Comunicarea strategică ar trebui să utilizeze pe deplin instrumentele aferente platformelor de comunicare socială, precum și mijloacele de comunicare vizuale, audio și online tradiționale. SEAE, pe baza activităților grupurilor operative East Stratcom și Arab Stratcom, ar trebui să optimizeze utilizarea serviciilor oferite de lingviști fluenți în limbi din afara Uniunii Europene și de specialiști în platforme de comunicare socială, care pot monitoriza informațiile din afara UE și asigura o comunicare specifică pentru a reacționa la dezinformare. În plus, statele membre ar trebui să creeze mecanisme coordonate de comunicare strategică pentru a susține indicarea surselor și a lupta împotriva dezinformării în vederea expunerii amenințărilor hibride.

Amenințările hibride au ca scop exploatarea vulnerabilităților unei țări și, deseori, urmăresc să submineze valorile democratice și libertățile fundamentale. Ca un prim pas, Înaltul Reprezentant și Comisia vor lucra împreună cu statele membre pentru consolidarea gradului de conștientizare a situației prin monitorizarea și evaluarea riscurilor care ar putea viza vulnerabilitățile UE. Comisia elaborează în prezent metodologii de evaluare a riscurilor de securitate care să contribuie la informarea factorilor de decizie și la promovarea elaborării de politici bazate pe riscuri, în diferite domenii, de la securitatea aeronautică, la finanțarea terorismului și spălarea banilor. În plus, este indicată efectuarea de către statele membre a unui studiu pentru identificarea domeniilor vulnerabile în fața amenințărilor hibride. Scopul ar fi de a identifica indicatorii de amenințări hibride, de a-i încorpora în cadrul mecanismelor de alertă timpurie și în mecanismele existente de evaluare a riscurilor și de a-i disemina, după caz.

Prezenta comunicare comună are scopul de a facilita o abordare globală care va permite UE, în coordonare cu statele membre, să contracareze amenințările hibride în mod specific prin crearea de sinergii între toate instrumentele relevante și prin încurajarea unei cooperări strânse între toți actorii relevanți. Acțiunile se bazează pe strategiile și politicile sectoriale existente care contribuie la obținerea unui grad mai mare de securitate. În special, Agenda europeană privind securitatea, viitoarea Strategie globală a UE privind politica externă și de securitate, precum și viitorul plan de acțiune european în domeniul apărării, Strategia de securitate cibernetică a UE, Strategia pentru securitate energetică, Strategia Uniunii Europene în materie de securitate maritimă sunt instrumente care pot contribui, de asemenea, la contracararea amenințărilor hibride.

Cu toate că definițiile amenințărilor hibride variază și trebuie să rămână flexibile pentru a răspunde caracterului evolutiv al acestora, conceptul urmărește să înglobeze amestecul de activități coercitive și subversive, de metode convenționale și neconvenționale (de exemplu, diplomatice, militare, economice, tehnologice), care pot fi utilizate într-un mod coordonat de actorii statali sau nestatali pentru a realiza obiective specifice, rămânând însă sub limita pragului de stare de război declarată oficial. De obicei, se pune accentul pe exploatarea vulnerabilităților țintei vizate și pe generarea unei ambiguități în scopul împiedicării proceselor decizionale. Campaniile de dezinformare masive, care utilizează platforme de comunicare socială pentru a controla discursul politic sau pentru a radicaliza, a recruta și coordona actori intermediari pot constitui vectori ai amenințărilor hibride.

