RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 2.7.2008 
SEC(2008) 2164 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
De însoțire a propunerii de directiv ă privind aplicarea drepturilor pacien ților la 
asistență medicală transfrontalier ă 
 
Rezumatul EVALU ĂRII IMPACTULUI 
{COM(2008) 414 final} 
{SEC(2008) 2163} 
 
RO 2   RO 1. I NTRODUCERE  
Scopul evalu ării impactului const ă în analizarea necesit ății și a impactului poten țial 
al diferitelor op țiuni de ac țiune comunitar ă în domeniul asisten ței medicale 
transfrontaliere. Dup ă excluderea serviciilor de asisten ță medical ă din cadrul 
directivei privind serviciile, Comisia adapteaz ă la aceast ă inițiativă dorința atât a 
Parlamentului European cât și a Consiliului de a investiga necesitatea ini țierii unei 
propuneri speciale în domeniul asisten ței medicale transfrontaliere.  
Asistența medical ă transfrontalier ă poate lua diferite form e. Prezentul raport se va 
concentra în special asupra ini țiativelor legate de mobilitatea transfrontalier ă a 
pacienților. Cu toate c ă pacienții preferă ca asisten ța medical ă să fie disponibil ă cât 
mai aproape de reziden ța și locul lor de munc ă, există situații în care asisten ța 
medicală transfrontalier ă este mai adecvat ă. Pentru moment, un num ăr limitat de 
pacienți apelează la asisten ță medicală într-un alt stat membru. Dar aceast ă tendință 
ia amploare și e probabil c ă va continua s ă crească în viitor. Pentru pacien ții 
individuali, posibilitatea de a primi asisten ță medicală într-un alt stat membru poate 
avea un impact considerabil, dar repercusiunile asisten ței medicale transfrontaliere 
pot fi la fel de importante pentru sistemele de asisten ță medicală în ansamblul lor. 
Aceasta este susceptibil ă de a favoriza inova ția și de a contribui la cre șterea eficien ței 
planificării și a utiliz ării resurselor, precum și la ameliorarea calit ății globale a 
asistenței medicale. Totu și, aceasta este înso țită și de dificult ăți. Aplicarea general ă a 
drepturilor în materie de rambursare a costurilor de asisten ță medicală acordată pe 
teritoriul altui stat membru se afl ă sub semnul incertitudinii. O consultare a tuturor 
părților interesate a indicat c ă incertitudinea exist ă și în cazul modului în care cadrele 
necesare unei acord ări sigure și eficiente de asisten ță medicală ar trebui garantate în 
ceea ce prive ște asistența medical ă transfrontalier ă.  
2. C ONSULTAREA P ĂRțILOR INTERESATE  
O dată cu publicarea unei comunic ări1, Comisia a invitat toate p ărțile interesate 
relevante s ă contribuie la un proces de consultare cu privire la ac țiunea comunitar ă în 
materie de servicii de s ănătate. Obiectivul consult ării l-a constituit identificarea clar ă 
a problemei (problemelor) din domeniul asisten ței medicale transfrontaliere și 
primirea contribu țiilor privind obiectivele și opțiunile strategice. Cele 280 de 
contribuții la aceast ă consultare au fost reun ite într-un raport de sintez ă2. 
Contribuțiile individuale au fost  publicate pe site-ul de internet al Comisiei3. 
În ansamblu, contribuabilii au salutat ini țiativa Comisiei cu privire la ac țiunile 
comunitare referitoare la serviciile de asisten ță medicală. Majoritatea guvernelor 
naționale și numeroase alte p ărți interesate și-au exprimat dorin ța referitor la orice 
propunere a Comisiei cu privir e la serviciile de asisten ță medicală, care ar trebui s ă 
se bazeze pe „Concluziile Cons iliului privind valorile și principiile comune ale 
                                                 
