[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 27.6.2007

COM(2007) 377 final

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU

privind evoluţia măsurilor de acompaniere în Bulgaria după aderare

RAPORTUL COMISIEICĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU

privind evoluţia măsurilor de acompaniere în Bulgaria după aderare

1. Introducere

1.1. Context

Odată cu aderarea Bulgariei la Uniunea Europeană, la 1 ianuarie 2007, au fost adoptate dispoziţii speciale pentru a facilita şi a sprijini aderarea în bune condiţii a acesteia şi, în acelaşi timp, pentru a proteja buna funcţionare a politicilor şi instituţiilor UE.

Prin aderarea sa la Uniunea Europeană, Bulgaria a acceptat să îşi asume drepturile şi obligaţiile care revin fiecărui stat membru. Conform practicii obişnuite, Comisia monitorizează aplicarea legislaţiei ( acquis -ul comunitar) pentru a se asigura de respectarea acestor obligaţii.

De asemenea, ca şi în cazul ţărilor care au aderat la UE în 2004, în Tratatul de aderare au fost introduse clauze de salvgardare şi dispoziţii tranzitorii (de exemplu, restricţii privind libera circulaţie a lucrătorilor, accesul la reţelele de transport rutier, dispoziţii privind normele veterinare, fitosanitare şi pentru siguranţa alimentelor). Tratatul de aderare stipulează că, dacă există deficienţe grave în transpunerea şi punerea în aplicare a acquis -ului în domeniile economic, piaţă internă şi justiţie şi afaceri interne, pot fi adoptate măsuri de salvgardare[1] într-un termen de până la trei ani de la data aderării.

Aderarea Bulgariei a fost însoţită şi de o serie de măsuri de acompaniere specifice, instituite pentru a preveni sau pentru a remedia deficienţele în domeniile siguranţei navigaţiei aeriene, siguranţei alimentelor, fondurilor agricole şi reforma sistemului judiciar, lupta împotriva corupţiei şi criminalităţii organizate. Pentru ultimul domeniu s-a stabilit un mecanism de cooperare şi verificare, cu definirea unor obiective specifice pentru a oferi cadrul necesar monitorizării progreselor în acest domeniu[2].

Acest mecanism a fost instituit datorită importanţei fundamentale de a avea un sistem administrativ şi judiciar operaţional care să garanteze că Bulgaria va putea să răspundă tuturor obligaţiilor şi să beneficieze de drepturile de stat membru. Reflectă, de asemenea, inter alia necesitatea de a lupta împotriva corupţiei şi a criminalităţii organizate. Scopul mecanismului de cooperare şi verificare este de a asigura adoptarea acelor măsuri care să garanteze bulgarilor şi celorlalte state membre că deciziile şi practicile administrative şi judiciare din aceste domenii din Bulgaria corespund cu cele din restul Uniunii Europene. Progresele în domeniul reformei sistemului judiciar şi în domeniul luptei împotriva corupţiei şi criminalităţii organizate vor permite cetăţenilor şi întreprinderilor din Bulgaria să se bucure de drepturile care le revin în calitate de cetăţeni ai Uniunii Europene. În lipsa unui progres ireversibil al reformei sistemului judiciar, al luptei împotriva corupţiei şi a criminalităţii organizate, Bulgaria îşi asumă riscul de a nu putea aplica, în mod corect, dreptul comunitar.

Comisiei i s-a solicitat să elaboreze periodic un raport privind aceste măsuri de acompaniere. În cazul mecanismului de cooperare şi verificare, periodicitatea rapoartelor respective este semestrială, cu începere din luna iunie 2007. Prezentul raport prezintă o analiză generală a situaţiei curente a măsurilor de acompaniere şi este primul raport privind mecanismul de cooperare şi verificare. El abordează toate domeniile în care au fost instituite măsuri de acompaniere, concentrându-se pe reforma sistemului judiciar şi pe lupta împotriva corupţiei şi criminalităţii organizate.

1.2. Metodologie

Prezentul raport a fost elaborat pe baza mai multor surse de informaţii. Principala sursă de informaţii a constituit-o Guvernul Bulgariei. Au fost obţinute, de asemenea, informaţii şi analize de la Reprezentanţa CE şi de la misiunile diplomatice ale statelor membre în Bulgaria, de la organizaţiile societăţii civile, de la asociaţii şi din rapoarte de expertiză. Comisia a organizat misiuni în Bulgaria în aprilie 2007, în cadrul mecanismului de cooperare şi verificare. La acestea au participat experţi individuali din statele membre, precum şi servicii ale Comisiei. Obiectivul a fost acela de a obţine o evaluare independentă a evoluţiei situaţiei. Experţii au realizat rapoarte care au fost trimise ulterior Bulgariei, pentru a fi corectate orice inexactităţi faptice.

Bulgaria a înaintat un prim raport privind progresele realizate până la 31 martie 2007 în cadrul mecanismului de cooperare şi verificare şi a continuat să furnizeze Comisiei, de la acea dată, informaţii actualizate despre evoluţiile înregistrate în domeniu.

2. Măsurile de acompaniere: Situaţia Actuală

Măsurile de acompaniere pentru Bulgaria vizează fondurile agricole, siguranţa alimentelor, siguranţa navigaţiei aeriene, reforma sistemului judiciar şi lupta împotriva corupţiei şi criminalităţii organizate. Prezentul capitol analizează succint evoluţiile înregistrate în primele trei domenii menţionate, unele elemente ale acestora constituind, de asemenea, obiectul unor rapoarte separate. Evoluţiile în domeniul reformei sistemului judiciar şi în domeniul luptei împotriva corupţiei şi criminalităţii organizate sunt evaluate în capitolul 3.

Informaţii suplimentare sunt prevăzute în anexa privind situaţia curentă a clauzelor de salvgardare şi a altor măsuri în aceste domenii. Date fiind structurile de punere în aplicare şi mecanismele de raportare stabilite în domeniile agriculturii, sănătăţii animale, siguranţei alimentelor şi siguranţei aeriene, aceste subiecte nu vor fi incluse, în viitor, în acest raport orizontal. În cazul în care vor fi necesare măsuri suplimentare în aceste domenii, ele vor fi luate, caz cu caz, în conformitate cu normele aplicabile sectoarelor respective.

2.1. Fonduri agricole

Pentru fondurile agricole, statele membre au obligaţia de a dispune de agenţii de plată acreditate şi performante care să asigure o bună gestionare şi un control riguros al cheltuielilor agricole. Statele membre au, de asemenea, obligaţia de a utiliza un Sistem integrat de administrare şi control (IACS) pentru plăţile directe către agricultori şi pentru anumite cheltuieli pentru dezvoltarea rurală (în scopul de a evita, printre altele, practicile frauduloase şi plăţile ilegale). În cazul în care statele membre nu reuşesc să utilizeze astfel de sisteme de control în mod corespunzător, Comisia decide corecţii financiare ex-post, pe bază anuală. Dat fiind că, din punctul de vedere al aderării Bulgariei, riscul ca IACS să nu funcţioneze în mod corespunzător era prea mare, Comisia a stabilit un mecanism de salvgardare care poate să fie aplicat Bulgariei în cazul în care unele elemente ale IACS (Sistemul integrat de administrare şi control) sau celelalte elemente necesare pentru asigurarea corectitudinii plăţilor nu sunt instituite sau prezintă deficienţe grave. Mecanismul de salvgardare prevede că cheltuielile privind IACS ar putea fi reduse în mod provizoriu cu 25%. Principalele motive de îngrijorare în privinţa IACS au fost legătura dintre Registrul fermierilor şi LPIS (Sistemul de identificare a parcelelor agricole), capacitatea administrativă şi logistica, precum şi calitatea datelor înregistrate. O misiune de audit desfăşurată în luna iunie a confirmat că Bulgaria a înregistrat progrese suplimentare în punerea în aplicare a diferitelor elemente ale IACS. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare şi acţiuni prompte, pentru a garanta, în special, că în lunile viitoare se efectuează controale la faţa locului în mod eficient. O altă misiune de audit este programată în Bulgaria în ultima săptămână din iunie. Scopul acestui audit este de a verifica dacă agenţiile de plată funcţionează în mod corespunzător şi de a urmări anumite aspecte legate de IACS. Pe baza acestor audituri şi pe baza declaraţiei ministeriale prezentată de autorităţile bulgare la sfârşitul lunii martie, Comisia va evalua dacă elementele IACS au fost instituite şi dacă sunt funcţionale. Deciziile cu privire la necesitatea aplicării măsurilor de salvgardare (ceea ce ar putea duce la reducerea cheltuielii IACS aferente) vor fi adoptate în baza rezultatelor auditului şi pe baza declaraţiei ministeriale prezentate de autorităţile din Bulgaria.

2.2. Siguranţa navigaţiei aeriene

În ceea ce priveşte siguranţa navigaţiei aeriene, Bulgaria a verificat deficienţele aferente slabei sale capacităţi administrative în materie de reglementare, control şi supraveghere a transportatorilor şi a organizaţiilor implicate în menţinerea navigabilităţii şi în întreţinerea produselor aeronautice. Diversele vizite de control efectuate din 2005 au arătat că Bulgaria nu era în măsură să pună în aplicare nici cerinţele legislaţiei comunitare şi nici standardele Autorităţilor Aviatice Reunite (JAA) în domeniul siguranţei produselor aeronautice şi ale organismelor de întreţinere. De asemenea, Bulgaria nu era în măsură să îşi onoreze obligaţiile în materie de control, în conformitate cu normele internaţionale (ICAO), JAA sau CE. În consecinţă, în decembrie 2006 s-au aplicat măsuri de salvgardare. Aşadar, de la 1 ianuarie 2007: a) transportatorii bulgari nu beneficiază de statutul de transportatori comunitari şi funcţionează în continuare cu statut de ţară terţă şi b) licenţele eliberate de autorităţile bulgare nu beneficiază de recunoaştere reciprocă în cadrul CE. Cu toate acestea, Bulgaria trebuie să respecte toate obligaţiile care derivă din normele comunitare relevante. Bulgaria a iniţiat procesul de îmbunătăţire a capacităţii sale în materie de supraveghere a siguranţei aeriene şi a adoptat în februarie 2007 din proprie iniţiativă, cu titlu preventiv, măsuri de salvgardare prin retragerea licenţelor a patru transportatori de marfă, prin suspendarea licenţei în cazul celui de-al cincilea şi prin aplicarea de restricţii în cazul celui de al şaselea datorită deficienţelor în domeniul siguranţei operaţiunilor şi a radiat peste 160 de aeronave care nu întruneau normele CE.