În ultimii ani, mediul de securitate al Uniunii Europene s-a schimbat în mod dramatic. Principalele provocări la adresa păcii și a stabilității în vecinătatea estică și sudică a UE evidențiază în continuare necesitatea ca Uniunea să își adapteze și să își sporească capacitățile în calitate de furnizor de securitate, cu un accent puternic pe legătura strânsă dintre securitatea externă și cea internă. Multe dintre provocările actuale la adresa păcii, securității și prosperității își au originea în instabilitatea din vecinătatea imediată a UE și în evoluția formelor de amenințări. În orientările politice din 2014, președintele Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker, a subliniat că trebuie „să depunem eforturi pentru ca Europa să fie mai puternică în materie de securitate și de apărare”, precum și că instrumentele europene și naționale trebuie corelate într-un mod mai eficace decât în trecut. În plus, ca urmare a apelului lansat de Consiliul Afaceri Externe din 18 mai 2015, Înaltul Reprezentant, în strânsă cooperare cu serviciile Comisiei și cu Agenția Europeană de Apărare (AEA), precum și în baza consultării cu statele membre ale UE, a efectuat demersurile în vederea prezentării acestui cadru comun cu propuneri concrete pentru a contribui la contracararea amenințărilor hibride și la creșterea rezilienței UE și a statelor sale membre, precum și a partenerilor. În iunie 2015, Consiliul European a reamintit necesitatea mobilizării instrumentelor UE pentru a contribui la contracararea amenințărilor hibride.

Transporturile sunt esențiale pentru funcționarea Uniunii. Atacurile hibride asupra infrastructurilor de transport (de exemplu, aeroporturi, infrastructuri rutiere, porturi și căi ferate) pot avea consecințe grave, conducând la perturbări ale călătoriilor și lanțurilor de aprovizionare. În cadrul punerii în aplicare a legislației în materie de securitate aeriană și maritimă, Comisia efectuează inspecții regulate și, prin intermediul activității sale privind securitatea transporturilor terestre, urmărește să abordeze amenințările hibride emergente. În acest context, un cadru al UE este în curs de a fi discutat în temeiul regulamentului revizuit privind siguranța aviației, ca parte a strategiei în domeniul aviației din Europa. În plus, amenințările la adresa securității maritime sunt abordate în cadrul Strategiei Uniunii Europene în materie de securitate maritimă și al planului de acțiune aferent. Aceasta din urmă permite UE și statelor sale membre să abordeze în mod cuprinzător provocările în materie de securitate maritimă, inclusiv contracararea amenințărilor hibride, prin cooperarea intersectorială dintre actorii civili și militari în vederea protejării infrastructurilor maritime critice, a lanțului de aprovizionare global, a comerțului maritim, precum și a resurselor naturale și energetice maritime. Securitatea lanțului de aprovizionare internațional este, de asemenea, abordată în cadrul strategiei și a planului de acțiune pentru gestionarea riscurilor vamale ale Uniunii Europene.

Sănătatea populației ar putea fi pusă în pericol prin manipularea bolilor transmisibile sau contaminarea alimentelor, solului, aerului și apei potabile cu substanțe chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN). În plus, răspândirea intenționată de boli ale animalelor și plantelor poate afecta în mod grav securitatea alimentară a Uniunii și poate avea efecte economice și sociale majore în domenii esențiale ale lanțului alimentar al UE. Structurile existente ale UE pentru securitatea sanitară, protecția mediului și securitatea alimentară pot fi utilizate pentru a răspunde amenințărilor hibride care utilizează aceste metode.

Economia UE are nevoie de un sistem financiar și de plată securizat pentru a putea funcționa. Este esențială protejarea sistemului financiar și a infrastructurii sale împotriva atacurilor cibernetice, indiferent de motivul sau de natura autorului. În vederea abordării amenințărilor hibride împotriva serviciilor financiare ale UE, sectorul trebuie să înțeleagă amenințările, să-și testeze modalitățile de apărare și să dispună de tehnologia necesară pentru a se proteja împotriva atacurilor. În consecință, schimbul de informații privind amenințările între participanții la piețele financiare, precum și cu autoritățile competente, furnizorii majori de servicii sau clienții este un aspect fundamental. Schimbul de informații trebuie, de asemenea, să fie sigur și să îndeplinească cerințele în materie de protecție a datelor. În conformitate cu lucrările desfășurate în cadrul forurilor internaționale, inclusiv acțiunile întreprinse de G7 în acest sector, Comisia va încerca să identifice factorii care împiedică schimbul adecvat de informații privind amenințările și să propună soluții. Este important să se asigure testarea periodică și îmbunătățirea protocoalelor pentru a proteja întreprinderile și infrastructurile relevante, inclusiv actualizarea continuă a tehnologiilor de consolidare a securității.

