nivel european și în cadrul conferințelor relevante, precum Forumurile europene pentru cultură din 2011 și 2013. 3.2 Dialogul structurat cu societatea civilă Concluziile Consiliului prin care se adoptă planul de lucru au solicitat Comisiei și statelor membre să consulte și să informeze regulat părțile interesate cu privire la progresul realizat și rezultatele obținute în urma punerii în aplicare a planului de lucru. Comisia a invitat regulat platforma pentru o Europă interculturală, platforma privind accesul la cultură și platforma industriilor culturale și creative să participe la reuniunile MDC. Aceste platforme fac parte din dialogul structurat pe care Comisia îl desfășoară cu societatea civilă din 2008. Unele state membre, precum Austria, au organizat seminarii pentru a face publice rezultatele MDC pentru părțile interesate relevante. 3.3 Informații către țări terțe Țările candidate, membrele Asociației Europene a Liberului Schimb și alte țări care participă la programul Cultura al UE au fost constant informate cu privire la activitățile desfășurate în cadrul planului de lucru. 4. LECȚII ÎNVĂȚATE 4.1 Relevanța și impactul planului de lucru pentru perioada 2011-2014 În 2013, Comisia a solicitat un raport de evaluare externă[21] pentru a se analiza relevanța, eficacitatea, eficiența și sustenabilitatea MDC ca instrument de punere în aplicare a Agendei europene pentru cultură și a Planului de lucru în domeniul culturii. Raportul a concluzionat că varietatea de activități întreprinse și nivelul de participare și implicarea generată au demonstrat că procesul MDC a sprijinit realizarea obiectivelor de politică ale Agendei pentru cultură. Raportul a evidențiat că, în general, temele și subiectele acoperite de ambele generații[22] de procese MDC s-au dovedit în egală măsură relevante pentru elaborarea politicilor la nivel național și la nivelul UE și că grupurile de lucru au satisfăcut cererea de oportunități de învățare reciprocă. Dovezile au sugerat că este satisfăcută o dublă nevoie: de a partaja practicile din alte țări și de a afla despre acestea, precum și de a afla despre politicile UE în domenii de relevanță deosebită pentru interesele naționale și de a participa la elaborarea acestora. În general, participarea la reuniunile MDC a fost satisfăcătoare. Mixul de funcționari, practicieni și experți externi a consolidat calitatea activităților desfășurate. Evaluatorii au indicat că unul dintre cei mai importanți factori de examinat din punctul de vedere al profilului participanților privește legăturile persoanelor respective cu factorii de decizie esențiali din țările lor de origine (de exemplu, din ministere). Evaluatorii au concluzionat că beneficiile și impactul MDC au legătură în special cu învățarea reciprocă, schimburile de bune practici și crearea de rețele europene de cunoștințe privind subiecte culturale specifice. Aceștia consideră că, deși a fost dificil să se măsoare amploarea impactului general al MDC, anumite activități și rezultate au contribuit efectiv la evoluția politicilor naționale și se pare că o parte din aceste rezultate pot fi atribuite direct MDC. Evaluatorii au observat, de asemenea, că a existat potențial pentru a obține un impact mai însemnat, prin intermediul unor conexiuni mai puternice între participanții la MDC și factorii de decizie esențiali de la nivel național, precum și prin intermediul unor canale mai bune de schimb de informații între aceștia. În 2014, Comisia a efectuat un sondaj la care au participat toate statele membre ale UE. Acesta a arătat că 86 % din statele membre considerau că planul de lucru s-a axat pe priorități corecte, iar 85 % au fost de părere că punerea lor în aplicare a îndeplinit, per ansamblu, așteptările guvernului. În plus, 75 % au fost de acord că planul de lucru a avut un impact pozitiv asupra sectorului cultural din țara lor și că a fost relevant pentru elaborarea politicii culturale. Un număr similar de respondenți (72 %) au declarat că planul de lucru a fost relevant pentru punerea în aplicare a politicii culturale în țara lor, iar 21 % au considerat că nu aceasta a fost situația. Statele membre au exprimat o opinie ușor mai eterogenă cu privire la rolul jucat de planul de lucru în coordonarea politicii culturale la nivelul UE, 67 % considerând că s-a îmbunătățit coordonarea, iar 25 % considerând că nu. În mod similar, 68 % au fost de acord că planul de lucru a dus la o mai bună recunoaștere a contribuției culturii la realizarea obiectivelor generale ale Strategiei Europa 2020, în timp ce 18 % nu au fost de aceeași părere. 65 % au fost de acord că planul de lucru a îmbunătățit coordonarea dintre UE și părțile interesate din domeniul culturii; numai 10 % au declarat că nu aceasta este situația. 