2.3. Sănătatea animală şi siguranţa alimentelor

În domeniul veterinar şi în cel al sănătăţii animale au fost adoptate măsuri tranzitorii privind pesta porcină şi au fost aprobate planuri de eradicare ale acesteia. Analiza eforturilor depuse în acest sens este planificată pentru septembrie 2007. De asemenea, Comisia a adoptat măsuri tranzitorii în sectorul cărnii şi în cel al laptelui. Doar un număr restrâns de unităţi este autorizat să expedieze produsele sale în alte state membre. Au fost adoptate măsuri specifice privind laptele crud.

3. Reforma sistemului judiciar şi lupta împotriva corupţiei şi a criminalităţii organizate

3.1. Sinteză

Domeniul reformei sistemului judiciar şi al luptei împotriva corupţiei şi criminalităţii organizate a fost monitorizat îndeaproape în cadrul mecanismului de cooperare şi verificare. În continuare este prezentată o scurtă analiză, însoţită de o descriere detaliată a evoluţiilor înregistrate la nivelul obiectivelor specifice în cadrul mecanismului de cooperare şi verificare. Descrierea detaliată este structurată pe acţiuni care au fost utilizate ca indicatori ai evoluţiei realizate în îndeplinirea obiectivelor specifice.

Bulgaria a înregistrat progrese, într-o măsură mai mică sau mai mare, în atingerea obiectivelor specifice stabilite în cadrul mecanismului de cooperare şi verificare. Este important ca aceste obiective să fie percepute ca reprezentând mai mult decât o simplă listă de verificare a unor măsuri specifice care pot fi bifate una câte una. Toate aceste obiective sunt legate între ele. Progresele înregistrate la nivelul unuia dintre ele au efecte asupra celorlalte. Fiecare obiectiv specific este o cărămidă pusă la temelia unui sistem judiciar şi administrativ caracterizat prin independenţă şi imparţialitate. Crearea şi susţinerea unui asemenea sistem constituie un proces de durată. Acesta implică schimbări fundamentale cu dimensiune sistemică. Obiectivele specifice nu pot, aşadar, să fie avute în vedere separat. Ele trebuie considerate împreună, ca parte a unei ample reforme a domeniilor avute în vedere – pentru care este nevoie de angajament politic pe termen lung. Sunt necesare dovezi mai ample de punere în practică pentru a demonstra că schimbările sunt ireversibile.

Guvernul Bulgariei este angajat în reforma sistemului judiciar şi în eliminarea corupţiei şi criminalităţii organizate din sistem. Autorităţile bulgare dau dovadă de bune intenţii şi hotărâre în toate domeniile. Ele au pregătit proiectele legislative, planurile de acţiune şi programele necesare. Cu toate acestea, proba reală poate fi trecută cu bine numai prin punerea hotărâtă în practică a acestor măsuri, zi de zi. Încă există o slăbiciune evidentă la nivelul transpunerii acestor intenţii în rezultate. Bulgaria şi-a amplificat eforturile, la cele mai înalte niveluri, în lupta împotriva corupţiei şi a criminalităţii organizate. Chiar dacă aceste eforturi sunt recunoscute, rămân multe de făcut. Progresele realizate în scurta perioadă de timp care s-a scurs de la instituirea mecanismului de cooperare şi verificare sunt încă insuficiente.

Problemele adânc înrădăcinate, în special criminalitatea organizată şi corupţia, fac necesară instituirea ireversibilă şi funcţionarea eficace a unor structuri robuste la nivelul urmăririi penale şi aplicării legii, capabile să transmită semnale disuasive puternice. Mai mult decât atât, schimbările structurale necesare afectează societatea în întregime şi necesită un pas înainte care depăşeşte cu mult simpla îndeplinire a obiectivelor specifice. Acest lucru implică un angajament ferm şi de durată al Bulgariei şi poate fi încununat de succes numai cu condiţia să se respecte, în mod strict, separarea puterilor:executivă, legislativă şi judecătorească.

3.2. Evaluare

3.2.1. Obiectivul specific nr. 1: adoptarea unor amendamente constituţionale care să înlăture orice ambiguitate cu privire la independenţa şi responsabilizarea sistemului judiciar

Bulgaria a adoptat amendamente constituţionale prin care este garantată independenţa puterii judecătoreşti şi prin care se prevede crearea unui inspectorat judiciar independent cu atribuţii de monitorizare a integrităţii sistemului judiciar şi de urmărire a plângerilor.

Este prea devreme pentru a evalua eficienţa acestor amendamente dat fiind că inspectoratul nu a fost instituit deocamdată.

Bulgaria a îndeplinit în mare măsură acest obiectiv specific prin adoptarea amendamentelor la Constituţie. Nu este posibil a evalua eficienţa amendamentelor în înlăturarea ambiguităţii cu privire la independenţa şi responsabilizarea sistemului judiciar decât în momentul adoptării şi aplicării ansamblului legislaţiei de punere în aplicare necesare prin care se instituie inspectoratul judiciar independent (a se vedea, de asemenea, obiectivele specifice 2 şi 3).

Evaluare detaliată

- Amendamentele la Constituţia Bulgariei supuse spre adoptare Adunării Naţionale

Amendamentele constituţionale, care au ca obiectiv înlăturarea oricărei ambiguităţi în ceea ce priveşte posibila intervenţie a Ministerului de Justiţie în independenţa puterii judecătoreşti au fost adoptate atunci când majoritatea necesară de ¾ din Adunarea Naţională a votat cel de-al patrulea amendament la Constituţie, la 2 februarie 2007[3].

Amendamentele constituţionale, ca de altfel orice alt amendament, ar putea fi revizuite de către Curtea Constituţională, caz în care actele legislative şi administrative adoptate în temeiul acestor amendamente constituţionale pot fi atacate pe motiv de neconstituţionalitate.

- Modificările necesare la Legea privind organizarea sistemului judiciar pe care Adunarea Naţională trebuie să le efectueze

Legea privind organizarea sistemul judiciar nu a fost încă promulgată (a se vedea evaluarea de la cel de-al doilea punct de la obiectivul specific nr. 2).

- Inspectoratul care urmează a fi instituit şi funcţionarea sa, primele rezultate care urmează a fi publicate şi evaluate

Inspectoratul va fi instituit după promulgarea legii privind organizarea sistemului judiciar (a se vedea evaluarea de la obiectivul specific nr. 3).

3.2.2. Obiectivul specific nr. 2: asigurarea unei proceduri judiciare mai transparente şi mai eficiente, prin adoptarea şi punerea în aplicare a unei noi legi privind sistemul judiciar şi a noului Cod de procedură civilă. Raportarea impactului pe care îl au aceste noi reglementări şi Codurile de procedură penală şi administrativă, în special în faza preliminară

Primele capitole ale legii privind noul sistem judiciar au fost adoptate la mijlocul lunii iunie şi prin urmare este prea devreme pentru a putea prezenta un raport asupra modului în care se aplică. Aceasta pare a aborda independenţa şi schema de personal a Consiliului Judiciar Suprem şi a inspectoratului acestuia. Procedura de adoptare a Codului de procedură civilă este în desfăşurare. S-a instituit un sistem de monitorizare a noului Cod de procedură civilă şi a noului Cod de procedură administrativă pentru a înlesni aplicarea uniformă a legii. Cu toate acestea, nu s-au elaborat rapoarte sistematice cu privire la rezultatele mecanismului de monitorizare.

În ansamblu, Bulgaria a înregistrat unele progrese în domeniul ameliorării transparenţei procesului judiciar, însă este prea devreme pentru a putea evalua dacă noile legi vor avea efectul dorit.

Evaluare detaliată

- Adoptarea noului Cod de procedură civilă

Codul de procedură civilă nu a fost încă promulgat.

Proiectul de cod a fost aprobat de Consiliul de Miniştri în luna mai 2006 şi a fost înaintat Adunării Naţionale. Unele articole fac obiectul unei a doua lecturi. Autorităţile bulgare prevăd că până la finele lui iulie 2007 codul va fi adoptat de către Parlament.

- Adoptarea unei noi legi privind sistemul judiciar care reflectă amendamentele la Constituţie şi recomandările experţilor în evaluarea inter pares

Legea privind organizarea sistemului judiciar nu a fost încă promulgată. Parlamentul a adoptat recent, la cea de a doua lectură, primele capitole ale noii legi privind sistemul judiciar la 14 iunie 2007. Textul actului nu este disponibil deocamdată.

Un grup de lucru alcătuit din reprezentanţi ai Consiliului Judiciar Suprem a fost constituit după adoptarea celui de al patrulea amendament la Constituţie. Proiectul de lege pe care l-a pregătit a fost aprobat de Consiliul de Miniştri în martie 2007 şi adoptat la prima lectură în Adunarea Naţională din aprilie[4].

