RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 28.10.2009 
SEC(2009) 1437 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
  
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
 
Document de înso țire pentru 
 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
 
Dividendul digital, surs ă de beneficii sociale și creștere economic ă 
 
și pentru   
 
RECOMANDARE A COMISIEI 
 
Facilitarea eliber ării dividendului digital în Uniunea European ă 
  
{COM(2009) 586 final} 
{C(2009) 8287 final} 
{SEC(2009) 1436} 
 
 
RO 2   RO REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
Prin dividendul digital, adic ă porțiunea de spectru de frecven țe radio eliberat ă în urma trecerii 
transmisiei terestre a semnalelor de televizi une de la formatul analogic la cel digital 
(Televiziune terestr ă digitală, sau TTD), un num ăr considerabil de frecven țe radio de înalt ă 
calitate devine disponibil în toate st atele membre. O abordare coordonat ă a dividendului 
digital poate s ă contribuie la realizarea a dou ă importante obiective strategice ale UE, și 
anume: 
1. De a garanta existen ța unei por țiuni suficiente de spectru în Europa pentru a 
permite accesul la serviciile de band ă largă în zonele rurale  (unde o infrastructur ă 
pe suport radio este deseori singura solu ție posibil ă) și de a reduce decalajele de 
acces la conexiunile în band ă largă, datorate absen ței unor servicii de acest tip.  
2. De a preg ăti terenul pentru evolu ții viitoare în domeniul radiodifuziunii terestre  
(de exemplu televiziunea de înalt ă definiție) prin cre șterea eficien ței medii a 
infrastructurilor de transmisie de televiziune. Acest lucru va înt ări totodat ă 
capacitatea statelor membre de a- și exercita competen țele în domeniul politicii 
audiovizuale. 
1. DEFINIREA PROBLEMEI  
În absența unei coordon ări adecvate între statele membre, beneficiile poten țiale de natur ă 
socială și economic ă ale dividendului digital se vo r reduce în mod semnificativ.  
1.1. Divergen țele dintre abord ările la nivel na țional ar putea reduce posibilit ățile de 
utilizare a spectrului, din cauza interferen țelor 
Din punct de vedere tehnic este ineficient s ă se utilizeze aceea și porțiune de spectru pentru 
servicii pe suport radio care prezint ă caracteristici tehni ce fundamental diferite, cum ar fi 
radiodifuziunea clasic ă de mare putere și aplicațiile de band ă largă pe suport radio de putere 
medie și mică. Această chestiune are de asemenea repercusi uni transfrontaliere, deoarece în 
acea porțiune a spectrului interferen țele reziduale pot s ă acopere o distan ță de până la 100 de 
kilometri. 
1.2. Absența unei coordon ări la nivelul UE va împiedica atribuirea de c ătre statele 
membre a frecven țelor dividendului digital aplica țiilor care au un impact social 
și economic major 
În absența unei abord ări coordonate destinate s ă reducă la minim efectele nefaste ale 
interferen țelor în UE, este posibil ca autorit ățile naționale îns ărcinate cu gestionarea spectrului 
să fie nevoite s ă favorizeze TTD, în vreme ce, odat ă implementat ă abordarea coordonat ă, ele 
ar putea autoriza alte utiliz ări, cu beneficii globale mai importante.  
1.3. Absența economiilor de scar ă și a acoperirii paneuropene a serviciilor poate s ă 
prejudicieze economia european ă și să îndepărteze investitorii 
Practic toate utiliz ările poten țiale prevăzute ale dividendului digital se bazeaz ă pe posibilitatea 