1 Comunicarea Comisiei, Consultare privind ac țiunea comunitar ă în materie de servicii de s ănătate SEC 
(2006) 1195/4, 26 septembrie 2006. 
2 Document al Comisiei, Raport de sintez ă al răspunsurilor la consultarea cu privire la „Ac țiunea 
comunitar ă privind serviciile de asisten ță medicală” (2007) 
3 http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_oper ation/mobility/results_open_consultation_en.htm 
 
RO 3   RO sistemelor de s ănătate din UE”4. Numeroase contribu ții (în special din partea 
guvernelor na ționale, a sindicatelor și a cumpărătorilor) au subliniat faptul c ă orice 
acțiune comunitar ă care afecteaz ă sistemele de s ănătate ar trebui s ă respecte 
principiul subsidiarit ății, referindu-se în special la articolul 152 din Tratatul de 
instituire a Comunit ății Europene, de și alții au afirmat c ă principiul subsidiarit ății nu 
ar trebui s ă împiedice punerea în aplicare a libert ăților fundamentale ale UE.  
3. S TUDII SUPLIMENTARE  
Comisia a cerut Observatorului european pentru sisteme și politici de s ănătate să 
efectueze un bilan ț pentru a stabili o imagine de ansamblu a tendin țelor și a situației 
actuale privind asisten ța medical ă transfrontalier ă5. Acest studiu ofer ă o imagine mai 
clară în ceea ce prive ște accesul la asisten ță medicală, experien țe în materie de 
colaborare transfrontalier ă, calitatea și siguran ța asistenței medicale în Uniunea 
European ă, precum și amelior ări ale drepturilor pacien ților. Studiul prezint ă, de 
asemenea, diferen țele dintre pachetele de servicii și tarifele prev ăzute de statele 
membre. Studiul permite evaluarea inciden ței asisten ței medicale transfrontaliere 
asupra obiectivelor și funcțiilor fundamentale ale sistemelor de asisten ță medicală și 
oferă o imagine de ansamblu a datelor gene rale existente în materie de asisten ță 
medicală transfrontalier ă. 
Comisia a ini țiat, de asemenea, un Eurobarometru pe tema asisten ței medicale 
transfrontaliere în UE, pentru a eviden ția sfera de aplicare real ă a mobilit ății 
transfrontaliere a pacien ților, măsura în care ace știa din urm ă sunt dispu și să apeleze 
la asisten ță medicală în alt stat membru, precum și avantajele și dificultățile pe care 
ei le iau în calcul în aceast ă situație.6.  
4. P RINCIPIUL SUBSIDIARIT ĂțII 
Acesta reprezint ă, în primul rând, responsabilitatea fiec ărui stat membru de a î și 
organiza propriul sistem de asisten ță medicală în modul cel mai adecvat pentru țara și 
cetățenii lui. Cu toate acestea, în anumite situa ții, asisten ța medical ă necesară 
cetățenilor poate fi cel mai bine acordat ă într-un alt stat membru, datorit ă proximității 
acestuia, naturii speci alizate a asisten ței sale medicale sau a imposibilit ății acordării 
asistenței medicale în țara proprie. În conformitate cu principiul subsidiarit ății, 
Comunitatea nu ar trebui s ă intervină în acest domeniu decât dac ă este în m ăsură să o 
facă și în cazul în care obiectivele ac țiunii propuse nu pot fi realizate într-un mod 
satisfăcător de către statele membre, acestea putând fi realizate mai bine la nivel 
comunitar datorit ă dimensiunilor sau efectelor ac țiunii propuse.  
                                                 
4 A 2733-a reuniune a Consiliului având ca tem ă ocuparea for ței de munc ă, politici sociale, s ănătate și 
protecția consumatorului, Luxemburg, 1-2 iunie 2006 
5 Wismar M, Palm W, Figueras J, Ernst K și Van Ginneken E, Cross-Border Healthcare: Mapping and 
Analysing Health Systems Diversity, Observatorul european pentru sisteme și politici de s ănătate, 2007. 
6 Flash Eurobarometru seria #210, Asisten ță medicală transfrontalier ă în UE, Raport de analiz ă, realizat 
de The Gallup Organization, Ungaria, la solicitarea Comisiei Europene, Direc ția General ă Sănătate și 
Protecția Consumatorilor (DG SANCO), 2007. 
 