Discuţiile sunt în desfăşurare în cadrul Adunării Naţionale, însă deja mai mulţi magistraţi bulgari proeminenţi, precum şi consilieri ai proiectelor de înfrăţire şi alţi experţi şi-au exprimat îngrijorarea cu privire la mai multe aspecte ale acestui proiect de lege:

- statutul Consiliului Judiciar Suprem: articolele recent adoptate ale legii privind sistemul judiciar instituie CJS ca instituţie permanentă;

- Inspectoratul CJS: există o suprapunere de funcţii cu cele ale Inspectoratului Ministerului de Justiţie[5] şi ar trebui evitată;

- condiţiile pentru a deveni judecător, procuror sau anchetator nu prevăd obligativitatea instruirii candidaţilor pentru câteva luni la Institutul Naţional de Justiţie şi nici efectuarea unui stagiu pe lângă un judecător, procuror sau anchetator;

- pentru promovare, judecătorii, procurorii sau anchetatorii nu trebuie să susţină un concurs. Procedura de apreciere/evaluare este efectuată de către magistraţi practicanţi - membri ai Comitetului pentru propunerea şi pentru evaluarea activităţii judecătorilor, procurorilor şi anchetatorilor din cadrul Consiliului Judiciar Suprem. În egală măsură, există unele preocupări cu privire la riscul că drepturile şi obligaţiile privind deschiderea, care în prezent se aplică atât publicului în sensul posibilităţii de a fi informat despre activitatea sistemului judiciar cât şi obligaţia impusă sistemului judiciar de a asigura deschidere, accesibilitate şi transparenţă în acţiunile sale, ar putea fi anulate prin restricţii privind accesul la informaţiile cu privire la deciziile judiciare, care în momentul de faţă sunt autorizate prin regulamente ale Ministerului de Justiţie.

Aceste critici şi temeri ne fac să ne întrebăm dacă legea privind sistemul judiciar, adoptată parţial, ar răspunde pe deplin reformei necesare a sistemului judiciar şi dacă nu ar fi necesară o analiză suplimentară în vederea consolidării statului de drept precum şi a eficienţei şi responsabilizării sistemului judiciar şi a organelor de aplicare a legii.

- Instituirea unui sistem de monitorizare a noilor coduri

Codul de procedură penală (CPP): sistemul de monitorizare a impactului CPP, care a intrat în vigoare în aprilie 2006, este bine stabilit.

Membrii grupului de monitorizare sunt înalţi reprezentanţi din Consiliul Judiciar Suprem (CJS), Înalta Curte de Casaţie (ICC), Înalta Curte de Administraţie (ICA), alte instanţe, Ministerul Public (MP), Serviciul Naţional de Investigaţii (SNI), Ministerul de Justiţie şi Ministerul de Interne. Grupul este condus de ministrul adjunct al Ministerului de Justiţie, iar vicepreşedintele grupului este ministrul adjunct al Ministerului de Interne.

Grupul de monitorizare primeşte informaţii din surse diferite - responsabilii curţilor regionale, de primă instanţă şi de apel şi ai ministerului public, ai inspectoratului judiciar şi ai Serviciului Naţional de Poliţie etc. – şi a emis şapte avize cu privire la dispoziţiile Codului de procedură penală, de la finele anului 2006. Obiectivul avizelor este de a contribui la uniformizarea practicii în materie penală. Avizele sunt publicate pe site-ul Ministerului de Justiţie şi al CJS şi sunt comunicate, de asemenea, magistraţilor în exerciţiul funcţiunii cu ocazia reuniunilor, conferinţelor, etc.

Evaluarea Codului de procedură penală efectuată de către grupul de monitorizare şi de către avocaţi este favorabilă.

Codul de procedură administrativă (CPA): procesul de monitorizare a fost iniţiat recent, dat fiind că unele dispoziţii importante ale noului Cod de procedură administrativă au intrat în vigoare doar la 1 martie 2007. Criteriile de monitorizare ale Codului de procedură administrativă au fost adoptate. Acestea se concentrează asupra apărării drepturilor, consolidării bunei guvernanţe şi ameliorării procesului de luare a deciziei din punctul de vedere al duratei şi al eficienţei.

Nu s-a întocmit încă un raport cu privire la rezultatele monitorizării.

Codul de procedură civilă (CPC): monitorizarea Codului de procedură civilă depinde de promulgarea sa.

- Raportări periodice cu privire la rezultatele procesului de monitorizare, în special în ceea ce priveşte faza preliminară, executarea sentinţelor şi a pedepselor

La ora actuală, singurele materiale disponibile sunt cele referitoare la monitorizarea Codului de procedură penală. Grupul de monitorizare pentru Codul de procedură penală îndeplineşte, doar parţial, obligaţia sa de raportare. Un raport din martie 2007 intitulat „Analiza punerii în aplicare a Codului de procedură penală cu privire la respectarea şi eficienţa procedurilor preliminare” arată că punerea în aplicare a noului Cod de procedură penală aduce anumite îmbunătăţiri, în special în privinţa accelerării fazei preliminare. S-a întocmit un raport statistic asupra cazurilor penale din 2006. Cu toate acestea, până în prezent nu s-a instituit niciun mecanism de raportare periodică şi sistematică a rezultatelor.

Monitorizarea Codului de procedură civilă depinde de promulgarea legislaţiei, iar monitorizarea Codului de procedură administrativă tocmai a început. În consecinţă, nu este posibilă întocmirea de rapoarte periodice pentru rezultatele aferente procesului de monitorizare, iar progresele sunt deocamdată modeste.

- Modificarea, în contextul în care este necesar, a legislaţiei şi a codurilor corespunzătoare

Avizele emise de grupul de monitorizare a Codului de procedură penală au contribuit la aplanarea dificultăţilor şi la asigurarea aplicării uniforme a codului în ţară. Ca urmare, autorităţile bulgare au considerat că este necesar să modifice Codul de procedură civilă în următoarele cinci aspecte: (1) consolidarea capacităţii forţelor de poliţie pentru a asigura eficienţa şi rapiditatea procedurilor preliminare; (2) prelungirea perioadei de anchetă de la două luni la şase luni, cu posibilitatea prelungirii ulterioare cu încă şase luni; (3) posibilitatea ca un ofiţer de poliţie care a anchetat un caz să depună mărturie în instanţă; (4) posibilitatea ca ofiţerii sub acoperire să poată depune mărturie în instanţă prin video-conferinţă; (5) eliminarea necesităţii ca martorii agreaţi să participe în desfăşurarea acţiunilor procedurale la procedurile preliminare.

Pe lângă aceste cinci aspecte, autorităţile bulgare au propus un alt amendament care se referă la atribuirea de noi competenţe judecătorilor de instrucţie (sledovateli) , în contextul în care responsabilitatea în materie de anchetare a fost transferată inspectorilor de poliţie, pentru cea mai mare parte a delictelor. Autorităţile consideră că aceşti judecători reprezintă o resursă naţională risipită care ar putea fi folosită în mod eficient pentru a ancheta delictele din sectorul afacerilor, delincvenţa juvenilă şi delictele din alte domenii specifice. Bulgaria subliniază că aceasta nu ar constitui un regres deoarece anchetatorilor judiciari li se vor încredinţa exclusiv atribuţii concrete, specifice şi bine determinate şi delimitate în timp. Apelarea la foştii anchetatori judiciari pentru a veni în sprijinul inspectorilor de poliţie actuali ar putea avea un efect pozitiv, în special prin reducerea volumului de muncă şi prin asigurarea tratării cazurilor într-un interval de timp rezonabil, cu condiţia ca această măsură să fie utilizată temporar şi doar în cazuri specifice şi bine determinate, pentru ca aceasta să nu ducă la anularea parţială a reformelor introduse.

Conform Bulgariei, modificările la Codul de procedură penală ar trebui să fie incluse în programul legislativ al Parlamentului în sesiunea din toamnă.

În aprilie, Parlamentul a adoptat, în mod decisiv, modificările la Codul Penal care prevăd sancţiuni mai mari pentru unele tipuri de delicte grave care au ca obiectiv să confere legislaţiei penale un caracter disuasiv[6].

3.2.3. Obiectivul specific nr. 3: continuarea reformei sistemului judiciar, în scopul creşterii gradului de profesionalism, de responsabilizare şi de eficienţă. Evaluarea efectelor acestei reforme şi publicarea anuală a rezultatelor

Inspectoratul judiciar, în calitate de instituţie principală cu atribuţii de supraveghere a integrităţii sectorului judiciar trebuie să fie instituit prin Legea privind organizarea sistemul judiciar (JSA) care urmează să fie adoptată în cel mai scurt timp. Aşadar, se pot consemna doar progrese limitate în privinţa atingerii unui grad mai mare de responsabilizare a sistemului judiciar. Prin aplicarea codului deontologic şi prin întărirea sancţiunilor disciplinare în cazul procurorilor puşi sub acuzare, s-au făcut primii paşi în acest sens. Bulgaria a înregistrat progrese în privinţa procedurii de recrutare şi de evaluare a activităţii magistraţilor. Aceste eforturi trebuie continuate şi amplificate. Institutul Naţional de Justiţie a organizat mai multe sesiuni de formare profesională pe marginea noilor coduri procedurale la care au participat un număr mare de judecători, grefieri şi procurori. Atribuirea aleatorie a cazurilor cu ajutorul calculatorului trebuie să devină o practică curentă.

În ansamblu, s-au înregistrat unele progrese în creşterea gradului de responsabilizare, de profesionalism şi de eficienţă a sistemului judiciar din Bulgaria.

Evaluare detaliată

- Stabilirea unui proces de luare a deciziei transparent şi deplin funcţional în anchetele disciplinare efectuate de viitorul Inspectorat în colaborare cu Consiliul Judiciar Suprem

Nu se poate consemna nici un progres întrucât Inspectoratul nu a fost instituit în conformitate cu Legea privind organizarea sistemului judiciar. Cu toate acestea, eliminarea imunităţii constituţionale a puterii judecătoreşti, ca urmare a adoptării celui de al 4-lea amendament la Constituţie, a înlesnit acţiunea disciplinară în trei cazuri recente în care procurorul general a propus aplicarea de măsuri disciplinare unor procurori de rang înalt. Deciziile Consiliului Judiciar Suprem de suspendare a celor doi procurori, aflaţi în arest şi împotriva cărora s-a iniţiat procedura penală pentru corupţie, sunt conforme cu propunerile procurorului general. În urma procedurii de apel, un caz a fost analizat de către Înalta Curte de Administraţie care a confirmat decizia Consiliului Judiciar Suprem în martie 2007.

