LISTA ABREVIERILOR

AELS : Asociaţia Europeană a Liberului Schimb

Codul de bune practici : Codul de bune practici al statisticilor europene

Comitetul SSE : Comitetul Sistemului statistic european

ESAC : Comitetul consultativ european pentru statistică (European Statistical Advisory Committee)

ESGAB : Comitetul consultativ european pentru guvernanță statistică (European Statistical Governance Advisory Board)

INS : Institut naţional de statistică

ISA : Instituţie supremă de audit

MEETS : Programul pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (Modernisation of European Enterprise and Trade Statistics)

OLAF : Oficiul European de Luptă Antifraudă

PDE : Procedura aplicabilă deficitelor excesive

SSE : Sistemul statistic european

VNB : Venit naţional brut

SINTEZĂ

I. Încrederea publică în statisticile europene este vitală în contextul unei Uniuni în care deciziile politice trebuie să fie bazate pe probe și în care din ce în ce mai multe decizii sunt determinate în mod direct de date statistice sau de indicatori derivaţi pe baza acestor date.

II. Curtea a evaluat dacă Eurostat și Comisia au îmbunătăţit procesul vizând elaborarea de statistici europene fiabile și credibile. Răspunsul la această chestiune depinde de două criterii: respectarea Codului de bune practici al statisticilor europene, care stabilește standardele pentru dezvoltarea, elaborarea și difuzarea statisticilor, și implementarea Programului statistic european.

III. În urma auditului Curţii, s-a constatat că respectivul cod de bune practici a fost implementat doar parţial și că implementarea sa integrală continuă să reprezinte o sarcină dificilă pentru toate părţile implicate, atât la nivel european, cât și în cadrul statelor membre. Codul stabilește standarde foarte ridicate, dar nu dispune de instrumente solide de verificare și de impunere a aplicării.

IV. Nu sunt disponibile informaţii suficient de fiabile cu privire la stadiul curent al implementării codului la nivelul de ansamblu al Sistemului statistic european (SSE). Iniţia- tivele recente ale Comisiei care vizează să impulsioneze aplicarea integrală a codului merg într-o direcţie bună, dar nu sunt suficient de cuprinzătoare pentru a răspunde tuturor problemelor. Persistă o situaţie de ambiguitate în ceea ce privește obligativitatea respectării codului. Nu s-a propus încă un mecanism de inspecţie adecvat pentru cazurile privind eventuale denaturări ale datelor. De asemenea, nu s-a formulat nicio propunere vizând crearea unei funcţii independente de control.

V. Din cauza deficienţelor legate de modul de concepere a Programului statistic 2008-2012, există probleme care afectează utilizarea eficace a acestuia ca instrument de planificare, monitorizare și dare de seamă. Redefinirea activităţilor statistice în raport cu noile provocări existente s-a dovedit mai lentă decât se preconizase. Propunerea de program pentru perioada 2013-2017 oferă posibilitatea de a redefini funcţionarea Sistemului statistic european astfel încât acesta să aibă o eficienţă și o flexibilitate crescută, însă această posibilitate depinde de completarea programului cu ţinte precise și pași-cheie precis determinaţi, care să fie stabiliţi în cadrul planificării anuale și care să fie verificaţi prin intermediul unui proces de raportare anuală sistematică.

VI. Curtea recomandă luarea măsurilor necesare pentru progresul către un sistem statistic european care să garanteze existenţa independenţei profesionale, alocarea unor resurse suficiente și utilizarea unor mecanisme solide de supraveghere, inclusiv a sancţiunilor în cazul nerespectării standardelor de calitate.

INTRODUCERE

ÎNCREDEREA PUBLICĂ ÎN STATISTICILE EUROPENE

1. Existenţa unor statistici fiabile și credibile este un element esenţial pentru îndeplinirea sarcinilor încredinţate Uniunii Europene. Statisticile sunt necesare, în aproape toate domeniile, pentru formularea, aplicarea, monitorizarea și evaluarea politicilor prevăzute în tratate, ca și pentru colectarea și alocarea fondurilor UE. Numărul politicilor europene care se bazează în mod direct pe informaţii statistice este din ce în ce mai mare, iar indicatorii statistici îndeplinesc din ce în ce mai frecvent rolul de element declanșator pentru deciziile referitoare la politici sau pentru aplicarea de sancţiuni.

