Rezumat Comunicarea de față prezintă pe scurt evaluarea de către Comisie a proiectelor de planuri bugetare pentru 2019 prezentate de statele membre in zona euro, inclusiv a planurilor bazate pe ipoteza menținerii politicilor actuale, prezentate de guvernele Letoniei și Luxemburgului, care au organizat alegeri naționale în luna octombrie, precum și de noul guvern al Sloveniei, care a preluat mandatul la 13 septembrie 2018. Italia și-a prezentat proiectul de plan bugetar la 16 octombrie 2018 și, ca urmare a avizului Comisiei din 23 octombrie 2018, care a identificat o neconformitate deosebit de gravă, a prezentat un proiect de plan bugetar revizuit la 13 noiembrie 2018. După încheierea programului de sprijin pentru stabilitate instituit în cadrul Mecanismului european de stabilitate, care a avut loc la 20 august 2018, Grecia și-a prezentat primul proiect de plan bugetar în această toamnă. În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013, Comisia a evaluat planurile respective, precum și situația bugetară și orientarea bugetară globale ale zonei euro în ansamblu. Evaluarea globală a proiectelor de planuri bugetare pentru 2019 și a orientării bugetare agregate pentru zona euro poate fi rezumată după cum urmează: 1.Perspectivele de creștere economică ale zonei euro, deși rămân pozitive, s-au redus de la runda de evaluare din primăvară, având în vedere faptul că Comisia și statele membre și-au revizuit perspectivele de creștere pentru 2018 în sens descendent și că, potrivit estimărilor, creșterea va încetini din nou în 2019. În timp ce se prevede că economia își va depăși potențialul atât în 2018, cât și în 2019 și se estimează că inflația se va situa aproape de 2 %, economia zonei euro intră într-o perioadă mai puțin dinamică după cinci ani de creștere continuă a PIB-ului. Previziunile sunt afectate de numeroase incertitudini și sunt supuse unor riscuri de deteriorare semnificative și interconectate. 2.În previziunile Comisiei din toamna anului 2018 se preconizează că deficitul total agregat al zonei euro, care a urmat o tendință descendentă continuă începând din 2010, va scădea la 0,6 % din PIB în 2018, dar va crește ulterior la 0,8 % din PIB în 2019. Aceasta ar urma să fie prima creștere a deficitului total agregat al zonei euro după vârful atins în 2009. Proiectele de planuri bugetare vizează aceeași traiectorie pentru deficitul total. 3.Potrivit previziunilor Comisiei din toamna anului 2018, pentru prima dată de la crearea monedei euro, se estimează că niciun stat membru din zona euro nu va avea un deficit mai mare decât valoarea de referință de 3 % din PIB în 2019. Dintre statele membre care se preconizează că vor înregistra un deficit în 2019, se estimează că șase vor înregistra un deficit sub 2 % din PIB. Se preconizează că zece state membre vor înregistra un excedent în 2019. 4.Comisia estimează că ponderea datoriei în PIB din zona euro își va continua tendința descendentă din ultimii ani și va scădea de la aproximativ 87 % în 2018, la aproximativ 85 % în 2019. Această scădere se datorează excedentelor bugetare primare planificate, condițiilor macroeconomice favorabile și ratelor dobânzii care rămân în continuare scăzute. Proiectele de planuri bugetare vizează o reducere similară a ponderii datoriei în PIB din zona euro. Prima facie, se preconizează că Italia va înregistra abateri semnificative de la criteriul de referință privind reducerea datoriei în 2018 și 2019, preconizându-se că ponderea datoriei în PIB va rămâne stabilă în linii mari, la aproximativ 131 %. Se estimează că nici Belgia nu va respecta criteriul de referință privind reducerea datoriei în niciunul dintre cei doi ani, dar într-o mai mică măsură. De la abrogarea procedurilor aplicabile deficitelor excesive din Portugalia și Franța în 2016 și respectiv în 2017, aceste țări fac obiectul regulii tranzitorii privind datoria. Se estimează că Portugalia va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2018, dar nu și în 2019, în timp ce Franța nu o va respecta în niciunul dintre cei doi ani. În cazul în care Spania va realiza o corecție durabilă a deficitului său excesiv în 2018, ea va face obiectul regulii tranzitorii privind datoria în 2019, dar în prezent se preconizează că nu va respecta ajustarea necesară. 5.Se preconizează că numărul statelor membre care și-au atins sau și-au depășit obiectivele bugetare pe termen mediu va crește de la șapte la opt în perioada 2018 - 2019, potrivit previziunilor Comisiei din toamna anului 2018, dat fiind că Austria își va depăși cu puțin obiectivul bugetar pe termen mediu în 2019. Se estimează că Spania, Italia și Franța vor rămâne cu mult sub obiectivele lor bugetare pe termen mediu în 2019. Comisia estimează în prezent că, dintre statele membre care nu și-au atins încă obiectivele bugetare pe termen mediu și care au prezentat un proiect de plan bugetar complet, Italia se va îndepărta și mai mult de obiectivul său bugetar pe termen mediu în 2019. În schimb, se preconizează că Estonia și Franța vor realiza o anumită ajustare în direcția atingerii obiectivelor lor bugetare pe termen mediu, în timp ce situațiile altor țări vor rămâne neschimbate în linii mari. 6.Spre deosebire de previziunile din primăvara anului 2018, care preconizau o reducere în curs a deficitului structural agregat al zonei euro, Comisia estimează în prezent că deficitul structural va crește cu 0,3 % din PIB-ul potențial în 2019. Această creștere este determinată, în special, de o creștere preconizată a deficitului structural al Italiei cu 1,2 % din PIB-ul potențial. Politicile bugetare expansioniste preconizate în statele membre care dispun de marjă de manevră bugetară, în special Germania și Țările de Jos, contribuie, de asemenea, la variația cifrei agregate pentru zona euro. Cu excepția Italiei, orientarea bugetară agregată estimată a zonei euro în 2019 ar urma să fie neutră în linii mari. Variația previzionată pentru zona euro în ansamblu concordă cu variația soldului structural (recalculat) din proiectele de planuri bugetare. Solul primar structural, care nu include cheltuielile cu dobânzile, indică o orientare la fel de expansionistă. Efortul bugetar discreționar, care este un indicator apropiat de criteriul de referință privind cheltuielile din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, indică o orientare ceva mai expansionistă (0,4 % din PIB-ul potențial) în 2019, conform previziunilor Comisiei din toamna anului 2018. 