- Asigurarea aplicării integrale şi sistematice a Codului deontologic al magistraţilor, în special în ceea ce priveşte procedurile de revizuire, anchetare şi revocare/urmărire în cazul abaterilor

Codul deontologic al judecătorilor bulgari din 13 decembrie 2003 este un document scurt, de patru pagini, care cuprinde şapte articole şi care a fost stabilit de Asociaţia Judecătorilor din Bulgaria şi aprobat de Consiliul Judiciar Suprem. Abaterile care constituie infracţiune, săvârşite de judecători şi procurori, sunt deferite procurorului general, în timp ce sancţiunile pentru alte abateri sunt impuse de către Consiliul Judiciar Suprem. Mecanismul de aplicare funcţionează, în mare măsură, pe bază de plângeri, deşi în momentul în care Inspectoratul este instituit ar trebui să fie disponibil un instrument esenţial şi proactiv.

De la introducerea codului nu s-a efectuat nicio revizuire pentru a se asigura că răspunde la problemele etice care apar în practică ca urmare a aplicării sale.

- Monitorizarea aplicării sistemului de examinare prin concurs în procesul de recrutare şi evaluare a performanţei magistraţilor

Raportul Bulgariei oferă informaţii cu privire la opt concursuri desfăşurate şi la cinci concursuri viitoare - din care unele la nivel naţional, inclusiv concursul la nivel naţional pentru numirea noii Curţi de Administraţie. Concursurile par a fi o reuşită. Un număr important de noi judecători a fost recrutat din rândurile juriştilor practicanţi, dovadă a gradului de deschidere al procedurii precum şi a importanţei acestui mod de recrutare pentru sistemul judiciar. Autorităţile bulgare au arătat că s-au depus numai trei reclamaţii de la candidaţii care nu au fost numiţi.

- Publicarea anuală a constatărilor în urma evaluării reformei sistemului judiciar, în special în ceea ce priveşte modul de rezolvare a problemelor ce ţin de profesionalism, responsabilizare şi eficienţă

Ministerul de Justiţie a elaborat un document intitulat „Raport asupra executării programului pentru punerea în aplicare a strategiei de reformă a sistemului judiciar bulgar în perioada ianuarie 2006-martie 2007”, prin care reitera angajamentul de a îmbunătăţi sistemul juridic pentru ca acesta să devină accesibil, transparent şi garant al apărării drepturilor[7].

Această parte a obiectivului specific nu poate fi evaluată, în mod concludent, numai pe baza acestui document. Evident, nu este posibil a confirma dacă obiectivele şi priorităţile au fost atinse şi dacă principiile detaliate la începutul documentului (transparenţă, accesibilitate, etc.) vor fi îndeplinite.

- Introducerea în serviciile Ministerului Public a programului informatic de tratare aleatorie a cauzelor

Atribuirea către judecători a cauzelor, în mod aleator prin intermediul calculatorului, este consideră a fi funcţională în toate instanţele din Bulgaria.

Atribuirea cauzelor prin intermediul calculatorului este folosită, în momentul de faţă în trei birouri ale Ministerului Public, inclusiv la biroul central din Sofia. În rest, procesul de alocare a cauzelor către procurori se efectuează manual. Bulgaria intenţionează să instaleze programul informatic până la finele anului 2007 astfel încât atribuirea aleatorie în birourile Ministerului Public să atingă nivelul din instanţe.

- Consolidarea formării profesionale aferente implicaţiilor acestor legi noi

Institutul Naţional al Magistraturii a desfăşurat un program activ de formare profesională pe marginea noilor legi cu începere din decembrie anul trecut.

Pentru noul Cod de procedură civilă s-au organizat 19 sesiuni de formare la care au participat 530 de judecători, grefieri şi alţi participanţi din toată ţara.

În ceea ce priveşte Codul de procedură administrativă, Institutul a oferit 7 sesiuni de formare destinate atât judecătorilor nou-numiţi cât şi judecătorilor cu experienţă care lucrează în instanţele administrative.

Institutul Naţional al Justiţiei a organizat, de asemenea, 10 seminarii de formare pe marginea noului Cod de procedură penală pentru 327 judecători, procurori, anchetatori şi „doznateli”, precum şi 4 seminarii pe marginea aceluiaşi cod, la care au luat parte 67 persoane, scopul fiind acela de a pregăti formatori.

3.2.4. Obiectivul specific nr. 4: realizarea unor anchete profesionale şi imparţiale în cazul sesizărilor de corupţie la nivel înalt şi raportarea rezultatelor. Redactarea rapoartelor privind verificările interne din cadrul instituţiilor publice şi caracterul public al informaţiilor privind bunurile deţinute de înalţii funcţionari

Mai multe comitete afiliate Adunării Naţionale, Consiliului de Miniştri şi Consiliului Judiciar Suprem au responsabilitatea luptei împotriva corupţiei la nivel înalt în instituţiile publice din Bulgaria. S-a adoptat un program de punere în aplicare a luptei împotriva corupţiei. Cu toate acestea, pentru punerea în aplicare a programului lipseşte delimitarea strictă a responsabilităţilor şi un mecanism eficient de coordonare. Aşadar este dificilă derularea unei acţiuni susţinute la toate nivelurile administraţiei şi ale executivului. Nu este clar dacă măsurile de protejare a potenţialilor denunţători ai abuzurilor au fost puse în aplicare efectiv şi dacă este necesară o legislaţie suplimentară în domeniu. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce priveşte anchetarea în etapa preliminară, în special prin instituirea recentă a inspectoratelor independente. În ianuarie 2007, s-a pus în aplicare un sistem de verificare a declaraţiilor de avere ale funcţionarilor de rang înalt. Însă, există foarte puţine probe cu privire la urmărirea juridică riguroasă şi sistematică a declaraţiilor de corupţie la nivel înalt.

În ansamblu, progresul înregistrat în domeniul tratamentului judiciar al cazurilor de corupţie la nivel înalt în Bulgaria este încă insuficient.

Evaluare detaliată

- Asocierea experţilor din statele membre pentru a acorda asistenţă şi îndrumare în vederea îmbunătăţirii calităţii anchetelor şi a raportărilor aferente

Mai multe programe şi contacte oferă posibilitatea unor schimburi permanente cu statele membre, inclusiv cu consilierii proiectelor de înfrăţire şi cu ofiţerii de poliţie de legătură care raportează asupra îmbunătăţirilor. Rămâne de văzut dacă aceasta a avut ca rezultat creşterea calităţii anchetelor.

- Reorganizarea şi coordonarea ansamblului instituţional al organismelor abilitate să lupte împotriva corupţiei

Eforturile în materie de luptă împotriva corupţiei sunt coordonate de „Consiliul pentru Coordonarea Luptei împotriva Corupţiei” care a fost instituit în aprilie 2006. Acest Consiliu reuneşte reprezentanţii celor trei organisme anticorupţie principale: i) Comisia pentru contracararea corupţiei în Adunarea Naţională; i) Comitetul anticorupţie de pe lângă Consiliul de Miniştri; şi iii) Comitetul anticorupţie de pe lângă Consiliul Judiciar Suprem. Administraţia Parlamentului sprijină Consiliul pentru Coordonare din punct de vedere organizaţional şi tehnic. Se reuneşte lunar pentru a discuta aspecte atât strategice cât şi operaţionale, inclusiv cazurile specifice.

În martie 2007, s-a adoptat un raport cu privire la aplicarea programului strategic pentru administrarea transparentă, pentru prevenirea şi contracararea corupţiei pentru 2006, precum şi un plan de punere în aplicare a strategiei pentru 2007. Cu toate acestea, în această etapă incipientă, este dificil a evalua măsura în care coordonarea a adus valoare adăugată anchetelor şi a determina exact rezultatele coordonării consolidate.

Având în vedere existenţa a trei comisii anticorupţie la diferitele niveluri de putere (executivă, legislativă şi judecătorească), a unui Inspectorat General pe lângă Consiliul de Miniştri şi a inspectoratelor pe lângă diversele ministere guvernamentale şi autorităţi de urmărire în justiţie, nu este clar cine deţine, în ultimă instanţă, responsabilitatea practică pentru rezultatele luptei împotriva corupţiei.

Delimitarea clară a responsabilităţii şi coordonarea instituţiilor în eforturile lor de a lupta împotriva corupţiei sunt elemente esenţiale pentru aplicarea eficientă a politicilor anticorupţie. În consecinţă, este în mod evident necesară optimizarea activităţii diferitelor servicii anticorupţie, în special în ceea ce priveşte stilul de conducere şi procesul de luare a deciziei.

- Adoptarea unor dispoziţii administrative pentru protejarea denunţătorilor de abuzuri

Un proiect de lege privind denunţarea abuzurilor, intitulat „Legea privind protecţia lucrătorilor şi a angajaţilor care raportează cazurile de abuz de putere şi corupţie” a fost elaborat sub auspiciile Ministerului Administraţiei Publice şi a Reformei Administrative, cu participarea experţilor britanici. Legea nu a fost încă supusă spre aprobare Parlamentului, deoarece unele din autorităţile bulgare de la cel mai înalt nivel şi-au exprimat îndoiala că legea va aduce elemente noi, dat fiind că mare parte din garanţiile prevăzute în lege sunt stipulate deja prin alte documente legislative ale Bulgariei, ca de exemplu Codul de procedură administrativă şi Legea funcţionarilor publici.