4.2. Relevanța și impactul instrumentelor și metodelor de lucru 86 % dintre statele membre au considerat că planul de lucru a folosit structurile și metodele de lucru corecte. Evaluatorii externi au analizat un total de 10 grupuri MDC. Aceștia au concluzionat că rezultatele celei de-a doua generații MDC (2011-2014) au fost percepute ca fiind o îmbunătățire considerabilă, cu o atenție deosebită acordată emiterii unui număr mai mare de materiale practice, precum orientări, manuale, instrumente etc. Aceștia au observat că ar putea exista riscul ca presiunea timpului să afecteze negativ calitatea rezultatelor pe viitor și au recomandat eventuala prelungire a duratei (și/sau a numărului de reuniuni) a ciclului grupurilor de lucru MDC. Evaluatorii au observat că, în ansamblu, a existat un sprijin larg pentru modul de funcționare actual al MDC, un rezultat confirmat de sondajul realizat de Comisie asupra statelor membre, în care 93 % au avut o părere pozitivă cu privire la performanța MDC și la rolul jucat de MDC în punerea în aplicare a planului de lucru. Evaluatorii au constatat că organizarea și gestionarea procesului MDC au fost eficiente, iar sprijinul oferit de Comisie a fost considerat foarte util. Evaluatorii au sugerat că mai multe vizite de studiu, ca parte a procesului MDC, ar putea crește în continuare interacțiunea și implicarea. De asemenea, aceștia au sugerat adoptarea unei abordări mai aprofundate, bazate pe date concrete, pentru a îmbunătăți în continuare calitatea rezultatelor. Evaluatorii au observat că interacțiunea dintre grupurile de lucru MDC și procesul de dialog structurat care implică societatea civilă a fost limitată și că existau eventuale beneficii ale unei integrări mai strânse. Evaluatorii au observat, de asemenea, că ar trebui evitate rigiditatea și instituționalizarea inutilă și că ar trebui să fie introdus un nivel mai ridicat de flexibilitate, dacă este posibil. Astfel, s-ar permite adaptarea temelor pentru discuție în funcție de nevoile participanților, precum și o participare mai flexibilă, oferind tuturor organizațiilor interesate oportunitatea de a contribui la dialog. 5. CĂTRE UN NOU PLAN DE LUCRU ÎN DOMENIUL CULTURII 5.1 Durata și metodele de lucru Potrivit sondajului Comisiei din 2014, 68 % dintre statele membre ale UE ar dori ca noul plan de lucru în domeniul culturii să aibă o perioadă de patru ani, iar 73 % ar dori să existe o evaluare la jumătatea perioadei. Prin urmare, Comisia propune ca noul plan de lucru să aibă o durată de patru ani, începând din 2015, și să fie împărțit în două etape a câte doi ani. În 2016, o evaluare aprofundată la jumătatea perioadei ar permite modificarea planului de lucru ținând cont de noile provocări sau întoarcerea la aspecte la care s-a lucrat în cadrul planurilor de lucru anterioare, dar care nu au reprezentat priorități imediate în 2015. În fiecare etapă ar trebui să își desfășoare activitatea în paralel maximum patru grupuri de experți MDC, care să permită Comisiei să sprijine în mod eficient procesul, iar Consiliului și președințiilor să folosească rezultatele planului de lucru. Alte eventuale îmbunătățiri vor fi examinate atunci când se va elabora planul de lucru care va fi pus în aplicare începând din 2015. 5.2. Provocări care trebuie abordate și priorități tematice În cadrul reuniunii din mai 2014 a Consiliului a avut loc o dezbatere de orientare pentru pregătirea noului plan de lucru al Consiliului în domeniul culturii. Miniștrii culturii din UE au identificat o serie de provocări care trebuie abordate de cooperarea europeană în domeniul culturii: impactul trecerii la era digitală asupra culturii și operatorilor din sectorul cultural; explorarea de noi modele de finanțare pentru cultură ca răspuns la un context financiar în schimbare; promovarea accesului la cultură și a participării la aceasta, inclusiv prin mijloace digitale; abordarea modelelor de guvernanță culturală în schimbare; o mai bună înțelegere și măsurare a impactului culturii și promovarea rolului culturii în cadrul altor politici („integrare”). Miniștrii și-au confirmat interesul față de patrimoniul cultural și dezvoltarea sectoarelor culturale și creative. De asemenea, aceștia au fost de acord că garantarea diversității culturale a fost un motiv-cheie pentru îmbunătățirea coordonării acțiunilor. De asemenea, a fost evidențiată nevoia de a începe pregătirea pentru următoarea etapă a fondurilor structurale și de investiții europene. Aceste domenii de acțiune sunt pe deplin în concordanță cu obiectivele globale ale Agendei europene pentru cultură și ale Strategiei Europa 2020. Un plan de lucru simplificat, axat pe un număr limitat de priorități de nivel înalt, ar face posibilă obținerea unor rezultate cu o valoare adăugată mai clară. Prin urmare, Comisia recomandă ca noul plan de lucru să vizeze următoarele priorități: sprijinirea diversității culturale și a accesului la cultură; patrimoniul cultural; promovarea inovării de către sectoarele culturale și creative și în cadrul acestora, inclusiv promovarea mediilor digitale și îmbunătățirea guvernanței și integrarea culturii în celelalte politici. Aceste propuneri, printre altele, vor fi discutate la momentul elaborării noului plan de lucru. 