2. Încrederea publică în informaţiile statistice europene nu poate fi considerată un dat. Chiar și înaintea declanșării recentei crize economice globale, procentajul cetăţenilor care declarau că nu au încredere în statisticile economice era, potrivit unui raport publicat de Comisie în aprilie 2008 [1], de 45 %, aproape identic cu cel al cetăţenilor care declarau că au încredere în aceste informaţii statistice (46 %).

3. Atât în 2005, cât și în 2010, Consiliul European a chemat la îmbunătăţirea calităţii statisticilor europene, în vederea consolidării guvernanţei economice a Uniunii [2]. În 2005, Consiliul a concluzionat, printre altele, că trebuie pus accentul pe consolidarea capacităţii operaţionale, a capacităţii de monitorizare și a independenţei Eurostat, precum și pe consolidarea modului în care Eurostat dă seamă de activităţile sale.

CADRUL DE REGLEMENTARE APLICABIL PROCESULUI DE ELABORARE A STATISTICILOR EUROPENE

4. Articolul 338 TFUE prevede că elaborarea statisticilor trebuie să respecte principiile de imparţialitate, de fiabilitate, de obiectivitate, de independenţă știinţifică, de confidenţialitate a informaţiilor statistice, precum și de eficienţă a costurilor. Mai mult, elaborarea de statistici nu trebuie să genereze o povară excesivă pentru operatorii economici.

5. Regulamentul privind statisticile europene [3] conţine definiţii ale principiilor specificate în tratat și abordează aspecte legate de guvernanţa în domeniul statistic, precum și elaborarea și difuzarea statisticilor europene.

6. La 24 februarie 2005, fostul Comitet pentru programele statistice [4] a adoptat Codul de bune practici al statisticilor europene [5] (denumit în continuare "Codul de bune practici"). Codul de bune practici detaliază modul în care trebuie dezvoltate, elaborate și difuzate statisticile europene, în conformitate cu principiile statistice prevăzute în Regulamentul privind statisticile europene.

7. Programul statistic european, care acoperă o perioadă de cinci ani, stabilește priorităţi și definește principalele domenii relevante pentru dezvoltarea, elaborarea și difuzarea statisticilor europene, precum și obiectivele acestor activităţi. Programul statistic curent, care acoperă perioada 2008-2012, [6] prevede cheltuieli planificate în valoare de 274 de milioane de euro.

SISTEMUL STATISTIC EUROPEAN

8. Dezvoltarea, elaborarea și difuzarea statisticilor europene are loc în contextul Sistemului statistic european (SSE). Regulamentul privind statisticile europene definește SSE drept un parteneriat între autoritatea statistică de la nivelul Uniunii și institutele naționale de statistică (INS-uri).

9. Institutele naţionale de statistică sunt responsabile de coordonarea tuturor activităților la nivel național în vederea dezvoltării, elaborării și difuzării statisticilor europene. INS-urile și celelalte autorități naționale cu responsabilităţi legate de statisticile europene pot primi granturi de la bugetul UE fără cereri prealabile de propuneri.

10. Comitetul Sistemului statistic european (denumit în continuare "Comitetul SSE") are rolul de a furniza consultanţă profesională pentru acest sistem. Este format din reprezentanţii institutelor naţionale de statistică și este responsabil, printre altele, de examinarea legislaţiei propuse de Eurostat în domeniul statistic.

EUROSTAT: OFICIUL STATISTIC AL UNIUNII EUROPENE

11. Eurostat îndeplinește rolul de autoritate statistică a Uniunii. Are sediul la Luxemburg și reprezintă una dintre direcţiile generale ale Comisiei, beneficiind însă de "autonomie tehnică" [7] în materie de alegere a tehnicilor știinţifice, a definiţiilor și a metodologiilor utilizate. În documentele de natură juridică, denumirea utilizată pentru a desemna autoritatea statistică a Uniunii este "Comisia (Eurostat)" [8]. Utilizarea acestei terminologii vizează să clarifice faptul că, deși Eurostat face parte din structurile Comisiei, această entitate îndeplinește un rol aparte.