Nu se poate confirma că s-au luat măsuri eficiente şi susţinute pentru a pune în aplicare actualul cadru legislativ care să îi protejeze pe eventualii denunţători de abuzuri.

- Aplicarea integrală a legislaţiei privind independenţa inspectoratelor din administraţia publică şi asigurarea unui caracter proactiv în atribuţiile de anchetă ale acestora

Legea administraţiei stabileşte cadrul legislativ pentru instituirea inspectoratelor din administraţia de stat. Fiecare minister este chemat să instituie un inspectorat care este în subordinea directă a ministerului[8]. Un inspectorat general s-a instituit în cadrul Consiliului de Miniştri[9].

Pe lângă inspectoratele din cadrul fiecărui minister şi inspectoratul general al Consiliului de Miniştri, Ministerul Administraţiei Publice găzduieşte Directoratul Inspecţiei Administraţiei de Stat care inspectează şi verifică aspectele legate de punerea în aplicare a legislaţiei privind funcţia publică (ca de exemplu recrutarea, promovarea, revocarea, retribuţia etc. funcţionarilor publici). Pentru a coordona inspectoratele instituite în cadrul ministerelor, Inspectoratul General a emis un set de instrucţiuni metodologice. În puţine cazuri (3-4), inspectoratele ministeriale au solicitat Inspectoratului General să medieze conflictele în cadrul unui minister. În aceste cazuri, inspectoratul general înaintează o recomandare ministerului respectiv, iar potrivit inspectoratelor generale, recomandările lor sunt de cele mai multe ori respectate. În raportul său, Guvernul Bulgariei a furnizat informaţii cu privire la mai multe verificări desfăşurate de diferitele structuri administrative şi la numărul de proceduri disciplinare iniţiate. Cu toate acestea, informaţiile cu privire la nivelul ierarhic şi la poziţia funcţionarilor împotriva cărora s-au iniţiat procedurile disciplinare nu sunt foarte clare.

Independenţa inspectoratelor este prevăzută prin Legea privind administraţia. Funcţiile şi atribuţiile inspectoratelor sunt înscrise în regulamentele interne ale administraţiilor respective. Toate inspectoratele ministeriale sunt subordonate ministrului, iar bugetul se alocă de la ministerul respectiv. Controlul asupra organismelor puterii executive (miniştrii, directorii executivi ai agenţiilor executive, preşedinţii agenţiilor şi comisiilor de stat etc.) este exercitat de Inspectoratul General Central care este subordonat direct primului-ministru al Republicii Bulgaria.

- Raportarea cu privire la punerea în aplicare a măsurilor adoptate pentru a preveni şi a combate exercitarea presiunii asupra entităţilor însărcinate cu anchetarea şi urmărirea, în special susţinerea cazurilor de suspendare/revocare/iniţiere a urmăririi penale împotriva organelor de punere în aplicare a legii suspectate de corupţie

Autorităţile bulgare afirmă că în cadrul ministerelor se aplică, în prezent, un anumit număr de măsuri de prevenire şi control. Cu toate acestea, efectul real al diferitelor măsuri urmează să fie evaluat în contextul în care s-a adoptat un anumit număr de măsuri administrative, iar informaţiile cu privire la procedurile iniţiate şi finalizate nu au putut fi verificate. Din informaţiile furnizate nu reiese clar câte din aceste cazuri reprezintă încercări de a exercita presiune în anchetele în cazurile de corupţie şi nici modul de instrumentare a acestora.

- Asigurarea instituirii unui mecanism credibil de verificare a declaraţiilor de avere precum şi a sancţiunilor efective în cazul declaraţiilor false sau inexacte

Cu începere din ianuarie 2007, în temeiul modificărilor aduse în septembrie 2006 la legea privind caracterul public al patrimoniului persoanelor care ocupă funcţii de rang înalt în stat, înalţii funcţionari trebuie să prezinte declaraţiile de avere până la data de 30 aprilie a fiecărui an, cu un termen suplimentar de o lună pentru corectarea eventualelor erori.

Declaraţiile sunt ulterior confruntate cu informaţiile cuprinse în registrul altor autorităţi precum Ministerul Finanţelor, Transporturilor, Agriculturii şi Pădurilor, Dezvoltării Regionale. Curtea naţională de conturi are responsabilitatea coordonării declaraţiilor de avere, verificării cu registrele şi impunerii de amenzi în caz de abatere. Verificările trebuie terminate până la data de 31 octombrie a fiecărui an. Orice declaraţie în neregulă este adusă la cunoştinţa Agenţiei Naţionale de Administrare Fiscală pentru a fi verificată. În cazul în care se identifică o eventuală activitate criminală, se organizează consultări cu procurorul general. Declaraţiile şi acţiunile ulterioare sunt publicate pe site-ul Curţii naţionale de conturi.

Acest mecanism completează elementele preventive şi disuasive ale strategiei naţionale anticorupţie şi permite publicului să compare declaraţiile cu stilurile de viaţă. Cu toate acestea, efectele acestui mecanism nu pot fi măsurate decât atunci când: a) toate declaraţiile au fost depuse şi b) toate declaraţiile au fost verificate, iar toate măsurile necesare au fost adoptate[10].

3.2.5. Obiectivul specific nr. 5: adoptarea unor măsuri suplimentare de prevenire şi de luptă împotriva corupţiei, în special la frontiere şi în administraţia locală

Bulgaria a reuşit să intensifice eforturile de combatere a corupţiei la unele puncte de frontieră prin creşterea numărului de controale preventive şi a sancţiunilor. Instituirea sistemelor de plată electronică şi a unui sistem de ture aleator la unele puncte de frontieră au contribuit la reducerea oportunităţilor de corupţie şi la creşterea veniturilor. Această bună practică ar trebui extinsă la toate punctele de frontieră. Măsurile specifice în materie de formare şi de sensibilizare la corupţie adresate administraţiei locale asociate cu o mai mare transparenţă şi o simplificare a procedurilor administrative au început să dea rezultate. Cu toate acestea, nu s-a prezentat nicio informaţie cu privire la urmărirea cazurilor de corupţie la nivelul administraţiei locale. Curtea Naţională de Conturi a iniţiat anchete financiare, însă anchetele din proprie iniţiativă în cazurile de averi nejustificate nu sunt deocamdată o practică curentă.

În ansamblu, s-au înregistrat progrese importante în prevenirea şi lupta împotriva corupţiei la frontiere şi în administraţia locală.

Evaluare detaliată

- Aplicarea de sancţiuni disciplinare şi o politică de zero-toleranţă, în special în serviciul de inspecţie veterinară, în serviciile vamale, în Agenţia Executivă a Administrării Transporturilor rutiere şi în alte servicii relevante

Autorităţile bulgare au intensificat eforturile de impunere a controalelor şi de aplicare a sancţiunilor serviciilor relevante, iar reducerea constantă a faptelor de corupţie în rândul ofiţerilor poliţiei de frontieră observată în 2006 s-a menţinut. Eforturile ambiţioase ale Ministerului Administraţiei Publice şi al Reformei Administrative, ale autorităţilor regionale şi locale sunt remarcabile în această privinţă. Pe lângă controalele efectuate de către inspectorat, Direcţia Generală Poliţia de Frontieră aplică principiul rotaţiei. Acelaşi principiu se aplică inspectorilor veterinari de la frontiere, Agenţiei Naţionale a Vămilor şi Agenţiei Naţionale de Administrare Fiscală. Se efectuează controale spontane în paralel cu controalele efectuate ca urmare a indicaţiilor primite de la punctele de control de la frontieră[11]; s-au instalat camere de supraveghere la locurile de muncă şi se distribuie broşuri în limba engleză şi bulgară persoanelor care intră în ţară; atunci când este necesar, informaţii cu privire la preţul unei dezinfecţii preventive a autovehiculelor se furnizează la punctele de frontieră însărcinate cu inspecţia veterinară; în mod sistematic se organizează cursuri de formare pentru noii angajaţi şi pentru înalţii funcţionari publici precum şi studii psihologice pentru a evalua riscul de corupţie, iar toate cazurile identificate sunt publicate în scopul prevenirii.

Deşi Bulgaria a raportat aplicarea de măsuri disciplinare[12], impactul acestora nu poate fi evaluat deoarece, până în prezent, autorităţile bulgare nu au furnizat informaţii cu privire la posturile şi statutul funcţionarilor publici implicaţi. Mai mult, urmăririle penale nu s-au efectuat decât în câteva cazuri şi, în serviciile respective, pentru delictele aferente corupţiei nu s-a consemnat nicio condamnare.

- Introducerea sistemelor de plată electronică şi a unui sistem de ture aleator în cazul ofiţerilor care lucrează la frontiere

În iulie 2006, Bulgaria a introdus la punctul de frontieră Lesovo un sistem de plată electronică, în cadrul unui proiect pilot, în vederea reducerii plăţilor în numerar şi a riscurilor de corupţie. Acest sistem de plată electronică urmează să fie extins la toate punctele rutiere de trecere a frontierei la graniţele externe ale UE. Rezultatele favorabile ale sistemului de plată electronică la graniţa Lesovo trebuie aşadar generalizate la toate punctele rutiere de trecere a frontierei pentru a avea efecte durabile.

Un sistem de atribuire aleatorie a turelor este operaţional pentru ofiţerii de frontieră. La unele puncte de trecere a frontierei este disponibil un program de calculator pentru determinarea orelor de tură ale ofiţerilor din cadrul poliţiei de frontieră. Sistemul trebuie extins la toate punctele de trecere a frontierei

- Efectuarea, cu regularitate, de audituri şi verificări, publicarea constatărilor şi asigurarea îndeplinirii acestora

Curtea Naţională de Conturi (CNC), sprijinită de curţile de conturi de la nivel regional şi local (6 secţii teritoriale şi 28 de birouri pe teritoriul Bulgariei), desfăşoară controlul financiar al tuturor entităţilor publice, inclusiv ale administraţiilor locale şi verifică fiecare licitaţie, inclusiv monitorizarea ulterioară. Rezultatele sunt publicate periodic pe internet.