atingerii masei critice și a economiilor de scar ă. De exemplu, studiul Comisiei a stabilit c ă 
fabricanții de echipamente de comunica ții mobile se a șteaptă la/vizeaz ă o piață potențială de 
cel puțin 100 de milioane de locuitori înainte de a investi în noi linii de produc ție pentru a 
RO 3   RO patra genera ție de echipamente mobile de comunica ții. Economiile de scar ă sunt de asemenea 
esențiale pentru garantarea adopt ării noilor genera ții de echipamente și de rețele de 
radiodifuziune. 
1.4. Risc de perturbare a unor servicii importante care utilizeaz ă deja por țiunea de 
bandă UHF unde se situeaz ă dividendul digital 
O serie de aplica ții existente, cum ar fi microfoa nele pe suport radio, utilizeaz ă anumite 
frecvențe din banda UHF (cunoscute sub numele de „spa ții libere” sau por țiuni de spectru 
neutilizate). Aceste servicii sunt esen țiale pentru anumite sectoare, cum ar fi cel al 
radiodifuziunii și cel al organiz ării de evenimente. În absen ța unei coordon ări la nivelul UE 
aceste aplica ții importante risc ă, la un moment dat, s ă nu mai dispun ă de frecven țele care le-ar 
permite să funcționeze în continuare. Num ărul total de dispozitive aflate în aceast ă situație (4 
până la 5 milioane în UE1) arată că ne aflăm în fața unei chestiuni cu relevan ță pe piața 
internă european ă. 
1.5. O parte considerabil ă a beneficiilor ar putea fi pierdut ă în absen ța unei 
coordonări adecvate cu țările terțe.  
Prezența interferen țelor transfrontalie re provenind din țările din afara UE poate s ă împiedice 
funcționarea anumitor servicii pe arii geografice extinse ale UE. Ea poate de asemenea s ă 
împiedice lansarea la scar ă națională, din moment ce unele regiuni nu pot fi acoperite. 
Negocierile cu privire la frecven țele dividendului digital purt ate de statele membre cu țările 
terțe au un caracter bilateral în cadrul UIT. Cu to ate acestea, rezultatele lor au fost deseori 
dezamăgitoare. O abordare comun ă ar permite stabilirea unei strategii de anvergur ă 
comunitar ă și întărirea pozi ției Comunit ății și a statelor membre în negocierile cu țările terțe. 
2. ANALIZA PRINCIPIULUI SUBSIDIARIT ĂțII 
Majoritatea chestiunilor legate de utilizarea dividendului digita l nu pot fi rezolvate în manier ă 
eficientă prin acțiuni întreprinse individual de statele membre, datorit ă faptului c ă transmisiile 
radio nu se opresc la grani țe. Din aceast ă cauză, acțiunile unui stat ar  putea avea efecte 
negative semnificative asupra intereselor altui stat. În plus, num ărul mare de echipamente 
mobile care pot utiliza aceast ă porțiune a spectrului arat ă în mod clar c ă este vorba despre o 
chestiune cu relevan ță pe piața internă european ă 
Este cert c ă acțiunea la nivel comunitar prezint ă avantaje clare fa ță de acțiunile întreprinse 
individual de c ătre statele membre. Domeniile principale în care ac țiunea comunitar ă poate 
aduce valoare ad ăugată sunt urm ătoarele: 
• luarea ini țiativei (este mult mai probabil ca țările vecine s ă se inspire dintr-o ac țiune 
coordonat ă la nivel comunitar decât din ac țiuni întreprinse individual de c ătre statele 
membre, iar aceast ă coordonare poate s ă conducă la o mai mare disponi bilitate a spectrului 
chiar în interiorul UE); 
• o utilizare mai eficient ă a spectrului și economii de scar ă (în cazul stabilir ii unui plan 
comun cu privire la benzile de frecven țe); 
                                                 