12. Rolul principal al Eurostat constă în prelucrarea și publicarea de informaţii statistice comparabile, la nivel european. În mod normal, Eurostat nu desfășoară în mod direct activităţi de colectare de date, această sarcină revenind autorităţilor statistice din statele membre. Autorităţile din statele membre verifică și analizează datele naţionale și le transmit către Eurostat, iar Eurostat procedează la agregarea acestor cifre, căutând să se asigure că diferitele date pot fi comparate unele cu celelalte.

13. Numărul angajaţilor Eurostat a rămas constant de-a lungul ultimilor ani. La data de 1 ianuarie 2012, numărul membrilor personalului Eurostat se ridica la 794. Eurostat estimează că personalul care contribuie la elaborarea statisticilor europene la nivel naţional constă în cel puţin 50000 de persoane, pentru ansamblul Sistemului statistic european.

14. În 2011, Eurostat a avut la dispoziţie credite de angajament [9] în valoare de 92,9 milioane de euro. Valoarea medie anuală a acestor credite, în perioada 2003-2010, a fost de 89,5 milioane de euro, valoarea cea mai ridicată fiind atinsă în 2005, când au fost puse la dispoziţie 107,2 milioane de euro.

SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI

15. Obiectivul de ansamblu al auditului a fost acela de a evalua dacă Eurostat și Comisia au îmbunătăţit procesul vizând elaborarea de statistici europene fiabile și credibile. Acest lucru depinde de implementarea Codului de bune practici și de gestionarea Programului statistic european. Curtea a căutat să obțină răspunsuri la următoarele întrebări:

(a) Comisia și Eurostat au luat toate măsurile necesare pentru a se achita de rolul care le revine în asigurarea implementării Codului de bune practici în întregul Sistem statistic european?

(b) Eurostat gestionează în mod adecvat Programul statistic multianual, ca instrument de îmbunătăţire a elaborării statisticilor europene?

16. Auditul a abordat, de asemenea, contribuţiile Comitetului consultativ european pentru guvernanță statistică (ESGAB - European Statistical Governance Advisory Board) [10] și ale Comitetului consultativ european pentru statistică (ESAC – European Statistical Advisory Committee) [11] la procesul vizând elaborarea de statistici europene fiabile și credibile.

17. Auditul s-a axat pe implementarea Codului de bune practici și pe gestionarea Programului statistic european, examinând aceste două teme din perspectiva procesului de elaborare a statisticilor europene. Auditul nu a examinat fiabilitatea vreunor date statistice concrete. Majoritatea activităţilor de audit au fost desfășurate în perioada mai-decembrie 2011; anumite activităţi din cadrul auditului, vizând actualizarea unor informaţii, au continuat până în iunie 2012.

18. Activităţile de audit au inclus: interviuri cu personalul Eurostat; examinarea documentaţiei disponibile în cadrul Eurostat și examinarea răspunsurilor furnizate de Eurostat la un chestionar; vizite de informare efectuate la diverși parteneri (din interiorul și din exteriorul Comisiei) care reprezintă părţi interesate în ceea ce privește activitatea Eurostat; observarea reuniunilor Comitetului SSE; examinarea unor eșantioane de controale ex ante și ex post efectuate de unitatea din cadrul Eurostat responsabilă de gestiunea financiară a plăţilor de granturi; și examinarea unui eșantion de proceduri de achiziţii.

OBSERVAŢII

IMPLEMENTAREA CODULUI DE BUNE PRACTICI AL STATISTICILOR EUROPENE

19. În urma auditului, s-a constatat că acest cod de bune practici a fost implementat doar parţial și că implementarea sa integrală continuă să reprezinte un obiectiv dificil pentru toate părţile implicate, atât la nivel european, cât și în cadrul statelor membre. Curtea a analizat:

(a) pașii realizaţi din anul 2005 până la momentul desfășurării auditului, precum și cauzele întârzierilor și ale nereușitelor;

(b) dacă instrumentele actuale utilizate pentru evaluarea implementării codului sunt adecvate;

(c) dacă iniţiativele recente ale Comisiei sunt suficiente și satisfăcătoare.