Bulgaria confirmă că, în momentul de faţă, 6 audituri sunt în derulare din ianuarie 2007, iar alte 8 audituri urmează să fie finalizate până în decembrie 2007.

- Raportarea cu privire la anchetele în cazurile de averi nejustificate

În prezent, anchetele cu privire la averile nejustificate nu pot fi iniţiate decât dacă sunt în legătură cu o infracţiune penală sau dacă au la bază un „indiciu” important. Verificarea conturilor bancare sau ale declaraţiilor de venit în acest scop nu este permisă fără o legătură directă cu o infracţiune penală. Anchetarea cazurilor de averi nejustificate nu există ca atare, iar acestea nu sunt înregistrate sau raportate de către autorităţile bulgare.

3.2.6. Obiectivul specific nr. 6: punerea în aplicare a unei strategii de luptă împotriva criminalităţii organizate, cu accent pe infracţiunile grave, pe spălarea banilor, precum şi confiscarea sistematică a bunurilor obţinute în mod ilicit. Raportarea cu privire la anchetele, acuzaţiile şi condamnările - noi sau în curs - din aceste domenii

Bulgaria aplică un plan de acţiune actualizat cu privire la criminalitatea organizată care se axează pe punerea în aplicare a deciziilor judiciare precum şi a măsurilor preliminare şi preventive. În acest domeniu, cooperarea judiciară cu celelalte state membre este aprofundată. Bulgaria s-a implicat, de asemenea, într-un număr considerabil de proiecte de asistenţă care cuprind diferite aspecte ale criminalităţii organizate şi infracţiunilor grave. Cu toate acestea, evaluarea efectelor strategiei este neconcludentă, în lipsa unei metode de măsurare şi a statisticilor fiabile. Datele care ar permite evaluarea tratamentului judiciar al cazurilor sunt fragmentare sau insuficiente. Mai mult, numărul urmăririlor în cazurile de crimă la comandă este insuficient. Există îngrijorări, de asemenea, în legătură cu capacitatea instituţională de a asigura confiscarea bunurilor obţinute în mod ilicit.

În ansamblu, progresele în domeniul luptei împotriva infracţiunilor grave şi a criminalităţii organizate sunt insuficiente.

Evaluare detaliată

Deşi volumul informaţiilor furnizate de autorităţile bulgare cu privire la lupta împotriva criminalităţii organizate este în creştere, informaţiile sunt imprecise.

Instrumentele juridice pentru punerea în aplicare a strategiei privind criminalitatea organizată au fost adoptate: în ianuarie 2007, Consiliul de Miniştri a adoptat un Plan de acţiune actualizat cu privire la lupta împotriva criminalităţii organizate, însă lipsesc informaţiile importante asupra modului de aplicare a acestora.

- Asocierea experţilor din statele membre pentru a acorda îndrumare şi asistenţă în vederea îmbunătăţirii calităţii anchetelor şi a raportărilor aferente

S-au desfăşurat cu succes operaţiuni în comun în domeniul criminalităţii organizate şi în special în lupta împotriva criminalităţii aferente drogurilor. Bulgaria raportează că, din septembrie 2006, s-au desfăşurat 15 operaţiuni în comun cu poliţia din Spania, Ţările de Jos, Franţa, România, Portugalia şi Turcia. Autorităţile bulgare anunţă eliminarea a trei grupuri criminale organizate care făceau trafic de femei în scopul exploatării sexuale. Trei persoane au fost reţinute în baza unui mandat european de arestare şi un mandat european de arestare a fost eliberat de către autorităţile judiciare din Bulgaria.

Autorităţile bulgare de aplicare a legii lucrează în colaborare cu experţi din celelalte state membre UE pentru a combate diferitele aspecte ale infracţiunilor grave şi ale criminalităţii organizate. Sunt în curs de aplicare proiecte comune cu statele membre, precum şi 9 proiecte de înfrăţire PHARE. Un fost procuror general olandez asigură funcţia de consilier al biroului procurorului general al Bulgariei. În aprilie 2007, un consilier francez a început activitatea la Ministerul de Interne pentru a consolida capacitatea Direcţiei Generale de Poliţie şi pentru a ameliora activităţile în domeniul combaterii criminalităţii organizate.

Rezultate precise s-au obţinut, de asemenea, în domeniul luptei împotriva criminalităţii legate de utilizarea abuzivă a fondurilor UE. Unele anchete sunt în derulare.

- Prezentarea unui plan de acţiune pentru punerea în aplicare a strategiei de luptă împotriva criminalităţii organizate şi executarea acestuia, însoţită de rapoarte periodice

Planul de acţiune actualizat cu privire la combaterea criminalităţii organizate aferent perioadei până la sfârşitul anului 2007 este în curs de aplicare. Principalele obiective sunt: a) angajarea de urmăriri penale împotriva conducătorilor grupurilor criminale organizate; b) aplicarea unei abordări proactive în contracararea criminalităţii organizate; c) reducerea resurselor economice ale grupurilor criminale organizate; d) confiscarea bunurilor obţinute în mod ilicit.

Autorităţile bulgare fac trimitere la importante realizări în aplicarea planului de acţiune. Cu toate acestea, este dificil a evalua realizările de acest tip deoarece nu există rapoarte periodice asupra rezultatelor care decurg din aplicarea specifică a planului de acţiune.

- Aplicarea integrală a legislaţiei relevante cu privire la confiscarea bunurilor obţinute ilicit

Instituită prin Legea cu privire la confiscarea bunurilor obţinute ilicit în urmă cu doi ani, comisia pentru identificarea bunurilor obţinute ilicit a dobândit recent capacitatea – deocamdată nepusă în practică – de a impune efectiv măsuri de reţinere şi confiscare a bunurilor obţinute ilicit după trimiterea cazului de către anchetatori. Comisia poate identifica bunurile obţinute ilicit, poate impune măsuri de îngheţare a acestora sau poate lansa procedura judiciară.

Până în prezent, comisia nu are un sediu permanent, iar din totalul de 294 de posturi, 114 sunt vacante.

Mai multe cazuri au fost transferate pentru a face obiectul procedurilor judiciare. Bunurile şi banii în curs de anchetare sunt îngheţaţi pe durata anchetei, însă până în prezent nu s-a efectuat nicio acţiune de confiscare definitivă deoarece procedurile judiciare trebuie mai întâi încheiate, ceea ce poate dura 2 până la 3 ani de la data iniţierii procedurilor.

- Raportarea periodică şi auditarea internă a anchetelor, a punerilor sub acuzare şi a condamnărilor noi şi în derulare

Bulgaria înregistrează o tendinţă stabilă de scădere constantă a atentatelor la persoană. Cu toate acestea, informaţiile statistice transmise de autorităţile bulgare nu definesc în mod clar tipurile de delicte comise, de exemplu în ceea ce priveşte crimele, statisticile prezentate amestecă crimele de familie cu cele legate de criminalitatea generală şi/sau criminalitatea organizată, în special crimele la comandă. Informaţiile cu privire la desfăşurarea anchetelor în cazurile de criminalitate organizată lipsesc. Sunt necesare precizări pentru o evaluare corectă.

„Crimele la comandă” constituie în continuare o mare preocupare, în special în cazurile recente de asasinare a politicienilor locali înregistrate cu începere din ianuarie. Până la această dată, nu s-a consemnat nicio urmărire sau condamnare.

Scandalurile recente în care sunt implicaţi înalţi funcţionari ai puterii executive şi judecătoreşti din Bulgaria vor fi un test-cheie pentru mecanismele adoptate în vederea investigării şi pedepsirii eficiente a delictelor aferente marii corupţii şi criminalităţii organizate. Demisia recentă a unui ministru ca urmare a unei anchete în desfăşurare cu privire la declaraţii de corupţie ar trebui considerată ca un semn pozitiv.

Adevărata dimensiune tangibilă a succesului rămâne numărul de urmăriri încheiate şi numărul de condamnări.

- Publicarea rezultatelor acestor audituri

Până în momentul de faţă nu s-a instituit nici un mecanism de raportare.

- Punerea în aplicare a noii legislaţii pentru combaterea spălării banilor

Codul penal bulgar a fost modificat în 2006 pentru a preciza că actele criminale comise în străinătate pot fi calificate ca infracţiuni care conduc ulterior la spălarea banilor în Bulgaria şi că o condamnare anterioară pentru o asemenea infracţiune nu este necesară pentru a iniţia urmărirea pentru spălare de bani. Mai mult, în cazurile de spălare de bani şi de criminalitate organizată, procurorul general are dreptul de a solicita informaţii băncilor fără necesitatea de a obţine un mandat judecătoresc. Alte acţiuni sunt în desfăşurare pentru a întări şi mai mult apărarea împotriva spălării banilor. Măsurile vor putea contribui mai bine la întărirea eficienţei procesului de punere în aplicare.

Autorităţile bulgare semnalează unele îmbunătăţiri în acest domeniu, menţionând în special că biroul procurorului de pe lângă Curtea Supremă de Casaţie a încheiat activitatea în 54 de proceduri preliminare aferente criminalităţii organizate şi spălării banilor. Au fost formulate alte 37 de puneri sub acuzare, s-au pronunţat 5 condamnări pentru spălare de bani şi s-au încheiat 81 de controale fiscale care au vizat membrii grupurilor criminale organizate şi persoanele fizice şi juridice care au legătură cu acestea.

Cu toate acestea, deocamdată aceste ameliorări nu pot fi concret evaluate. Mai întâi, trebuie confirmate. De asemenea, unele măsuri suplimentare sunt necesare sau sunt în curs de pregătire[13].