7.În ceea ce privește structura ajustării bugetare din zona euro, potrivit estimărilor Comisiei, creșterea deficitului structural din 2019 va fi determinată de o scădere a ponderii ajustate ciclic a veniturilor în PIB. Această estimare este similară cu cea din proiectele de planuri bugetare și se datorează impactului reducerilor discreționare raportate ale veniturilor și al scăderii preconizate a veniturilor. Se estimează că ponderea cheltuielilor ajustată ciclic va rămâne neschimbată în 2019, atât potrivit previziunilor Comisiei din toamna anului 2018, cât și proiectelor de planuri bugetare, în pofida unei scăderi suplimentare, deși nesemnificative, a cheltuielilor cu dobânzile în perioada 2018 - 2019. Veniturile excepționale obținute ca urmare a scăderii cheltuielilor cu dobânzile ar trebui utilizate pentru a accelera reducerea datoriei. 8.Situațiile bugetare ale statelor membre rămân în continuare foarte diferite în ceea ce privește datoria și provocările în materie de sustenabilitate. Numai Ciprul se confruntă cu riscuri de sustenabilitate pe termen scurt a finanțelor publice, indicatorul S0 al Comisiei fiind doar cu puțin deasupra pragului său critic. Sustenabilitatea pe termen scurt a finanțelor publice italiene pare vulnerabilă la creșteri suplimentare ale costurilor aferente emisiunii de creanțe. Unele state membre cu un nivel ridicat de îndatorare se confruntă cu riscuri ridicate pe termen mediu, pe baza unor factori precum nivelurile actuale ale datoriei, soldul primar actual și cheltuielile estimate legate de îmbătrânirea populației Mai multe dintre aceste state membre preconizează fie o ajustare bugetară destul de limitată (Belgia, Spania, Franța și Portugalia), fie o expansiune bugetară (Italia) în 2019. În cazul Belgiei, Spaniei și Portugaliei, Comisia nu preconizează nicio ajustare bugetară în 2019, în timp ce se estimează că expansiunea din Italia va fi mai mare decât cea inclusă în proiectul de plan bugetar. Aceste state membre nu valorifică suficient condițiile macroeconomice favorabile predominante și o politică monetară acomodativă pentru a reface rezerve bugetare. Nereducerea datoriei publice sporește riscul de creștere a presiunii pieței asupra statelor membre cu o datorie publică ridicată, ceea ce ar putea avea efecte de propagare negative asupra piețelor datoriilor publice din celelalte state membre din zona euro. 9.Totodată, unele state membre care dețin marjă de manevră bugetară și excedente importante de cont curent intenționează să își utilizeze o parte din marja de manevră bugetară în 2019, după cum se confirmă în previziunile Comisiei din toamna anului 2018. În special, Germania și Țările de Jos preconizează expansiuni bugetare în 2019. Această abordare este conformă cu recomandările în materie de politică bugetară formulate în trecut de Comisie. O creștere a investițiilor publice în aceste țări ar genera efecte de propagare pozitive către restul zonei euro. Cu toate acestea, expansiunile bugetare planificate de statele membre respective sunt doar parțial orientate către investiții publice. 10.Din cauza absenței ajustării bugetare în unele state membre cu un nivel ridicat de îndatorare, politicile bugetare sunt insuficient de diferențiate, ceea ce are ca rezultat o orientare bugetară ușor expansionistă și prociclică pentru zona euro în ansamblu. Conformitatea cu Pactul de stabilitate și de creștere, împreună cu utilizarea parțială a marjei de manevră bugetare în unele state membre ar avea ca rezultat o orientare bugetară neutră în linii mari spre ușor restrictivă pentru zona euro în ansamblu în 2019. Această orientare bugetară ar contribui la un mix global de politici echilibrat în linii mari, dat fiind sprijinul continuu acordat economiei de către politica monetară, și ar reduce riscurile de instabilitate financiară. Evaluarea de către Comisie a planurilor statelor membre individuale poate fi sintetizată după cum urmează: Se consideră în continuare că proiectul de plan bugetar revizuit al Italiei prezintă o neconformitate deosebit de gravă cu cerințele din Pactul de stabilitate și de creștere, întrucât acesta preconizează pentru 2019 o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, având în vedere deteriorarea considerabilă previzionată a soldului structural și rata de creștere a cheltuielilor publice, fără măsurile discreționare privind veniturile și măsurile cu caracter excepțional, cu mult superioară ratei de referință. În plus, instituția independentă din Italia însărcinată cu monitorizarea bugetară nu a aprobat previziunile macroeconomice care stau la baza proiectului de plan bugetar pentru 2019, din cauza unor riscuri semnificative de evoluție negativă care afectează previziunile. În ceea ce privește celelalte state membre, Comisia a identificat, în unele cazuri, riscul ca ajustarea bugetară planificată să nu fie suficientă pentru a se conforma cerințelor din Pactul de stabilitate și de creștere.