RO 4   RO Dreptul comunitar prevede deja, în principiu, dreptul de circula ție transfrontalier ă a 
bunurilor, serviciilor și persoanelor, în general și a produselor, serviciilor de s ănătate 
și a pacien ților, în special. Dar implica țiile acestor dispozi ții în practic ă fac obiectul 
unor întreb ări și incertitudini ven ite din partea cet ățenilor și a tuturor celorlalte p ărți 
interesate. Curtea European ă de Justiție a interpretat normele comunitare în mod 
diferit față de maniera în care au f ăcut-o guvernele na ționale. Dar, conform celor 
subliniate de câteva state membre în cadrul consult ării, precum și ca urmare a 
interpretării Curții, statele membre se confrunt ă încă cu incertitudinea privind modul 
în care aceste cazuri individuale ar  trebui generalizate. Datorit ă acestor incertitudini, 
statele membre întâmpin ă dificultăți în administrarea adecvat ă a sistemelor lor de 
asistență medicală. Cooperarea la nivel comunitar, de exemplu prin elaborarea unei 
legislații secundare, ar putea of eri claritatea cerut ă, care nu s-ar pu tea realiza doar 
prin măsuri exclusiv la nivel na țional.  
În al doilea rând, exist ă preocupări privind modul în care se poate asigura o asisten ță 
medicală transfrontalier ă cât mai sigur ă și eficient ă posibil. Asisten ța medical ă 
transfrontalier ă comport ă, după cum o indic ă și numele, numeroase aspecte 
transnaționale la nivel comunitar. Atât pentru pacien ți cât și pentru cadrele medicale, 
există o diferen ță foarte mare între a avea încred ere în normele aplicabile asisten ței 
medicale transfrontaliere și a fi sigur de acestea. Poten țialele consecin țe grave ale 
vreunei incertitudini juridice cu privire la responsabilit ățile în contextul asisten ței 
medicale transfrontaliere reprezint ă un motiv important pentru adoptarea de m ăsuri 
cu privire la acest aspect. În momentul în care cet ățenii trec grani ța pentru a beneficia 
de asisten ță medicală, este important ca responsabilit ățile țărilor în cauz ă să fie clar 
definite. În prezent, aceast ă claritate lipse ște cu des ăvârșire. Statele membre nu î și 
pot defini propriile responsabilit ăți fără să convină asupra acestora împreun ă cu 
celelalte țări implicate. Astfel, în vederea solu ționării acestei probleme, este necesar 
să se ajungă la un acord privind responsabilit ățile la nivel comunitar. 
5. O PțIUNI STRATEGICE  
Raportul de evaluare a impactului prezint ă cinci opțiuni de ac țiune comunitar ă pentru 
ameliorarea asisten ței medicale transfr ontaliere, care variaz ă d e  l a  a b s e n ța vreunei 
acțiuni suplimentare (scenariul de baz ă) la un cadru juridic detaliat pentru 
ameliorarea siguran ței juridice, a clarit ății și a cooper ării transfrontaliere. Aceste 
opțiuni au fost evaluate pe  baza datelor existente și prin intermediul instrumentelor 
de modelare de baz ă. Lucrările Observatorului european pentru sisteme și politici de 
sănătate împreun ă cu rezultatul Eurobarometrului au fost considerate drept 
contribuții importante în acest sens.  
Prima opțiune ar consta în absen ța oricărei acțiuni la nivel comunitar. Acest scenariu 
de bază ar lăsa întreaga responsabilitate privind clarificarea situa ției fiecărui stat 
membru. Conform celei de-a doua op țiuni, Comisia ar oferi îndrumare în ceea ce 
privește aspectele de asisten ță medicală transfrontalier ă dar nu ar propune alte m ăsuri 
juridice obligatorii în acest sens. Co misia ar înainta o comunicare con ținând o 
interpretare detaliat ă a implica țiilor hot ărârilor Cur ții. Aceasta ar con ține 
recomand ări privind informa țiile destinate s ă permită pacienților alegerea în 
cunoștință de cauză, precum și principii și recomand ări privind garantarea calit ății și 
a siguranței asistenței medicale transfrontaliere. În contextul acestei op țiuni, Comisia 
ar stabili un mecanism pentru reunirea statelor membre în vederea schimbului de idei 
 
