Coordonarea politicilor economice în 2021:

depășirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre

1.Introducere

Uniunea Europeană a luat măsuri fără precedent pentru a combate pandemia de COVID-19, a atenua impactul crizei și a înscrie economia pe o traiectorie de creștere solidă, durabilă și favorabilă incluziunii. În ultimul an, UE și statele membre au dat dovadă de hotărâre și solidaritate în adoptarea unei serii de măsuri de politică pentru combaterea pandemiei, limitarea impactului economic și social al acesteia, menținerea unor condiții de finanțare favorabile, protejarea integrității pieței unice și pregătirea unei redresări rapide, durabile și favorabile incluziunii. Potrivit previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021 , s-a înregistrat o contracție a activității economice mai redusă decât se preconizase anterior, datorită măsurilor de sprijin de urgență luate pentru a furniza lichidități întreprinderilor și a proteja veniturile și locurile de muncă ale cetățenilor UE.

Progresele înregistrate prin dezvoltarea de vaccinuri și derularea campaniilor de vaccinare în masă în Europa au ameliorat perspectivele față de cele din toamnă. Vaccinarea în UE este în grafic pentru a atinge obiectivul stabilit, ca 70 % din toți adulții să fie vaccinați până în luna iulie a acestui an . Potrivit previziunilor economice ale Comisiei din primăvara anului 2021, economia UE ar urma să revină la nivelul de producție trimestrială de dinainte de criză în cursul anului 2021, urmând să se înregistreze o creștere a activității economice în toate statele membre. După ce în ultimii ani se înregistrase o tendință descendentă cu privire la riscurile la adresa stabilității macroeconomice, criza provocată de pandemia de COVID-19 poate conduce la apariția de riscuri mai mari în acest sens. Un nivel ridicat de coordonare și utilizarea eficace a tuturor instrumentelor de politică ale UE vor fi esențiale pentru a aborda aceste riscuri și pentru a preveni noi divergențe.

NextGenerationEU, în valoare de 750 de miliarde EUR, este un instrument-cheie prin care UE va stimula investițiile și redresarea astfel încât să iasă din actuala criză mai puternică și mai rezilientă. Utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență („mecanismul”) va contribui la transformarea economiilor și societăților noastre în economii și societăți mai durabile, mai favorabile incluziunii, mai reziliente și mai bine pregătite pentru tranziția verde și cea digitală. Mecanismul, care este elementul central al instrumentului NextGenerationEU, le va oferi statelor membre sprijin financiar la scară largă în valoare de până la 672,5 miliarde EUR sub formă de granturi și împrumuturi pentru finanțarea reformelor și a investițiilor.

Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale stabilește acțiuni concrete de consolidare a dimensiunii sociale în toate politicile Uniunii și va contribui la asigurarea unei redresări favorabile incluziunii . Cu ocazia summitului social de la Porto din 7-8 mai 2021, liderii UE au recunoscut Pilonul european al drepturilor sociale ca element fundamental al redresării și au subliniat în Declarația de la Porto hotărârea lor de a continua aprofundarea punerii sale în aplicare la nivelul UE și la nivel național. Acest lucru va consolida eforturile Uniunii către o tranziție digitală, verde și echitabilă și va contribui la realizarea unei convergențe sociale și economice ascendente, abordându-se provocarea demografică și asigurându-se oportunități egale pentru toți. Cele trei noi obiective principale ale UE și obiectivele secundare complementare, care urmează să fie atinse până în 2030 în domeniul ocupării forței de muncă, al competențelor și al incluziunii sociale, vor sprijini progresele către o Europă socială puternică . În plus, tabloul de bord social revizuit va contribui la monitorizarea progreselor înregistrate în direcția punerii în aplicare a principiilor pilonului social ca parte a cadrului de coordonare a politicilor în contextul semestrului european. În plus, liderii UE au salutat propunerea comună a partenerilor sociali europeni privind un set alternativ de indicatori pentru măsurarea progreselor economice, sociale și de mediu, în completarea PIB-ului ca instrument de măsurare a bunăstării, pentru o creștere durabilă și favorabilă incluziunii.

Durabilitatea mediului, productivitatea, echitatea și stabilitatea macroeconomică rămân principiile directoare ale agendei economice a UE. Conceptul de sustenabilitate competitivă și cele patru axe ale sale, identificate la începutul mandatului actualului colegiu, continuă să fie prioritățile generale ale strategiei de creștere pe termen lung a UE, în concordanță cu Pactul verde european, sprijinind astfel planurile de redresare și reziliență ale statelor membre. În plus, transformarea digitală a societăților, a întreprinderilor și a economiilor noastre este esențială pentru creșterea productivității și a competitivității Europei, care să ducă la o redresare robustă, în conformitate cu deceniul digital.