Acțiunea 14: Comisia, în cooperare cu ENISA, statele membre, autoritățile relevante la nivel internațional, european și național, precum și cu instituțiile financiare, va promova și va facilita platformele și rețelele pentru schimbul de informații privind amenințările și va aborda factorii care împiedică schimbul de astfel de informații.



4.4.4.Transporturi

Sistemele moderne de transport (feroviar, rutier, aerian, maritim) se bazează pe sisteme de informații care sunt vulnerabile la atacurile cibernetice. Având în vedere dimensiunea transfrontalieră a acestor sisteme, UE are de îndeplinit un rol particular. Comisia, în coordonare cu statele membre, va continua analizarea amenințărilor cibernetice și a riscurilor legate de intervențiile ilicite în sistemele de transport. Comisia elaborează în prezent o foaie de parcurs privind securitatea cibernetică în domeniul aviației, în cooperare cu Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA). În plus, amenințările cibernetice la adresa securității maritime sunt abordate în cadrul Strategiei Uniunii Europene în materie de securitate maritimă și al planului de acțiune aferent.

Acțiunea 15: Comisia și Înaltul Reprezentant (în domeniile lor de competență), în coordonare cu statele membre, vor examina modalitățile de a răspunde la amenințările hibride, în special în ceea ce privește amenințările legate de atacurile cibernetice în sectorul transporturilor.

4.5.Vizarea finanțării amenințărilor hibride

Autorii amenințărilor hibride au nevoie de finanțare pentru a-și continua activitățile. Finanțarea poate fi utilizată pentru a sprijini grupurile teroriste sau forme mai subtile de destabilizare, cum ar fi grupurile de presiune și partidele politice marginale. UE și-a intensificat eforturile de combatere a finanțării criminalității și a terorismului, astfel cum se prevede în Agenda europeană privind securitatea, în special în planul de acțiune aferent acesteia. În special în acest context, cadrul european revizuit de combatere a spălării banilor intensifică lupta împotriva finanțării terorismului și a spălării banilor, facilitează activitatea unităților naționale de informații financiare (FIU) privind identificarea și monitorizarea cazurilor suspecte de transferuri de bani și schimburi de informații, garantând în același timp trasabilitatea transferurilor de fonduri în Uniunea Europeană. Prin urmare, acesta ar putea contribui, de asemenea, la contracararea amenințărilor hibride. În contextul instrumentelor PESC, ar putea fi analizate măsuri restrictive adaptate și eficace în vederea contracarării amenințărilor hibride.

Acțiunea 16: Comisia va utiliza punerea în aplicare a Planului de acțiune privind finanțarea terorismului pentru a contribui, de asemenea, la contracararea amenințărilor hibride.

4.6.Consolidarea rezilienței împotriva radicalizării și a extremismului violent

Deși actele de terorism și extremismul violent nu au în sine un caracter hibrid, autorii amenințărilor hibride pot viza și recruta membri vulnerabili ai societății, radicalizându-i prin intermediul canalelor moderne de comunicare (inclusiv platforme de comunicare socială pe internet și grupări intermediare) și propagandă.

Pentru a combate conținuturile extremiste de pe internet, Comisia analizează – în cadrul strategiei privind piața unică digitală – necesitatea unor noi măsuri potențiale, ținând seama în mod corespunzător de impactul acestora asupra dreptului fundamental la libertatea de exprimare și de informare. Aceasta ar putea include proceduri riguroase pentru eliminarea conținutului ilegal, evitând, în același timp, retragerea conținutului legal (mecanisme „de notificare și de acțiune”) și o mai mare responsabilitate și obligație de diligență a intermediarilor în gestionarea propriilor rețele și sisteme. Aceste măsuri ar completa abordarea voluntară existentă, în baza căreia societățile din domeniul internetului și al platformelor de comunicare sociale (în special, în cadrul Forumului pentru internet al UE), în cooperare cu Unitatea UE de semnalare a conținutului online din cadrul Europol, suprimă rapid propaganda teroristă.