RO 5   RO și bune practici în domeniul asisten ței medicale transfrontaliere și ar sprijini proiecte 
de dezvoltare a datelor și a indicatorilor comuni, ca dovad ă a fondării elabor ării 
politicilor în materie de servicii de asisten ță medicală.  
Cea de-a treia op țiune, combinat ă eventual cu m ăsurile facultative descrise la 
opțiunea 2, prevede instituirea unui cadru juridic general pentru serviciile de 
asistență medicală, prin intermediul unei directive privind aceste servicii. Aceasta ar 
preciza în mod clar dreptu rile privind rambursare a costurilor de asisten ță medicală 
acordată într-un alt stat membr u. Aceasta ar institui, de  asemenea, o solicitare 
generală adresată statelor membre de a- și informa cet ățenii cu privire la dreptul lor 
de a beneficia de asisten ță medicală în străinătate.  
Opțiunea 3 prevede dou ă subopțiuni (3A și 3B) cu privire la problema insecurit ății 
juridice în materie de drepturi financiare și de autorizare prealabil ă pentru asisten ță 
medicală transfrontalier ă. În contextul subop țiunii 3A, cadrul ex istent pentru 
coordonarea regimurilor de securitate social ă ar rămâne în vigoare în forma lor 
actuală. În completare la structura existent ă, noua directiv ă ar institui un mecanism 
bazat pe principiile liberei circula ții și pe interpretarea tratatului de c ătre Curtea de 
Justiție. Acest lucru le-ar permite pacien ților să beneficieze de asisten ță medicală 
autorizată într-un alt stat memb ru (fie spitaliceasc ă, fie de alt tip), de rambursare a 
costurilor în țara lor de origine și de rambursare a întregii sume pe care ar fi pl ătit-o 
dacă ar fi urmat tratamentul respectiv în țara lor de origine. Pacientul și-ar asuma 
riscul financiar cu privire la apari ția unor costuri suplimen tare. Autorizarea prealabil ă 
a asistenței medicale spitalice ști ar rămâne înc ă posibilă. În cadrul mecanismului 
instituit de op țiunea 3A, statul membru ar trebui s ă ofere dovada faptului c ă fluxul de 
pacienți fără o autoriza ție prealabil ă ar prejudicia echilibrul financiar al sistemului 
acestora de securitate social ă, menținerea capacit ății de tratare sau competen ța 
medicală pe teritoriul na țional. 
Subopțiunea 3B adopt ă aceeași abordare ca op țiunea 3A în toate domeniile, cu 
excepția drepturilor financiare și a autoriza ției prealabile pentru asisten ță medicală 
spitaliceasc ă transfrontalier ă. În ceea ce prive ște subopțiunea 3A, noua directiv ă 
privind serviciile de asisten ță medicală ar institui un mecanism  alternativ bazat pe 
principiile liberei circula ții, precum și pe principiile care subliniaz ă deciziile Cur ții 
de Justiție, dar, în timp ce subop țiunea 3A prevede aplic area acestei directive 
aspectelor financiare ale tuturor tipurilor de asisten ță medicală transfrontalier ă, 
directiva nu se va ap lica, în baza subop țiunii 3B, decât asisten ței medicale spitalice ști 
transfrontaliere. 
Conform op țiunii 4, se vor stabili norme juridice detaliate la nivel european. Comisia 
ar propune un cadru detali at de armonizare a m ăsurilor juridice privind aspecte 
legate, de exemplu, de culeger ea de date, informarea pacien ților, criterii și procedura 
de autorizare, standarde de calitate și siguranță, drepturile pacien ților și compensa ții 
pentru prejudiciile cauzate. Aceast ă opțiune ar putea fi dificil de justificat în lumina 
principiului subsidiarit ății. 
6. IMPACTUL  ACȚIUNII  COMUNITARE 
În contextul evalu ării impactului au fost analizate ci nci tipuri diferite de impacturi. În 
primul rând, s-a evaluat impactul asupra costurilor și a beneficiilor tratamentelor ca 
 