MĂSURILE ÎNTREPRINSE DE COMISIE șI DE CĂTRE EUROSTAT ÎNCEPÂND DIN 2005 NU S-AU DOVEDIT SUFICIENTE PENTRU ASIGURAREA IMPLEMENTĂRII INTEGRALE A CODULUI

CODUL DE BUNE PRACTICI IMPUNE STANDARDE FOARTE RIDICATE

20. Codul de bune practici [12] stabilește standardele în materie de dezvoltare, elaborare și difuzare a statisticilor europene. Codul a fost elaborat în urma unei solicitări din partea Consiliului, din iunie 2004 [13], după apariţia unor probleme legate de cifrele privind deficitul public din Grecia și datoria publică aferentă acestui stat [14].

21. Codul de bune practici vizează să asigure elaborarea unor date statistice europene care să răspundă nevoilor utilizatorilor, prin intermediul unui proces eficient de elaborare, derulat într-un cadru instituţional credibil, în măsură să garanteze respectarea independenţei profesionale. Codul cuprinde 15 principii, care vizează nu numai cadrul instituţional, ci și procesele statistice și informaţiile statistice rezultate (a se vedea caseta 1). Pentru fiecare dintre aceste principii, s-au stabilit mai mulţi indicatori de bună practică (între trei și nouă), care să permită determinarea măsurii în care principiul în cauză este respectat sau nu.

CASETA 1

PREZENTARE SUCCINTĂ A PRINCIPIILOR CODULUI DE BUNE PRACTICI

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Codul de bune practici - 15 principii |

Cadrul instituţional | 1 Independenţa profesională Independenţa profesională asigură credibilitate |

2 Mandatul pentru culegerea datelor Existenţa unui mandat legal clar de a culege informaţii |

3 Adecvarea resurselor Resurse suficiente pentru a răspunde cerinţelor în materie de statistici |

4 Angajamentul privind calitatea Îmbunătăţirea continuă a calităţii proceselor și a produselor |

5 Confidenţialitatea statistică Garantarea confidenţialităţii furnizorilor de date |

6 Imparţialitate și obiectivitate Respectarea independenţei știinţifice și tratamentul egal al utilizatorilor |

Procesele statistice | 7 Metodologie solidă Instrumente și cunoștinţe de specialitate adecvate |

8 Proceduri statistice adecvate Aplicarea unor proceduri statistice adecvate, de la culegerea datelor până la validarea acestora |

9 Sarcină neexcesivă pentru respondenţi Monitorizarea și reducerea sarcinii de răspuns |

10 Raportul cost-eficacitate Monitorizarea utilizării resurselor și introducerea de îmbunătăţiri |

Produsele statistice | 11 Relevanţa Îndeplinirea cerinţelor utilizatorilor și monitorizarea satisfacţiei acestora |

12 Acurateţe și fiabilitate Reflectarea realităţii cu acurateţe și fiabilitate |

13 Promptitudinea și punctualitatea Respectarea standardelor aplicabile în ceea ce privește momentul și promptitudinea publicării statisticilor |

14 Coerenţa și comparabilitatea Statisticile europene au coerență internă și în timp și sunt comparabile între regiuni și țări |

15 Accesibilitatea și claritatea Prezentare într-o formă clară, difuzare adecvată și acces în mod imparţial la statistici |

22. Comitetul consultativ european pentru guvernanță statistică (ESGAB – European Statistical Governance Advisory Board) reprezintă un organism format din experţi de înalt nivel, căruia îi revine sarcina de a asigura o monitorizare independentă a activităţii Eurostat și a Sistemului statistic european în ansamblul său, din perspectiva punerii în aplicare a Codului de bune practici (a se vedea caseta 2). Până în prezent, ESGAB s-a axat pe trei [15] dintre cele 15 principii ale codului și a raportat că [16], deși s-au realizat progrese în ceea ce privește implementarea codului, ritmul acestora nu a fost pe măsura așteptărilor sale.