1 Sursa: APWPT. 
RO 4   RO • o stimulare general ă benefică a pieței interne (mai ales datorit ă interoperabilit ății și 
roamingului, în cazul lans ării unor aplica ții comerciale de mas ă, cum ar fi cele de band ă 
largă pe suport radio). 
3. OBIECTIVE  
Primul obiectiv este de a ob ține beneficii maxime din utilizarea frecven țelor dividendului 
digital și de a ac ționa suficient de rapid pentru a evita apari ția unei fragment ări datorate 
situațiilor naționale mo ștenite, care ar împiedica crearea unei pie țe unice a serviciilor și 
echipamentelor viitoare.  
În al doilea rând, aceast ă inițiativă își propune s ă asigure coeren ța abordărilor naționale și să 
favorizeze convergen ța acestora în timp, cu scopul de a sprijini inova ția, de a aduce beneficii 
pe termen lung consumatorilor, de a înt ări piața unică și de a mări nivelul de competitivitate al 
UE. 
În al treilea rând, ac țiunea Comisiei trebuie s ă aibă ca scop facilitarea eforturilor anumitor 
state membre de a deschide sub-banda 790-862 MHz pentru noi servicii cum ar fi cele de 
bandă largă pe suport radio, și evitarea fragment ării pieței interne (în situa ția în care diferite 
state membre ar impune, de exemplu, restric ții funcționale și tehnice diferite). 
4. OPțIUNI STRATEGICE  
Comunicarea, completat ă de recomandare pentru anum ite aspecte specifice, prezint ă 
propuneri în patru domenii principale: 
– Abandonarea la timp a televiziunii terestre analogice, condi ție sine qua non a exploat ării 
dividendului digital; 
– O acțiune coordonat ă a statelor membre pent ru garantarea unei abord ări coerente în 
privința sub-benzii 790-862 MHz; 
– Inițiative comune pent ru garantarea utiliz ării optime a spectrului pe toate por țiunile benzii 
UHF (470-862 MHz); 
– Armonizarea tehnic ă a sub-benzii 790-862 MHz (pe baza Deciziei privind spectrul de 
frecvențe radio). 
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
5.1. Impactul op țiunilor relative la abandonarea la timp a televiziunii terestre 
analogice  
5.1.1.  Nicio acțiune suplimentar ă la nivelul UE 
Zece sau unsprezece state membre vor continua probabil s ă utilizeze radiodifuziunea 
analogică până în 2012, iar unele chiar pân ă în 2013, fapt care risc ă să producă noi întârzieri.  
RO 5   RO 5.1.2.  Recomandare adresat ă statelor membre privind m ăsurile care trebuie luate pentru 
abandonarea semnalelor analogice pân ă la 1 ianuarie 2012  
Conform studiului Comisiei, se estimeaz ă ca evitarea unei întârz ieri de un an în ceea ce 
privește punerea la dispozi ție pe ansamblul UE a sub-benzii 790-862 MHz, datorat ă unui 
număr mic de state, ar putea genera un benefici u total de mai multe miliarde de euro în 
valoare actual ă netă (minim 1 miliard EUR în excedente, acumulate pe o perioad ă de 15 ani, 
doar în sectoarele consumatorilor și furnizorilor2). 
Deoarece toate statele membre s-au angajat deja  în favoarea televiziunii digitale, costurile 
sunt limitate la necesitatea de a accelera procedura, în general cu câteva luni, pentru 10 sau 11 
state membre.  
Vor exista costuri sociale , legate în special de achizi ționarea de convertoare  digital-analogice, 
pentru consumator ii care continu ă să utilizeze actualele receptoar e de televiziune analogice3. 
Experiența câștigată în cele cinci state membre care au trecut deja la digital ( și în Statele 
Unite) arat ă că acest impact social este limitat și că el poate fi atenuat prin adoptarea de 
măsuri de ajutor specifice, dest inate categoriilor defavorizate.  
5.1.3.  Obligativitatea abandon ării tehnologiei analogice pân ă la 1 ianuarie 2012 (m ăsură 
legislativă comunitar ă) 
Beneficiile și costurile, inclusiv impactul social, ar fi de aceea și natură cu cele relative la 
opțiunea precedent ă (recomandarea privind trecerea de la  o tehnologie la alta), dar aceast ă 
opțiune ar oferi probabilitatea cea mai mare  de a realiza beneficiul global maxim. 
5.2. Inițiative comune pentru garantarea utiliz ării optime a spectrului în toat ă 
banda UHF (470-862 MHz) 
Este vorba despre eventuale ac țiuni de coordonare care ar facilita eliberarea frecven țelor 
suplimentare, în principal pentru por țiunea de spectru situat ă sub 790 MHz, ceea ce ar duce la 
lărgirea spectrului de frecven țe al dividendului digital Impactul cantitativ nu a f ăcut obiectul 
unei evalu ări detaliate, deoarece aceste m ăsuri sunt deocamdat ă doar propuneri 
preliminare care trebuie examinate la nivelul UE . 
5.2.1.  Nicio nou ă acțiune a UE în privin ța activităților de coordonare 
Principalul avantaj al acestei op țiuni este absen ța costurilor suplimentare obligatorii legate de 
modernizarea receptoarelor sau a re țelelor de transmisie.  
5.2.2.  Impactul noilor activit ăți de coordonare în por țiunea de spectru situat ă sub 
790 MHz 
Iată câteva dintre domeniile în care se preconizeaz ă acțiuni ulterioare de coordonare:  
– Garantarea de standarde minime de calitate și de compresie pentru re țelele digitale de 
transmisie, inclusiv pentru noile receptoare TTD.  
                                                 