Asigurarea unei coordonări eficace a politicilor în cadrul semestrului european rămâne esențială pentru a înscrie economia UE pe o traiectorie de creștere după criză. Deși ciclul din acest an a fost adaptat temporar pentru a permite lansarea instrumentului, semestrul european continuă să sprijine discuțiile în materie de politici între statele membre, schimbul de bune practici și stabilirea împreună a căii de urmat. În planurile lor de redresare și reziliență, statele membre trebuie să abordeze în mod eficace toate provocările sau un subset semnificativ de provocări identificate în recomandările relevante specifice fiecărei țări, inclusiv aspectele fiscal-bugetare ale acestora. În ceea ce privește aspectele care nu se încadrează în domeniul de aplicare al mecanismului, acele recomandări care nu sunt abordate rămân valabile și vor continua să fie monitorizate în cadrul semestrului european.

2.Situația și perspectivele privind economia și ocuparea forței de muncă

Se preconizează că economia UE va înregistra o revenire puternică. Din toamna trecută, măsurile stricte de limitare a răspândirii COVID-19 au făcut ca economia UE să intre din nou în recesiune. Pe măsură ce măsurile de izolare sunt relaxate treptat și procesul de vaccinare avansează, se preconizează că activitatea în UE va înregistra o creștere în toate statele membre, cu o accelerare din a doua jumătate a anului 2021, care va reflecta și impulsul de creștere ce va fi dat de punerea în aplicare a planurilor naționale de redresare și reziliență. Viteza redresării va fi diferită de la un stat membru la altul și de la o regiune la alta. Se preconizează că, până la sfârșitul anului 2022, toate statele membre ale UE vor atinge nivelul de producție trimestrială de dinainte de criză.

Măsurile fiscal-bugetare foarte importante și setul amplu de măsuri monetare au limitat daunele economice și stimulează redresarea. Datorită activării rapide a clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere și a cadrului temporar privind ajutoarele de stat , a fost posibilă oferirea unui sprijin bugetar pe scară largă în toate statele membre. În 2020, statele membre au furnizat un sprijin bugetar total estimat la peste 6 ½ % din PIB. În consecință, deficitul public agregat al zonei euro și al UE a crescut de la niveluri care nu mai fuseseră niciodată atât de mici, de aproximativ 0,5 % din PIB în 2019, la aproximativ 7 % în 2020. În plus, BCE a adoptat un set amplu de măsuri de politică monetară pentru a menține condiții favorabile de finanțare pentru toate sectoarele economiei, în vederea sprijinirii activității economice și a menținerii stabilității prețurilor pe termen mediu. Efectele de consolidare reciprocă ale politicilor fiscal-bugetare și monetare, combinate cu măsuri de reglementare și prudențiale pentru sectorul financiar, au fost esențiale pentru atenuarea impactului crizei.

Datorită măsurilor luate la nivelul UE și la nivel național, impactul pandemiei asupra piețelor europene ale muncii a fost ținut sub control. Când a izbucnit pandemia, piața europeană a muncii își încheia al șaselea an de expansiune, cu peste 209 milioane de persoane încadrate în muncă și cu o rată a șomajului de 6,5 % în al patrulea trimestru al anului 2019. Un an mai târziu, numărul persoanelor încadrate în muncă a scăzut cu 3 milioane, iar rata șomajului a crescut la 7,2 %. Având în vedere amploarea șocului, numărul de locuri de muncă pierdute a fost limitat. Pentru a atenua impactul, statele membre au pus în aplicare o gamă largă de măsuri de menținere a locurilor de muncă, cum ar fi schemele privind reducerea timpului de muncă și suspendarea temporară a contractului individual de muncă, care au sprijinit până la 32 de milioane de locuri de muncă în Europa. Finanțarea UE, inclusiv prin intermediul sprijinului temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (instrumentul SURE) și al Inițiativei pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII), a avut un rol esențial în obținerea acestui rezultat. Până în prezent s-au acordat împrumuturi SURE în valoare de peste 90 de miliarde EUR pentru 19 state membre, în sprijinul a 25-30 de milioane de persoane și a 1,5-2,5 milioane de întreprinderi.

Impactul crizei a fost inegal între grupurile sociale, sectoare și regiuni; cei mai vulnerabili au fost cel mai grav afectați. Tinerii, femeile, lucrătorii slab calificați, migranții, persoanele cu handicap, persoanele cu contracte temporare sau cu alte forme atipice de ocupare a forței de muncă, dar și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă au fost afectați în mod disproporționat. Situația a fost acutizată de faptul că întreprinderile care prestează servicii au fost grav afectate, în special în ecosisteme industriale precum turismul, activitățile culturale și creative. Deși sprijinul pentru venit și plasele de siguranță socială au împiedicat o scădere semnificativă a veniturilor gospodăriilor, criza provocată de pandemia de COVID-19 a scos la iveală lacune în ceea ce privește accesul la protecție socială, subliniind importanța promovării unei mai mari reziliențe. În acest sens, majoritatea statelor membre au extins sistemele existente, extinzând acoperirea și relaxând temporar condițiile de eligibilitate aferente acestora, deși există încă posibilități de consolidare a protecției sociale pentru toți într-un mod durabil.