RO 6   RO urmare a mobilit ății pacienților. Din tabelul 1 reiese în mod clar faptul c ă o creștere a 
posibilităților de a primi asisten ță medicală în alt stat membru  va duce la o cre ștere a 
costurilor tratamentelor. Acestea r ămân totu și mici în raport cu avantajele 
tratamentelor, care cresc și ele simultan cu posibilit ățile de a primi asisten ță medicală 
în alt stat membru. Costurile de punere în conformitate au fost, de asemenea, 
analizate. Evaluarea impactului indic ă în mod clar faptul c ă, o dată cu creșterea 
securității juridice, acest e costuri de punere în conformitate scad.  
Cu toate acestea, crearea unui cadru juridic detaliat (op țiunea 4) atrage dup ă sine, în 
primă fază, o creștere important ă a costurilor, datorit ă faptului c ă fiecare sistem de 
asistență medical ă trebuie adaptat la noi norme detaliate. Raportul evalu ării 
impactului con ține, de asemenea, modific ări ale costurilor ad ministrative pentru 
fiecare dintre op țiunile analizate. Cu cât securitatea juridic ă este mai important ă, cu 
atât mai mult pot fi reduse costur ile administrative. Cu cât exist ă posibilități mai 
clare privind asisten ța medical ă transfrontalier ă, cu atât mai mul ți pacienți vor avea 
posibilitatea de a beneficia rapid de trat amentul necesar. Astfel, avantajele sociale 
cresc împreun ă cu numărul pacien ților implica ți. 
 
RO 7   RO 7. C OMPARAREA OP țIUNILOR  
Tabelul 1 Impactul fiec ărei opțiuni în termeni financiari 
În contextul primei op țiuni, problemele actuale persist ă. Drepturile de rambursare a 
costurilor de asisten ță medicală transfrontalier ă prin intermediul aplic ării directe a 
principiilor de liber ă circulație au fost stabilite teoretic. Dar, f ără interven ția 
Comunității, punerea în practic ă a acestor drepturi se va face cu dificultate. În 
absența unui cadru clar care s ă garanteze cerin țele minime de asisten ță medicală 
transfrontalier ă sigură și eficient ă, incertitudinea continu ă să existe și în acest 
domeniu. Mai mult, absen ța adoptării altor m ăsuri nu va permite evitarea costurilor 
de asisten ță medical ă transfrontalier ă. Dimpotriv ă, această soluție ar însemna 
continuarea tendin țelor actuale, dar înso țite de costurile legate de gestionarea acestor 
incertitudini. Inechit ățile sociale vor persista. Persoanele mai pu țin înstărite nu vor 
dori să achite costurile de asisten ță medicală fără garanții juridice solide c ă li se vor 
rambursa cheltuielile. 
În contextul celei de-a dou ă opțiuni, exist ă anumite îmbun ătățiri. Problema principal ă 
este securitatea juridic ă; luând în considerare poten țialele consecin țe dezastruoase pe 
care problemele legate de asisten ța medical ă transfrontalier ă le pot avea pentru 
pacienți, simple orient ări fără securitate juridic ă nu sunt suficiente, atât în cazul 
pacienților cât și al cadrelor medicale. Op țiunea a treia stabile ște un echilibru între 
acțiunea la nivel comunitar și cea la nivel na țional. Aceasta pe rmite atingerea 
obiectivului fundamental de a garanta o securitate juridic ă suficient ă privind 
aspectele principale legate de asisten ța medical ă transfrontalier ă. Această opțiune 
maximalizeaz ă avantajele gene rale ale asisten ței medicale transfrontaliere și 
favorizeaz ă la maxim echitatea social ă. Această opțiune oferă certitudine în ceea ce 
privește rambursarea. Dimpotriv ă, cu toate c ă a patra op țiune oferă un grad și mai 
mare de securitate juridic ă, aceasta implic ă, în schimb, costuri complet 
dispropor ționate și presupune un grad de modificare și armonizare neadecvat și 
neconform cu principiul subsidiarit ății.  Opțiunea 1  Opțiunea 2  Opțiunea 3A  Opțiunea 3B  Opțiunea 4  
Costurile tratamentelor  1,6 milioane 
EUR 2,2 milioane EUR
 30,4 milioane EUR
 3,1 milioane EUR
 30,4 milioane EUR
 