5.3 Metode de lucru Metoda deschisă de coordonare (MDC) Deși statele membre sunt mulțumite de modul de funcționare al MDC, din evaluarea externă independentă și din sondajul Comisiei rezultă că pot fi aduse mici îmbunătățiri modului său de funcționare. Fiecare proces al MDC ar trebui să producă rezultate bine definite, practice și, dacă este posibil, Comisia va solicita activități de cercetare pentru sprijinirea activității sale, în scopul de a reuni mai multe elemente concrete. Durata grupurilor de lucru MDC ar trebui să fie puțin prelungită de la un an și jumătate la doi ani, însumând șase reuniuni. Învățarea reciprocă ar putea fi îmbunătățită prin intermediul unor vizite de studiu care să fie introduse pe parcursul MDC. Dialogul structurat cu societatea civilă În conformitate cu recomandările evaluatorilor externi, Comisia intenționează să continue să desfășoare un dialog regulat cu societatea civilă, deși va modifica procesul pentru a permite contribuții ale societății civile mai deschise, mai favorabile incluziunii și mai flexibile. Comisia va implementa un dialog structurat reînnoit care se va axa pe inițiative și teme specifice legate de cele din noul plan de lucru, cu sprijin minim pentru funcții administrative. Odată implementat, dialogul structurat reînnoit și participanții la acesta vor furniza expertiză care ar putea fi împărtășită grupurilor de experți MDC relevante. Comisia intenționează, de asemenea, să folosească în continuare Forumurile europene pentru cultură bienale pentru a face publice rezultatele planului de lucru pentru părțile interesate europene. 5.4 Folosirea rezultatelor la nivel național și european Deși MDC s-a dovedit un cadru bun pentru colaborarea în rețea a administrațiilor din UE și pentru învățarea reciprocă, integrarea recomandărilor grupurilor de experți în procesul de elaborare a politicilor la nivel național și european este în continuare o provocare. Pentru a aborda acest aspect, diseminarea rezultatelor la nivel regional, național și european trebuie să fie una dintre prioritățile din planul de lucru. Poate contribui la aceasta și desfășurarea de discuții regulate privind constatările MDC cu statele membre și Direcția Generală Cultură a Comisiei. Unele state membre au propus și consolidarea legăturii dintre prioritățile politice ale UE și rezultatele planului de lucru. Acest lucru ar putea fi realizat prin introducerea unor concluzii relevante privind MDC în agenda reuniunilor Consiliului și prin asigurarea faptului că prioritățile din planul de lucru sunt mai clar integrate în prioritățile triourilor de președinții. 6. CONCLUZII Parlamentul European, Consiliul, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor sunt invitate să ia act de prezentul raport. Consiliul este invitat să folosească prezentul raport ca bază pentru pregătirea următorului plan de lucru al UE în domeniul culturii și să examineze propunerile privind provocările care trebuie abordate și metodele de lucru revizuite prezentate în acest raport. [1]„Evaluarea metodei deschise de coordonare și a dialogului structurat ca instrumente de punere în aplicare a Agendei pentru cultură la nivelul UE”, de către Ecorys, societate de consultanță internațională (2013). [2]http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/omc-report-access-to-culture_en.pdf [3] http://ec.europa.eu/culture/library/reports/201405-omc-diversity-dialogue_en.pdf [4]Acest grup MDC ar trebui să își finalizeze activitatea în 2015. [5]COM(2012) 537. [6]COM(2010) 183. [7]http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/structural-funds-handbook_en.pdf [8]http://ec.europa.eu/culture/library/reports/eac-omc-executive-summary-ccs-strategies_en.pdf [9]http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/omc-report-mobility-of-artists_en.pdf [10]http://ec.europa.eu/culture/library/publications/mobility-info-standards_en.pdf [11]Totuși, fără a sta în cadrul unui stat membru pentru mai mult de 90 de zile în orice perioadă de 180 de zile. [12]http://ec.europa.eu/culture/library/reports/creative-partnerships_en.pdf [13]http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/omc-report-mobility-of-collections_en.pdf; http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/toolkit-mobility-of-collections_en.pdf [14]http://www.europeana.eu/portal/ [15]http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:31993L0007:ro:HTML [16] Comunicarea Comisiei „Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european” [COM (2014) 477 final]. [17]La conferința ministerială a Parteneriatului estic privind cultura, desfășurată în Georgia, în iunie 2013, partenerii estici și-au confirmat angajamentul de a pune în aplicare pe deplin convenția. [18]De exemplu, Brazilia, China și Mexic. [19]http://ec.europa.eu/culture/library/reports/ess-net-report_en.pdf [20]http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-32-10-374/EN/KS-32-10-374-EN.PDF [21]„Evaluarea metodei deschise de coordonare și a dialogului structurat ca instrumente de punere în aplicare a Agendei pentru cultură la nivelul UE”, de către Ecorys, societate de consultanță internațională. [22]2008-2010 și 2011-2014.