CASETA 2

COMITETUL CONSULTATIV EUROPEAN PENTRU GUVERNANțĂ STATISTICĂ (ESGAB)

Evaluarea implementării codului de bune practici

ESGAB a fost înfiinţat în 2009 și are drept sarcină principală să raporteze către Parlamentul European și către Consiliu cu privire la implementarea Codului de bune practici "în ceea ce privește Comisia (Eurostat)", inclusiv să realizeze o "evaluare a procesului de punere în aplicare a Codului de practici în cadrul Sistemului statistic european în ansamblu" (a se vedea articolul 2 din Decizia de instituire a ESGAB). Rolul ESGAB este unul consultativ, acest organism nedispunând de competenţe de control.

Cei șapte membri ai comitetului sunt selectați din rândurile unor experți cu competențe remarcabile în domeniul statisticii. Ei își îndeplinesc sarcinile în nume personal și în mod independent. Membrii ESGAB nu primesc nicio remuneraţie, cei mai mulţi dintre ei fiind încă activi profesional. Eurostat pune la dispoziţia ESGAB un secretar în regim de normă completă, care trebuie să își desfășoare activitatea în conformitate cu instrucţiunile comitetului și în mod independent de Comisie. Eurostat are, în raport cu ESGAB, statutul de observator, fiind, în mod normal, reprezentat la reuniunile acestuia de către directorul său general și de către directorul său general adjunct.

ESGAB s-a reunit pentru prima dată în martie 2009, ulterior având, anual, șase sau șapte reuniuni cu durata de o zi. Cel mai recent raport anual al comitetului a fost publicat în decembrie 2011.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

23. În septembrie 2011, Comitetul SSE [17] a aprobat introducerea anumitor modificări (limitate) ale Codului de bune practici. În figura 1 se prezintă în mod sintetizat cronologia evoluţiei Codului de bune practici.

FIGURA 1

CRONOLOGIA EVOLUŢIEI CODULUI DE BUNE PRACTICI

+++++ TIFF +++++

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

COMISIA NU A ACŢIONAT PROMPT ÎN DIRECŢIA CONVINGERII GUVERNELOR NAŢIONALE SĂ ADERE LA PREVEDERILE CODULUI

24. În mai 2005, Comisia a recomandat [18] statelor membre să se asigure că autorităţile lor statistice respectă principiile Codului de bune practici și că serviciile statistice de pe teritoriul lor sunt organizate în mod profesionist și au la dispoziţie resurse pe măsură, pentru a putea elabora statistici europene în așa mod încât independenţa, integritatea și responsabilitatea să fie garantate. De asemenea, statele membre au fost invitate să pună la dispoziţie informaţiile necesare pentru efectuarea de către Comisie a unei monitorizări a respectării codului [19].

25. Comisia a anunţat abia în 2011 [20] că va propune ca statele membre să se angajeze în mod oficial, pe baza Codului de bune practici, să ia toate măsurile necesare în vederea menținerii fiabilității statisticilor lor și să monitorizeze punerea în aplicare a codului, prin intermediul așa-numitelor "angajamente privind fiabilitatea statisticilor" (a se vedea punctele 60-64).

RAPORTUL DIN 2008 AL COMISIEI NU A IDENTIFICAT FAPTUL CĂ NU SE REUșISE ASIGURAREA INDEPENDENŢEI PROFESIONALE LA NIVELUL DE ANSAMBLU AL SSE

26. După promulgarea Codului de bune practici, Comisia și Eurostat s-au axat pe promovarea implementării acestuia, prin intermediul cooperării cu institutele naţionale de statistică (INS-uri) și al acţiunilor de sprijin pentru acestea. În acest scop, Eurostat a organizat evaluări inter pares (peer reviews), care au fost desfășurate în cele 31 de institute naţionale de statistică ale statelor membre ale UE și ale statelor AELS [21], precum și în cadrul Eurostat, din 2006 și până la începutul anului 2008.

27. Sfera acestor evaluări inter pares a fost limitată la institutele naţionale de statistică și la rolul de coordonare al acestora în cadrul sistemelor statistice naţionale; de asemenea, din indicatorii care sunt descriși în Codul de bune practici, evaluările s-au axat pe cei referitori la cadrul instituţional. Tabelul 1 prezintă rezultatele acestor evaluări. Evaluările inter pares nu au examinat dacă institutele naţionale de statistică au respectat și acei indicatori ai codului referitori la procesele statistice, iar majoritatea indicatorilor legaţi de produsele statistice nu au fost nici ei abordaţi. Totuși, lista acţiunilor de ameliorare din rapoartele rezultate în urma evaluărilor inter pares acoperea toate principiile formulate în cod. Acţiunile legate de procesele și produsele statistice se bazau strict pe rezultatele autoevaluărilor efectuate de INS-uri.