4. Acţiuni viitoare în cadrul Mecanismului de Cooperare şi Verificare

În ceea ce priveşte reforma judiciară şi lupta împotriva corupţiei şi criminalităţii organizate, Bulgaria trebuie să îşi continue eforturile de a atinge obiectivele specifice şi, în special,

- să extindă sistemele de monitorizare aferente noii Legi privind organizarea sistemului judiciar şi codurilor procedurale ca urmare a adoptării şi aplicării Legii privind organizarea sistemului judiciar şi a Codului de procedură civilă şi să prezinte periodic rapoarte cu privire la rezultatele procesului de monitorizare;

- să asigure buna funcţionare a inspectoratelor din cadrul Consiliului Judiciar Suprem; să desfăşoare activităţi pilot în materie de atribuire aleatorie a cauzelor şi să ducă mai departe activităţile de evaluare şi formare ale judecătorilor şi procurorilor în materie de deontologie;

- să prezinte rezultate în cadrul luptei împotriva corupţiei. Bulgaria ar trebui să se sprijine pe progresele realizate în domeniul anchetelor şi să consolideze eforturile sale pentru o mai mare sensibilizare a puterii judecătoreşti la importanţa finalităţii legale şi a deciziilor disuasive în cazurile de corupţie la nivel înalt. Este vorba de cazurile în care personalităţi influente şi bine cunoscute sunt puse sub acuzare;

- să furnizeze analize independente, o metodologie concludentă şi statistici fiabile şi cu un obiectiv bine determinat pentru a determina dacă cazurile de corupţie la nivel înalt, crimele în plină stradă precum şi cazurile criminalităţii organizate sunt anchetate corespunzător şi dacă se adoptă hotărâri judecătoreşti cu caracter disuasiv. Nu ar trebui să existe nicio încetinire în domeniul măsurilor de prevenire şi urmărire. Mai mult, progresele trebuie evaluate şi raportate în mod consecvent şi concludent;

- să întărească eforturile şi angajamentul politic pentru a pune în aplicare planul de acţiune împotriva criminalităţii organizate şi să raporteze, în mod transparent, activităţile întreprinse. De asemenea, Bulgaria trebuie să consolideze cooperarea internaţională în acest domeniu;

- în vederea atingerii obiectivelor menţionate anterior, să urmărească întărirea apacităţii sistemului judiciar la toate nivelurile, inclusiv a profesionalismului, independenţei, resurselor şi competenţelor acestuia.

Mecanismul de cooperare şi verificare va fi utilizat în continuare pentru monitorizarea progreselor înregistrate de Bulgaria. Pentru a facilita cooperarea şi verificarea, ar fi utilă pregătirea, până în octombrie 2007, a unui plan de acţiune de către autorităţile din Bulgaria, cu etape bine stabilite, care să arate modul în care Bulgaria intenţionează să atingă obiectivele specifice. Acest plan trebuie să se bazeze pe o strategie coerentă de combatere a criminalităţii organizate şi a corupţiei şi pe un plan credibil de consolidare a profesionalismului, independenţei, competenţelor şi resurselor sistemului judiciar. Îmbunătăţirea şi detalierea statisticilor şi a sistemelor de informaţii privind cazurile de corupţie şi criminalitate organizată şi urmărirea acestora de către puterea judecătorească ar contribui, de asemenea, în mod favorabil la eforturile depuse în cadrul mecanismului de cooperare şi verificare. Este important ca autorităţile bulgare să promoveze un dialog deschis cu cetăţenii bulgari prin consolidarea transparenţei reformelor întreprinse în cadrul mecanismului de cooperare şi verificare.

4.1. Sprijin

Bulgaria va primi sprijin pentru eforturile sale de reformă a sistemului judiciar şi de combatere a criminalităţii organizate şi a corupţiei. Acest sprijin va include concentrarea şi orientarea finanţării CE existente în cadrul diferitelor programe disponibile pentru Bulgaria asupra sprijinului în favoarea consolidării instituţionale şi a programelor de formare legate de reforma judiciară şi de lupta împotriva criminalităţii organizate.

Comisia Europeană invită celelalte statele membre să îşi intensifice asistenţa şi sprijinul practic valoros acordate Bulgariei prin cooperarea cu autorităţile bulgare în cadrul echipelor comune de anchetă în cazuri de corupţie şi criminalitate organizată, prin schimbul de informaţii financiare şi metodologii cu autorităţile relevante, prin detaşarea de experţi şi consilieri în cadrul ministerelor şi organismelor-cheie (precum viitoarele inspectorate instituite prin Legea privind sistemul judiciar sau Consiliul Judiciar Suprem) şi prin oferirea unei formări la nivel înalt poliţiei bulgare, agenţilor vamali şi procurorilor în cadrul academiilor de poliţie şi de studii vamale, şcolilor de magistraţi sau institutelor naţionale de justiţie şi altor centre de excelenţă pentru serviciul public. Importanţa primordială a principiului statului de drept pentru UE implică faptul că toţi actorii – Comisia, Bulgaria şi celelalte state membre – trebuie să coopereze pentru a garanta că Bulgaria realizează o reformă eficace a sistemului său judiciar şi combate criminalitatea şi corupţia la toate nivelurile. Până în octombrie 2007, Comisia va examina asistenţa oferită de statele membre, pentru a identifica lacunele şi pentru a se asigura că Bulgaria primeşte o gamă completă de sprijin.

5. Concluzii

În primele şase luni de la aderare, Bulgaria a continuat să facă progrese în ceea ce priveşte remedierea slăbiciunilor care ar putea împiedica aplicarea eficientă a legislaţiei, politicilor şi programelor europene. Însă, timpul pe care l-a avut la dispoziţie nu a fost suficient pentru a prezenta rezultante concludente în domenii-cheie. Va fi necesar să se acorde o atenţie constantă tuturor domeniilor în care sunt aplicate măsurile de acompaniere. În special, este nevoie de accelerarea eforturilor de realizare a reformei sistemului judiciar şi de luptă împotriva corupţiei şi criminalităţii organizate. În lumina analizei cuprinse în prezentul raport, Comisia nu consideră că se justifică, în această etapă, invocarea prevederilor de salvgardare din Tratatul de aderare.

Comisia va continua să lucreze într-un parteneriat strâns cu Bulgaria pentru a sprijini eforturile acesteia de atingere a obiectivelor specifice în cadrul mecanismului de cooperare şi verificare. Decizia de instituire a mecanismului de cooperare şi verificare prevede prezentarea de către Comisie a unui raport semestrial. Comisia va actualiza prezentul raport la începutul anului 2008 şi va pregăti următorul raport detaliat privind mecanismul de cooperare şi verificare la mijlocul anului 2008. Pentru a furniza informaţiile necesare elaborării raportului respectiv, Bulgaria trebuie să raporteze Comisiei cu privire la viitoarele progrese realizate până la 31 martie 2008.

ANEXĂ

Stadiul actual al măsurilor de salvgardare şi dispoziţiilor tranzitoriiaplicabile Bulgariei

Clauza de salvgardare economică

Nu se aplică.

Clauza de salvgardare privind piaţa internă

Nu se aplică.

Clauza de salvgardare privind justiţia şi afacerile interne

Nu se aplică.

Fonduri agricole

a) Măsuri de salvgardare

Nu se aplică.

b) Dispoziţii tranzitorii

Regulamentul (CE) nr. 1423/2006 al Comisiei din 26 septembrie 2006 de stabilire a unui mecanism privind măsurile corespunzătoare în domeniul cheltuielilor agricole în ceea ce priveşte Bulgaria şi România

Siguranţa alimentelor

a) Măsuri de salvgardare

Nu se aplică.

b) Dispoziţii tranzitorii

Decizia Comisiei nr. 2006/800/CE din 23 noiembrie 2006 privind aprobarea planurilor de eradicare a pestei porcine clasice la porci sălbatici şi de vaccinare de urgenţă a acestor porci împotriva respectivei boli în Bulgaria

Decizia Comisiei nr. 2006/805/CE din 24 noiembrie 2006 privind măsurile zoosanitare de combatere a pestei porcine clasice în anumite state membre (astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia nr. 2007/152/CE a Comisiei din 6 martie 2007)

Decizia Comisiei nr. 2007/16/CE din 22 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor tranzitorii aplicabile în schimburile intracomunitare de material seminal, ovule şi embrioni de la speciile bovină, porcină, ovină, caprină şi ecvină obţinute în Bulgaria şi în România

Decizia Comisiei nr. 2007/26/CE din 22 decembrie 2006 de modificare a apendicelui la anexa VI la actul de aderare a Bulgariei şi României în ceea ce priveşte anumite unităţi de prelucrare a laptelui din Bulgaria

Decizia Comisiei nr. 2007/29/CE din 22 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor tranzitorii pentru anumite produse de origine animală introduse în Bulgaria şi România din ţări terţe înainte de 1 ianuarie 2007, reglementate de Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European şi al Consiliului

Decizia Comisiei nr. 2007/30/CE din 22 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor tranzitorii pentru comercializarea anumitor produse de origine animală obţinute în Bulgaria şi România (modificată prin Decizia nr. 2007/264/CE a Comisiei din 25 aprilie 2007)

Decizia Comisiei nr. 2007/31/CE din 22 decembrie 2006 de stabilire a unor măsuri tranzitorii în ceea ce priveşte expedierea, din Bulgaria spre alte state membre, a anumitor produse din sectorul cărnii şi al laptelui reglementate de Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European şi al Consiliului (astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia nr. 2007/398/CE a Comisiei din 11 iunie 2007)

Siguranţa navigaţiei aeriene

Măsuri de salvgardare

Regulamentul (CE) nr. 1962/2006 al Comisiei din 21 decembrie 2006 de aplicare a articolului 37 din Actul de aderare a Bulgariei la Uniunea Europeană

Mai mult, la 21 februarie 2007 Bulgaria a fost cea care a impus restricţii la 5 transportatori de marfă pentru a evita includerea acestora pe lista comunitară a transportatorilor interzişi şi a retras certificatele de navigabilitate a 160 de aeronave care nu erau conforme cu regulamentele CE.