2 Ofcom UK a estimat c ă, doar pentru Regatul Unit, beneficiul ob ținut în condi ții similare ar fi cuprins 
între 100 și 400 de milioane GBP.  
3 Costul acestor convertoare nu dep ășește 50 de euro, în majoritatea cazurilor. 
RO 6   RO – Extinderea utiliz ării rețelelor monofrecven ță (SFN). 
– Promovarea sistemelor de comunica ții mobile „cu agilitate de frecven ță”, făcând eventual 
apel la finan țarea comunitar ă. 
– Oferirea de asisten ță utilizatorilor actuali de microfoane  pe suport radio în migrarea spre 
alte frecven țe, precum și evaluarea posibilit ăților de utilizare a „spa țiilor goale” pentru 
tehnologii cognitive.4 
– Îmbunătățirea coordon ării transfrontaliere în domeniul spectrului, atât între statele membre, 
cât și cu țările din afara UE . 
Fiecare tip de ini țiativă are un efect poten țial pozitiv, dar în acest moment este dificil de 
realizat o analiz ă de sensibilitate fiabil ă. Unul dintre efectele so ciale negative ar putea fi 
reprezentat de faptul c ă nu toți telespectatorii vor putea avea acces la noile echipamente, dar 
acest inconvenient ar putea fi eliminat prin  stabilirea unei perioade de difuzare simultan ă a 
semnalelor, utilizând atât standardele vechi cât și pe cele noi, pentru a permite recep ționarea 
lor de către echipamentele TTD de prim ă generație. 
5.2.3.  Impactul cerin țelor obligatorii privind utilizarea optim ă a spectrului legat ă de 
dividendul digital 
În general, impactul viitor al acestor cerin țe obligatorii va fi cumu lativ, pentru fiecare din 
aceste măsuri specifice. 
5.3. Impactul op țiunilor relative la o ac țiune coordonat ă a statelor membre în sub-
banda 790-862 MHz 
5.3.1.  Nicio acțiune suplimentar ă la nivelul UE 
Un anumit num ăr de state membre sunt deja5 sau vor fi în  curând în m ăsură să decidă 
deschiderea acestei benzi pentru servicii de comunica ții electronice. Absen ța acțiunii ar risca 
să dea naștere la adoptarea de m ăsuri de reglementare la nivel na țional care ar putea veni în 
contradicție cu măsurile adoptate în alte țări, fapt ce ar cauza prejudicii armoniz ării tehnice 
necesare pentru a permite ut ilizarea acestei sub-benzi de c ătre noi aplica ții de band ă largă.  
5.3.2.  Recomandare adresat ă statelor membre cu privir e la necesitatea de a se ab ține de la 
introducerea de m ăsuri naționale care ar putea fi în contradic ție cu măsurile de 
armonizare tehnic ă în curs de elaborare la nive lul UE pentru sub-banda 790-862 
MHz 
Practic, aceast ă măsură nu ar trebui s ă priveasc ă (temporar) decât statele membre care 
preconizeaz ă deschiderea acestei sub-benzi pentru noi aplica ții. Prin urmare, ea nu ar trebui s ă 
antreneze nici un fel de costuri, deoarece este  vorba în primul rând de facilitarea apari ției unui 
consens rapid și stabil asupra condi țiilor tehnice armonizate. 
                                                 