TABELUL 1

REZULTATELE EXERCIŢIULUI DE EVALUARE INTER PARES DESFĂȘURAT ÎN PERIOADA 2006-ÎNCEPUTUL ANULUI 2008 [999]

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza rapoartelor rezultate în urma evaluărilor inter pares.

INS | Indicatori "îndepliniţi în cea mai mare parte" sau "îndepliniţi integral" | Indicatori "îndepliniţi în mod parţial" | Indicatori "neîndepliniţi" |

INS-uri care au îndeplinit toţi indicatorii

Austria | 35 | 0 | 0 |

Finlanda | 35 | 0 | 0 |

Norvegia | 35 | 0 | 0 |

Suedia | 35 | 0 | 0 |

Regatul Unit | 35 | 0 | 0 |

INS-uri în cazul cărora unii indicatori au fost îndepliniţi în mod parţial

Republica Cehă | 33 | 2 | 0 |

Danemarca | 33 | 2 | 0 |

Franţa | 33 | 2 | 0 |

Italia | 33 | 2 | 0 |

Lituania | 33 | 2 | 0 |

Portugalia | 33 | 2 | 0 |

Slovacia | 33 | 2 | 0 |

Spania | 33 | 2 | 0 |

Ţările de Jos | 32 | 3 | 0 |

Polonia | 32 | 3 | 0 |

Slovenia | 32 | 3 | 0 |

Elveţia | 32 | 3 | 0 |

Germania | 31 | 4 | 0 |

Irlanda | 31 | 4 | 0 |

Ungaria | 29 | 6 | 0 |

Letonia | 29 | 6 | 0 |

România | 29 | 6 | 0 |

Estonia | 26 | 9 | 0 |

Grecia | 26 | 9 | 0 |

Luxemburg | 24 | 11 | 0 |

INS-uri în cazul cărora unii indicatori nu au fost îndepliniţi

Bulgaria | 27 | 7 | 1 |

Liechtenstein | 27 | 7 | 1 |

Malta | 23 | 11 | 1 |

Islanda | 28 | 5 | 2 |

Cipru | 25 | 8 | 2 |

Belgia | 24 | 9 | 2 |

28. Pe baza rezultatelor evaluărilor inter pares desfășurate în rândul membrilor SSE, Comisia a prezentat, în octombrie 2008, un raport cu privire la implementarea codului [22], concluzionând că "metoda autoreglementării funcționează foarte bine". Raportul a subliniat necesitatea unor eforturi suplimentare, însă, în ceea ce privește independenţa profesională și obiectivitatea, a relevat următoarele: "Independența față de intervențiile politice și alte intervenții în cadrul producerii și difuzării statisticilor europene, precum și o alegere obiectivă a metodelor, surselor și tehnicilor par a fi asigurate, în practică, în cadrul SSE." Cu toate acestea, evenimentele ulterioare semnalate de Comisie în ianuarie 2010 [23] au arătat că, de fapt, realitatea nu corespundea celor afirmate în raport.

29. În raportul său anual din 2011, ESGAB a remarcat, referitor la principiul independenţei profesionale, că "din 2009, în numeroase ţări, legislaţia în materie de statistică a fost modernizată, iar nivelul de transparenţă a crescut, însă independenţa profesională nu este asigurată pentru întregul sistem statistic european (SSE)". În caseta 3 sunt prezentate informaţii mai detaliate privind elementele care stau la baza aprecierii din raportul ESGAB, informaţii prelua- te din textul raportului.

CASETA 3

CONSTATĂRILE ESGAB CU PRIVIRE LA INDEPENDENŢA PROFESIONALĂ

"Jumătate din membrii Sistemului statistic european consideră că dispun de un cadru instituţional în care nu există constrângeri la adresa principiului independenţei profesionale."