Riscurile la adresa previziunilor de creștere sunt, în general, echilibrate. Cu toate acestea, incertitudinea va rămâne mare atât timp cât pandemia afectează economia UE și cea mondială. În ciuda progreselor înregistrate în ceea ce privește campaniile de vaccinare, există în continuare riscuri semnificative la adresa previziunilor din perspectivă epidemiologică și economică. Evoluția pandemiei și eficiența și eficacitatea programelor de vaccinare s-ar putea dovedi mai bune sau mai slabe decât s-a presupus, necesitând un nivel diferit de restricții asupra activității. Creșterea economică ar putea fi, de asemenea, mai mică decât se preconizase dacă sprijinul politic va fi retras prea devreme. În același timp, o retragere întârziată ar putea spori efectele secundare nejustificate, amânând tranziția către o economie mai durabilă și adaptată exigențelor viitorului. Ca aspect pozitiv, proiecțiile ar putea subestima înclinația gospodăriilor spre consum, după câteva trimestre de consum limitat și după o creștere a ratei de economisire. Redresarea țărilor din afara UE ar putea fi, de asemenea, mai puternică decât se preconizează în prezent.

Politica economică trebuie să rămână expansionistă pe tot parcursul anilor 2021 și 2022. Privind în perspectivă, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politicile ar trebui reorientate către minimizarea consecințelor pe termen mediu ale crizei actuale. Punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență va contribui la stimularea creșterii potențiale și a gradului de ocupare a forței de muncă și, prin urmare, la reducerea dezechilibrelor. La începutul crizei și în timpul măsurilor de izolare, măsurile de sprijinire a politicilor au fost orientate în mare parte către prevenirea pierderilor de locuri de muncă și a falimentelor. Acest lucru a contribuit la prevenirea unor cicatrici profunde și de durată ale economiilor europene. Pe viitor, măsurile de sprijin specifice ar trebui să ajute firmele viabile, dar încă vulnerabile, să își adapteze modelele de afaceri. În ceea ce privește sprijinul oferit, accentul ar trebui mutat treptat pe consolidarea capacităților, inclusiv prin creșterea atenției acordate formării, dezvoltării competențelor și cercetării și inovării, și pe sprijinirea creării de locuri de muncă de calitate, precum și a tranzițiilor de la un loc de muncă la altul. Prin urmare, mecanismul va sprijini investițiile și reformele care consolidează potențialul de creștere și gradul de ocupare a locurilor de muncă în statele membre. Astfel, în 2021 și 2022, ponderea investițiilor publice în PIB din Uniune va fi cea mai ridicată din ultimii zece ani. Noua strategie industrială europeană actualizată stabilește cadrul pentru accelerarea redresării Europei și a tranziției acesteia către un model economic și industrial mai curat, mai digital și mai rezilient, precum și pentru crearea unei piețe unice mai puternice și mai reziliente.

Reformele și investițiile continue ale statelor membre pe calea indicată în orientările privind ocuparea forței de muncă vor fi esențiale pentru stimularea redresării, sprijinind crearea de locuri de muncă de calitate și tranziții line pe piața muncii, cu implicarea activă a partenerilor sociali. În sens mai larg, orientările privind ocuparea forței de muncă oferă îndrumări cu privire la modul în care se pot moderniza instituțiile de pe piața muncii, educația și formarea, precum și sistemele de protecție socială și de sănătate, cu scopul de a le face mai favorabile incluziunii și mai echitabile. Acestea includ orientări specifice menite să atenueze impactul social și asupra ocupării forței de muncă al crizei și să realizeze tranziții verzi și digitale echitabile din punct de vedere social. Având în vedere faptul că actualele orientări privind ocuparea forței de muncă continuă să fie relevante, Comisia propune ca acestea să continue să se aplice și în 2021, subliniind, în același timp, rolul noilor obiective principale ale UE și orientările politice care decurg din Summitul social de la Porto.

În plus, în Recomandarea Comisiei privind un sprijin activ eficace pentru ocuparea forței de muncă în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 (EASE) se oferă orientări concrete pentru o tranziție treptată de la măsuri de urgență de păstrare a locurilor de muncă la politici active în domeniul pieței forței de muncă, necesare pentru o redresare generatoare de locuri de muncă.