4 Tehnologia radio cognitiv ă permite echipamentelor radio s ă identifice frecven țele care nu sunt ocupate 
la un moment dat de utilizatorul lor primar și să le exploateze temporar. 
5 Conform celor mai recente da te: Austria, Republica Ceh ă, Finlanda, Fran ța, Germania, Spania, Suedia, 
Țările de Jos și Regatul Unit. 
RO 7   RO 5.4. Impactul op țiunilor privind armonizarea tehnic ă a sub-benzii 790-862 MHz 
Una dintre concluziile principale  ale studiului Comisiei este c ă „valoarea privat ă”6 care ar 
rezulta din adoptarea sub-benzii 790-862 MHz pentru serviciile de comunica ții electronice de 
către toate statele membre în condi ții de utilizare coerente s-ar situa între 17 miliarde EUR și 
44 de miliarde EUR, conform scenariului cel mai optimist, în func ție de nivelul presupus al 
cererii pentru diferite servicii7.  
Ameliorarea accesului la serviciile de band ă largă și posibilitatea de a garanta 
interoperabilitatea paneuropean ă a serviciilor ar genera beneficii sociale semnificative. 
Pe ansamblu nu ar trebui s ă existe efecte distributive ne gative asupra serviciilor de 
radiodifuziune, deoarece orice pierdere de  capacitate de radiodi fuziune în banda 790-862 
MHz ar fi compensat ă de o reamenajare a re țelelor și/sau de o ameliorare a tehnologiei de 
transmisie. Costurile asoc iate vor depinde de num ărul de emi țătoare TTD situat în respectiva 
sub-bandă în fiecare stat membru (impact  distributiv). În orice caz, ac țiunea comunitar ă 
trebuie să faciliteze mai degrab ă decât să complice reamenajarea re țelelor de radiodifuziune.  
5.4.1.  Orientări (neobligatorii) pentru arm onizarea sub-benzii 790-862 MHz  
Costurile asociate vor fi probabil foarte modeste, f ără ca acest lucru s ă contribuie la cre șterea 
probabilit ății de a obține beneficiile majore datorate armoniz ării. 
5.4.2.  Decizia Comisiei de stabilire a paramet rilor tehnici pentru sub-banda 790-862 MHz  
Această opțiune strategic ă va oferi probabil majo ritatea beneficiilor a șteptate, conform 
evaluării studiul efectuat de Comisie, men ționat în introducerea la sec țiunea 5.4 de mai sus, 
deoarece un nivel superior al armoniz ării va produce economii de scar ă și va facilita 
interoperabilitatea. Ulterior , acest lucru va facilita atingerea anumitor obiective sociale 
comunitare importante, cum ar fi garant area „accesului la serviciile de band ă largă pentru 
toți”.  
5.4.3.  Decizia Comisiei de stabilire a paramet rilor tehnici pentru sub-banda 790-862 MHz 
și a unui termen limit ă obligatoriu pentru retragerea din aceast ă sub-band ă a 
serviciilor de radiodifuziune (de mare putere) 
Această opțiune ar garanta beneficii maxime, deoarece  ar elimina orice fel de incertitudine a 
părților interesate. Cu toate acestea, o asemenea decizie trebuie s ă fie supus ă aprobării 
Parlamentului European și a Consiliului, datorită impactului s ău potențial în special asupra 
dezvoltării serviciilor de radiodifuziune. 
6. ANALIZA COMPARATIV Ă A OPțIUNILOR  
6.1. Compararea op țiunilor privind abandonarea la timp a tehnologiei analogice 
O măsură comunitar ă obligatorie ar at rage probabil opozi ția mai multor state membre, care ar 
invoca chestiuni de interes general. 
                                                 