"În patru state – Germania, Grecia, Letonia, Elveţia – s-au putut observa dificultăţi în modernizarea legislaţiei statistice sau în implementarea acesteia."

"ESGAB constată că trei state – Danemarca, Polonia și România – nu dispun de niciun plan concret de modernizare a legislaţiei lor în domeniul statistic, cu toate că legislaţia existentă în prezent nu poate fi considerată pe deplin conformă cu prevederile Codului de bune practici."

"În cazul a opt state, procesul decizional legat de alocarea resurselor este considerat drept un risc la adresa independenţei profesionale."

"ESGAB remarcă faptul că au existat mai multe situaţii recente de înlocuire a șefului institutului naţional de statistică după finalizarea alegerilor în statul în cauză."

"În cazul a 11 state, normele vizând numirea și eliberarea din funcţie a membrilor conducerii au fost considerate corespunzătoare. Totuși, în opt state membre, s-a constatat o situaţie de ambiguitate sau nu s-a considerat satisfăcătoare punerea practică în aplicare."

Sursa: Raportul anual 2011 al ESGAB, p. 7 și 8.

ÎN PREZENT, EUROSTAT MONITORIZEAZĂ INFORMAŢIILE RAPORTATE DE INS-URI CU PRIVIRE LA ACŢIUNILE ÎNTREPRINSE ÎN VEDEREA AMELIORĂRII, ÎNSĂ NU VERIFICĂ IMPLEMENTAREA ACESTOR ACŢIUNI

30. După exerciţiul de evaluări inter pares din perioada 2006-2008, Eurostat a procedat la monitorizarea implementării acţiunilor de ameliorare convenite de institutele naţionale de statistică în urma evaluărilor respective [24]. În activitatea sa de monitorizare, Eurostat se bazează pe răspunsurile furnizate de institutele naţionale de statistică în cadrul unor chestionare anuale. În 2008, atunci când a fost iniţiată monitorizarea, 191 de acţiuni fuseseră deja finalizate, rămânând să mai fie implementate 677. La nivelul lunii martie 2011 [25], existau 273 de acţiuni [26] care nu fuseseră încă finalizate. În figura 2 sunt prezentate progresele realizate de către INS-uri în materie de finalizare a acţiunilor de ameliorare. O situaţie detaliată a finalizării acestor acţiuni este prezentată în anexă.

31. În cazul unora dintre acţiunile pe care INS-urile le-au declarat "finalizate", Eurostat nu știe care este rezultatul final efectiv, întrucât, în afară de anunţarea finalizării acţiunilor respective, nu s-au mai furnizat niciun fel de alte detalii sau explicaţii. Mai mult, în raportările lor, INS-urile încadrează un număr de 116 acţiuni la categoria "în curs, fără un termen anume", ceea ce face dificilă evaluarea progreselor.

32. În cazul multora dintre institutele naţionale de statistică, au trecut cel puţin cinci ani de la evaluările inter pares la care au fost supuse. Raportările privind progresul acţiunilor de ameliorare convenite în cadrul evaluărilor inter pares nu oferă, strict prin ele însele, posibilitatea desprinderii unor concluzii fiabile cu privire la stadiul actual al implementării Codului de bune practici.

FIGURA 2

SITUAŢIA FINALIZĂRII ACŢIUNILOR DE AMELIORARE, CONFORM INFORMAŢIILOR RAPORTATE CU ÎNCEPERE DIN 2008

+++++ TIFF +++++

Sursa: Eurostat; în totalul acţiunilor rămase nu sunt incluse două noi acţiuni definite în 2011.

NICI COMISIA ÎNSĂșI NU RESPECTĂ ÎNCĂ PE DEPLIN PREVEDERILE CODULUI DE BUNE PRACTICI

33. În recomandarea sa din 25 mai 2005, Comisia și-a luat angajamentul de a se asigura că Eurostat va respecta principiile codului și, în același timp, de a se asigura că Eurostat este organizat în mod profesionist și are la dispoziţie resurse pe măsură, pentru a putea elabora statistici europene în așa fel încât independenţa, integritatea și responsabilitatea să fie garantate.