Avantajele tratamentelor  98 milioane 
EUR 135 milioane EUR
 585 milioane EUR
 195 milioane EUR
 585 milioane EUR
 
Costurile de punere în 
conformitate  500 milioane EUR
 400 milioane EUR
 315 milioane EUR
 300 milioane EUR
 20 miliarde EUR
Costuri administrative  100 milioane EUR
 80 milioane EUR
 60 milioane EUR
 60 milioane EUR
 60 milioane EUR
 
Avantaje de natur ă 
socială Alți 195 000 de 
pacienți 
beneficiaz ă de 
tratament  Alți 270 000 de 
pacienți 
beneficiaz ă de 
tratament  Alți 780 000 de 
pacienți 
beneficiaz ă de 
tratament  Alți 390 .000 de 
pacienți 
beneficiaz ă de 
tratament  Alți 780 000 de 
pacienți 
beneficiaz ă de 
tratament  
 
RO 8   RO Aspectul cheie al celei de-a treia op țiuni este reprezentat de gestionarea asisten ței 
medicale transfrontaliere. Prin maximalizarea posibilit ăților de acces la asisten ța 
medicală transfrontalier ă, opțiunea 3A este singura în care valoarea estimat ă a 
avantajelor prezentate pentru pacien ți este mai mare decât totalul costurilor 
sistemului. Pe termen lung, nu exist ă niciun motiv pentru a se concluziona c ă 
aplicarea acestei op țiuni ar putea aduce prejudicii planific ării și viabilității globale. 
Dimpotriv ă, atât țara de origine cât și țara destinatar ă vor beneficia de o cre ștere a 
eficienței și calității, fie în cazul asisten ței medicale transfronta liere, fie în cazul celei 
acordate în țara de origine. Subop țiunea 3B presupune costuri de tratament mai 
scăzute, oferind în acela și timp avantaje mai mici și neprezentând, astfel, un raport 
favorabil clar costuri-beneficii. În consecin ță, opțiunea preferat ă este opțiunea 3, 
subopțiunea 3A. 
Opțiunea a patra ar putea avea efecte pozitive. Dar sarcina administrativ ă 
suplimentar ă de pe parcursul fazei de  aplicare este considerabil ă datorită armonizării. 
Această opțiune ar submina principiul subsidiarit ății. Contextele și sistemele de 
asistență medicală sunt diferite în func ție de fiecare stat membru. Aceast ă diversitate 
practică o abordare detaliat ă „descendent ă” a acțiunii comunitare, cum este cazul în 
această opțiune, fiind, probabil, irealizabil ă și ineficient ă din mai multe privin țe.