6 Excedente în sectoarele consumatorilor și producătorilor. 
7 Valoare net ă actualizat ă pe o perioad ă de 15 ani, în raport cu un  scenariu care presupune absen ța 
coordonării comunitare. 
RO 8   RO În consecin ță, opțiunea constând în adoptarea unei „Recomand ări” (opțiunea 5.1.2) pare a fi 
cea mai potrivit ă. Ea ar trebui s ă permită întărirea angajamentelor poli tice anterioare, fapt ce 
ar avea un efect „psihologic” pozitiv asupra p ărților interesate. Dac ă această opțiune permite 
accelerarea cu câteva luni a adopt ării sub-benzii 790-862 MHz pe ansamblul UE, ea ar putea 
produce beneficiile semnificative descrise mai sus și ar permite reducerea costului 
radiodifuziunii simultane (difuzarea simultan ă a semnalelor analogice și digitale pentru 
același program) pentru sta țiile de emisie. 
6.2. Compararea op țiunilor privind utilizarea optim ă a spectrului în banda UHF 
(470-862 MHz) 
Opțiunea numit ă „Alte ac țiuni de coordonare” preg ătește terenul pentru o cre ștere a 
dividendului digital pe termen lung, f ără a crea costuri majore. Ea pare s ă fie justificat ă și 
proporționată în măsura în care, în prezent, niciuna din m ăsurile luate în calcul nu arat ă în 
mod clar c ă o abordare obligatorie la nivel comunitar ar pr ezenta avantaje sigure. 
6.3. Compararea op țiunilor privind coordonarea ac țiunilor statelor membre în sub-
banda 790-862 MHz 
Ținând cont c ă statele membre care preconizeaz ă luarea de m ăsuri naționale de reglementare 
cu privire la aceast ă sub-band ă sunt supuse unei presiuni din ce în ce mai mari pentru 
adoptarea respectivelor m ăsuri, în situa ția în care un model comunitar de abordare coordonat ă 
nu este pus la dispozi ție în cel mai scurt timp cu putin ță, există riscul ca pia ța internă să se 
fragmenteze și economiile de scar ă care îi sunt asociate în mod normal s ă fie pierdute. 
Recomandarea propus ă în secțiunea 5.3.2 pare s ă fie deci op țiunea cea mai potrivit ă. 
6.4. Compararea op țiunilor privind armonizarea tehnic ă a sub-benzii 790-862 MHz 
În vreme ce absen ța unui termen limit ă pentru eliberarea sub-benzii 790-862 MHz în cadrul 
acestei op țiuni (5.4.2) ar putea constitui o surs ă de incertitudine pe pia ța internă a UE, 
deoarece implementarea și adoptarea se desf ășoară în ritm diferit de la stat la stat, este foarte 
important s ă se țină cont de particularit ățile statelor membre care se datoreaz ă în principal 
calendarelor diferite de aba ndonare a tehnologiei analogice și moștenirii diferite în ceea ce 
privește radiodifuziunea.  
În consecin ță, cea mai bun ă opțiune în acest moment, care satisface de asemenea cerin țele de 
proporționalitate, pare s ă fie aceea de a cere tuturor statelor membre s ă aplice acelea și condiții 
tehnice atunci când modific ă asignarea sub-benzii 790-862 MHz, rezervat ă în prezent 
radiodifuziunii, și de a recomanda ca asign ările să fie făcute în baza principi ilor de neutralitate 
a tehnologiei și a serviciilor, în condi ții tehnologice comune și cu un plan de band ă comun.  
În cazul în care Comisia ar stabili un termen limit ă, nu există certitudinea c ă această măsură ar 
fi primită favorabil de c ătre toate statele membre. Op țiunea aleas ă înseamnă că, deși statele 
membre se bucur ă de flexibilitate în alegerea și stabilirea calendarului de m ăsuri privind 
trecerea la tehnologia de band ă largă pe suport radio, condi țiile tehnice care se vor aplica 
odată ce aceast ă alegere va fi f ăcută sunt clare și coordonate, ceea ce elimin ă principalul risc 
de fragmentare. 
RO 9   RO 7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Se propune ca monitorizarea și evaluarea s ă fie bazate pe obiective opera ționale din 
următoarele domenii specifice de interes: 
• Caracterul oportun al m ăsurilor întreprinse de c ătre statele membre pentru garantarea 
abandonării în totalitate a televiziunii analogice pân ă cel târziu la 1 ianuarie 2012 
• Progresul f ăcut în eliberarea sub-benzii 790-862 MHz pe ntru reasignarea ei  serviciilor de 
comunica ții electronice, cu respectarea condi țiilor tehnice armonizate. 
• Progresul f ăcut în migrarea spre „cele mai bune tehnologii posibile” pentru re țelele de 
transmisie. 
Este recomandabil ca Comisia s ă fie asistat ă de comitete consultative pertinente.