În baza Agendei europene privind securitatea, radicalizarea este contracarată prin schimbul de experiență și elaborarea de bune practici, inclusiv cooperarea cu țări terțe. Echipa consultativă pentru comunicarea strategică privind Siria vizează consolidarea dezvoltării și difuzării de mesaje alternative pentru combaterea propagandei teroriste. Rețeaua UE pentru sensibilizarea publicului cu privire la radicalizare sprijină statele membre și practicienii care trebuie să intre în legătură cu persoane radicalizate (inclusiv luptătorii teroriști străini) sau cu persoane considerate vulnerabile la radicalizare. Această rețea oferă activități de formare și de consiliere și va acorda sprijin țărilor terțe prioritare, atunci când există voința de a se implica. În plus, Comisia sprijină cooperarea judiciară dintre actorii în materie de justiție penală, inclusiv Eurojust, pentru a combate terorismul și radicalizarea în toate statele membre, inclusiv în ceea ce privește abordarea luptătorilor teroriști străini și a luptătorilor străini care se întorc în țările lor.

În completarea abordărilor menționate anterior în cadrul acțiunii sale externe, UE contribuie la combaterea extremismului violent, inclusiv prin angajament și comunicare externă, prevenire (combaterea radicalizării și a finanțării terorismului), precum și prin măsuri de abordare a factorilor economici, politici și societali de bază care permit grupărilor teroriste să se dezvolte.

Acțiunea 17: Comisia pune în aplicare acțiunile de combatere a radicalizării prevăzute în Agenda europeană privind securitatea și analizează necesitatea de a consolida procedurile pentru eliminarea conținutului ilegal, solicitând intermediarilor să-și exercite obligația de diligență în gestionarea rețelelor și sistemelor.

4.7.Cooperarea sporită cu țările terțe

După cum s-a subliniat în Agenda europeană privind securitatea, UE se concentrează tot mai mult asupra consolidării capacităților în țările partenere în domeniul securității, printre altele prin consolidarea legăturii dintre securitate și dezvoltare, precum și prin dezvoltarea dimensiunii de securitate a politicii europene de vecinătate revizuite. Aceste acțiuni pot, de asemenea, să promoveze reziliența țărilor partenere față de activitățile hibride.

Comisia intenționează să intensifice schimbul de informații operaționale și strategice cu țările implicate în procesul de aderare, în cadrul Parteneriatului estic și al vecinătății sudice, după caz, pentru a contribui la combaterea criminalității organizate, a terorismului, a migrației neregulamentare și a traficului de arme de calibru mic. În domeniul combaterii terorismului, UE își intensifică cooperarea cu țările terțe prin instituirea unor dialoguri pe teme de securitate și planuri de acțiune actualizate.

Instrumentele de finanțare a acțiunii externe ale UE vizează crearea de instituții funcționale și responsabile în țările terțe, ceea ce reprezintă o condiție prealabilă pentru a răspunde în mod eficient la amenințările la adresa securității și pentru a consolida reziliența. În acest context, reforma sectorului de securitate și consolidarea capacităților care să sprijine securitatea și dezvoltarea reprezintă instrumente esențiale. În temeiul instrumentului care contribuie la stabilitate și pace, Comisia a elaborat o serie de acțiuni pentru a consolida reziliența cibernetică și capacitățile partenerilor de a detecta și de a răspunde la atacurile cibernetice și la criminalitatea cibernetică, demers prin care se pot contracara amenințările hibride în țări terțe. UE finanțează activități de consolidare a capacităților în țările partenere pentru a atenua riscurile de securitate legate de CBRN.