[1] Articolele 36, 37 şi 38 din Actul de aderare.

[2] Decizia nr. 2006/929/CE a Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unui mecanism de cooperare şi de verificare a progreselor realizate de Bulgaria în vederea atingerii unor obiective de referinţă specifice în domeniul reformei sistemului judiciar şi al luptei împotriva corupţiei şi a criminalităţii organizate, (JO L 354, 14.12.2006, p.58).

[3] Modificările se referă la următoarele aspecte. Articolul 84 a fost modificat pentru a permite Adunării Naţionale să primească şi să adopte rapoartele anuale ale Curţii Supreme de Casaţie, ale Înaltei Curţi de Administraţie şi ale Parchetului General cu privire la punerea în aplicare a legii şi cu privire la activitatea fiecărei instituţii juridice în parte. Aceste rapoarte sunt apoi înaintate Adunării Naţionale de către Consiliul Judiciar Suprem (CJS). În temeiul articolului 130, CJS dispune acum, în mod explicit, de competenţe pentru numirea, promovarea şi revocarea, sancţionarea disciplinară şi recunoaşterea calificării personalului din sectorul judiciar. Articolul 130a nu mai prevede atribuţia Ministerului de Justiţie de a supraveghea aranjamentele în ceea ce priveşte instituirea, desfăşurarea şi soluţionarea cazurilor. În schimb, noul articol 132a prevede instituirea unui inspectorat independent, în cadrul Consiliului Judiciar Suprem, cu atribuţii de monitorizare a activităţii organismelor judiciare atât din proprie iniţiativă cât şi ca urmare a plângerilor formulate de cetăţeni, persoane juridice şi autorităţi publice, inclusiv de membrii sistemului judiciar. Imunitatea magistraţilor care le oferea protecţie împotriva acţiunilor penale intentate a fost eliminată (în cazul în care nu priveşte exercitarea îndatoririlor oficiale). În aceste condiţii, „imunitatea” se acordă exclusiv pentru acţiunile săvârşite în exercitarea îndatoririlor oficiale şi nu pentru faptele pasibile de sancţiuni penale săvârşite cu intenţie.

[4] Prezentul proiect de lege privind sistemul judiciar este alcătuit din 22 de părţi şi cuprinde 377 articole. Reglementează, în detaliu: (a) statutul şi competenţele Consiliului Judiciar Suprem; (b) statutul şi competenţele Inspectoratului din cadrul Consiliului Judiciar Suprem; (c) statutul şi competenţele Inspectoratului, sub supravegherea Ministerului de Justiţie (printre atribuţiile sale se numără controlul activităţii agenţilor de execuţie din sectorul public şi privat, verificarea administraţiei judiciare şi sprijin pentru Ministerului de Justiţie în elaborarea de propuneri de decizii şi hotărâri interpretative); (d) criteriile şi procedurile de evaluare a magistraţilor; (e) sfera competenţei curţilor supreme de interpretare a legilor; (f) atribuţiile funcţiei de procuror în conformitate cu noul Cod de procedură penală; (g) principiile concurenţiale care se aplică procedurii de recrutare şi de numire în cadrul organismelor judiciare; (h) responsabilitatea disciplinară a magistraţilor, inclusiv în cazul încălcării normelor deontologice.

[5] În special, ambele inspectorate verifică organizarea activităţii administrative a instanţelor şi sintetizează informaţia cu privire la cauzele încheiate de judecători, procurori şi anchetatori [articolele 58 alineatul (1) şi 69 alineatul (1) din proiectul de lege privind sistemul judiciar].

[6] În special, incitarea la prostituţie este sancţionată cu închisoare până la 5 ani (anterior 3 ani) şi cu amendă de 3 000-10 000 BGN (comparativ cu 1 000-3 000 BGN). Atunci când delictul este comandat de o organizaţie criminală sau atunci când victima este o persoană cu vârsta sub 18 ani sau o persoană care suferă de o boală mintală sau este în caz de recidivă periculoasă, sancţiunea este închisoare de la 2 la 8 ani (anterior 6 ani) şi o amendă de 5 000-15 000 BGN. Obligarea sau incitarea unei persoane să folosească stupefiante sau substanţe similare în scopul actelor de prostituţie se sancţionează, în aceste condiţii, cu închisoare de la 10 la 20 de ani şi cu amendă de 100 000-300 000 BGN (anterior 5-15 ani şi 10 000-35 000 BGN).

[7] Documentul cuprinde o enunţare clară a principiilor – statul de drept, independenţa sistemului judiciar, apărarea drepturilor individuale şi aplicarea standardelor juridice europene. Documentul este apoi împărţit în opt părţi (consolidarea capacităţii juridice şi îmbunătăţirea activităţii administrative a sistemului judiciar; implicarea efectivă a Bulgariei în cooperarea judiciară în CE; întărirea capacităţii Consiliului Judiciar Suprem pentru administrarea sistemului judiciar, etc.). Fiecare parte expune, pe scurt, un obiectiv, iar restul documentului este împărţit în priorităţi pe termen scurt (până la finele anului 2006) şi priorităţi pe termen mediu (până la finele anului 2007).

[8] Inspectoratele sunt mandatate: i) să analizeze eficienţa activităţii administraţiei de stat; ii) să verifice dacă regulamentul intern al organizaţiei este respectat; iii) să iniţieze procedurile disciplinare în cazul încălcării îndatoririlor oficiale şi a codului de bună purtare a angajaţilor din administraţia de stat; iv) să verifice indiciile, cererile şi plângerile referitoare la acţiunile ilegale sau inadecvate sau la lipsa de acţiune a angajaţilor din serviciile publice; v) să îndeplinească alte funcţii de control administrativ.

[9] Inspectoratul General răspunde direct primului ministru şi are mandat pentru: i) a coordona şi a sprijini activităţile inspectoratelor; ii) a sugera inspectoratelor orientări metodologice; iii) a analiza indiciile cu privire la conflictele de interese şi alte încălcări ale îndatoririlor oficiale; iv) a analiza indiciile privind corupţia în cadrul puterii executive şi a funcţiei publice; v) a îndeplini alte funcţii stabilite prin regulamente de către Consiliul de Miniştri sau atribuite de către primul ministru.

[10] Până în prezent, 106 din totalul de 359 de partide politice înregistrate – şi organizaţiile lor afiliate – au prezentat Curţii naţionale de conturi rapoartele financiare. Cele 253 de partide care nu au depus rapoartele financiare pierd dreptul de a primi subvenţii de stat şi nu pot participa în alegerile naţionale şi nici la cele locale.La 20 aprilie, Curtea Naţională de Conturi a publicat pe site-ul său de internet o listă cu persoanele care nu au depus declaraţia de avere iniţială, la investirea în funcţie, precum şi o listă cu persoanele care nu au depus declaraţiile de avere la revocare, în termenele legale. Din declaraţiile de avere la investirea în funcţie, 816 declaraţii au fost depuse în termenul legal. Alte 8 declaraţii de avere la investirea în funcţie (pe care trebuiau să le prezinte organismele de gestiune şi de supraveghere ale partidelor politice) nu au fost depuse în termenul stabilit, precum şi 2 declaraţii finale (care trebuie depuse la plecarea din funcţie) ale anchetatorilor.S-a iniţiat urmărirea penală şi administrativă împotriva persoanelor care nu au depus declaraţiile în termenele legal stabilite. Preşedintele Curţii Naţionale de Conturi a trimis lista cu persoanele care nu au depus declaraţiile în termenele prevăzute directorului executiv al Agenţiei Naţionale de Administrare Fiscală pentru a lua măsuri în conformitate cu codul de procedură fiscală şi al asigurărilor.Termenul prevăzut pentru depunerea declaraţiilor anuale de avere ale persoanelor care ocupă funcţii înalte în stat a expirat la 30 aprilie. La 15 mai, Curtea Naţională de Conturi a procesat 5 515 declaraţii şi notificări. Numărul final al declaraţiilor anuale şi al notificărilor procesate se va prezenta la expirarea termenului prevăzut pentru modificarea declaraţiilor.

[11] Statisticile cu privire la suspiciunea de corupţie a funcţionarilor publici şi anchetele desfăşurate ulterior de autorităţi, furnizate expertului delegat de Comisia Europeană în aprilie la punctul de trecere al frontierei, Kapitan Andreevo, arată o ameliorare în calitatea anchetelor.

[12] Autorităţile bulgare au adoptat un raport cu privire la punerea în aplicare în 2006 a Strategiei pentru guvernarea transparentă şi pentru prevenirea şi contracararea corupţiei, ceea ce arată că din cele 121 de măsuri enumerate în Planul de Acţiune 2006, 94 au fost puse în aplicare, iar 27 sunt în curs de aplicare şi se preconizează că vor fi finalizate până la jumătatea anului 2007. Nu se ştie cu precizie care măsuri au fost puse în aplicare şi care nu. În raportul bulgar se afirmă, de asemenea, că s-a aprobat un plan pentru punerea în aplicare a strategiei pentru 2007. Cu toate acestea, un astfel de document nu a fost încă prezentat în mod oficial.

[13] În special, la 30 noiembrie 2006, Consiliul de Miniştri a aprobat un proiect de lege de modificare a Legii privind măsurile de combatere a spălării banilor. Proiectul prevede obligaţia băncilor şi a societăţilor comerciale de tipul e-cash să furnizeze informaţii suplimentare cu privire la operaţiunile şi tranzacţiile în care se suspectează spălarea banilor. Amendamentele propuse au ca obiectiv alinierea cadrului de reglementare cu Legea instituţiilor de credit care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2007. Modificările sunt în continuare dezbătute în Parlament. Autorităţile bulgare lucrează, de asemenea, la transpunerea celei de a treia directive a UE de combatere a spălării banilor.