În ceea ce privește statele membre aflate sub incidența componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere:

- se consideră că proiectele de planuri bugetare prezentate de zece state membre (Germania, Irlanda, Grecia, Cipru, Lituania, Luxemburg, Malta, Țările de Jos, Austria, și Finlanda) sunt conforme cu cerințele pentru 2019 din Pactul de stabilitate și de creștere. În ceea ce privește Austria și Finlanda, această constatare este condiționată de atingerea estimată a obiectivului bugetare pe termen mediu, luând în considerare orice abatere autorizată, dacă este cazul. Dacă această previziune nu este confirmată în evaluările viitoare, evaluarea globală a conformității va trebui să țină seama de amploarea abaterii de la cerințele stabilite de Consiliu.

- se consideră că proiectele de planuri bugetare prezentate de trei state membre (Estonia, Letonia și Slovacia) sunt conforme în linii mari cu cerințele pentru 2019 din Pactul de stabilitate și de creștere. În ceea ce privește aceste state membre, punerea în aplicare a planurilor ar putea avea ca rezultat o oarecare abatere de la obiectivele lor bugetare pe termen mediu, luând în considerare orice abatere autorizată, dacă este cazul. Dacă soldul structural nu mai este estimat ca fiind apropiat de obiectivul bugetar pe termen mediu în evaluările viitoare, evaluarea globală a conformității va trebui să țină seama de amploarea abaterii de la cerințele stabilite de Consiliu.

- proiectele de planuri bugetare prezentate de patru state membre (Belgia, Franța, Portugalia și Slovenia) prezintă un risc de neconformitate cu cerințele pentru 2019 din Pactul de stabilitate și de creștere. Punerea în aplicare a proiectelor de planuri bugetare ale acestor state membre ar putea avea ca rezultat o abatere semnificativă de la traiectoriile de ajustare în vederea atingerii obiectivelor bugetare pe termen mediu. În cazul Belgiei, Franței și Portugaliei, se preconizează, de asemenea, nerespectarea criteriului de referință (tranzitoriu) privind reducerea datoriei. În ceea ce privește restul statelor membre aflate sub incidența componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere (mai exact, a procedurii aplicabile deficitelor excesive):

- se consideră că proiectul de plan bugetar al Spaniei, care ar putea intra sub incidența componentei preventive începând din 2019 dacă realizează o corectare durabilă și la timp a deficitului excesiv, prezintă un risc de neconformitate cu cerințele pentru 2019 din Pactul de stabilitate și de creștere, deoarece în previziunile Comisiei din toamna anului 2018 se preconizează o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu și nerespectarea criteriului de referință tranzitoriu privind reducerea datoriei în 2019.