DECIZIA DIN 1997 A COMISIEI CU PRIVIRE LA ROLUL EUROSTAT NU CONCORDĂ CU PREVEDERILE CODULUI DE BUNE PRACTICI șI NICI CU REGULAMENTUL PRIVIND STATISTICILE EUROPENE

34. În aprilie 2011, Comisia și-a anunţat intenţia de a revizui Decizia din 1997 privind rolul Eurostat [27], decizie care nu este pe deplin conformă cu principiile introduse ulterior prin Codul de bune practici, în 2005. De menţionat în special este faptul că decizia nu face nicio referire la principiul independenţei profesionale (principiul 1 al codului). Prin intermediul acestei decizii, Comisia acordă Eurostat doar o "autonomie tehnică". Textul deciziei nu descrie rolul directorului general al Eurostat și nu definește sensul titlului de "șef statistică al Uniunii Europene", titlu care a fost atribuit în ultimii ani directorului general al Eurostat.

35. Mai mult, textul deciziei din 1997 nu a fost aliniat la dispoziţiile Regulamentului privind statisticile europene, intrat în vigoare în 2009. La articolul 6 din regulamentul din 2009, se prevede că Eurostat este unicul responsabil în materie de dezvoltare, elaborare și difuzare a statisticilor europene. În același timp, conform dispoziţiilor articolului 6 din decizia Comisiei, Comisia poate decide ca la procesul de elaborare a statisticilor să participe și alte servicii în afară de Eurostat și poate dispune la ce activităţi pot participa aceste alte servicii și în ce măsură pot fi ele implicate. Prin urmare, în prezent, deși Eurostat este în mod oficial unicul responsabil în materie de elaborare a statisticilor, există și alte direcţii generale care elaborează statistici.

INDEPENDENŢA EUROSTAT NU ESTE DEFINITĂ LA FEL DE CLAR PRECUM INDEPENDENŢA OLAF

36. În cadrul auditului, s-a realizat o comparaţie între statutul pe care Comisia l-a acordat Direcţiei Generale Eurostat și cel pe care l-a acordat Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF). Ca și Eurostat, OLAF este o direcţie generală în cadrul Comisiei, dar are obligaţia de a acţiona în mod deplin independent în realizarea sarcinilor sale.

37. Spre deosebire de decizia Comisiei cu privire la Eurostat din 1997, decizia Comisiei cu privire la OLAF, adoptată în 1999 [28], conţine prevederi detaliate care au rolul de a asigura independenţa operaţională a oficiului și a directorului general al acestuia, putându-se menţiona în special:

(a) existenţa unei obligaţii explicite a directorului general de a nu solicita și de a nu primi instrucţiuni de la Comisie și nici de la vreun guvern sau de la vreo altă instituție sau alt organism;

(b) existenţa unui comitet de supraveghere, care are rolul de a proteja oficiul împotriva interferenţelor necuvenite;

(c) un mandat pe durată fixă pentru directorul general, cu posibilitatea de reînnoire;

(d) un proces de selecţie în cadrul căruia este obligatorie acordarea unui aviz favorabil de către Comitetul de supraveghere referitor la calificarea candidaţilor care au trecut de preselecţia pentru postul de director general;

(e) necesitatea acordului din partea Parlamentului European și a Consiliului anterior numirii de către Comisie a directorului general.

AU FOST LUATE O SERIE DE MĂSURI PRACTICE PENTRU ASIGURAREA INDEPENDENŢEI PROFESIONALE A EUROSTAT, ÎNSĂ URMEAZĂ CA ACEST PROGRES SĂ FIE CONSOLIDAT PRIN ADOPTAREA NOII DECIZII A COMISIEI CU PRIVIRE LA ROLUL EUROSTAT

38. La nivel practic, Comisia a luat o serie de măsuri vizând o mai bună asigurare a independenţei profesionale a Eurostat. Se poate menţiona, în special, faptul că directorul general actual a fost recrutat, în 2008, prin intermediul unei proceduri la care au avut acces și candidaţi din afara instituţiei. De asemenea, Comisia a autorizat participarea candidaţilor din afara instituţiei și la o serie de proceduri recente de recrutare pentru posturi de directori în cadrul Eurostat.

39. Aceste progrese sunt însă fragile atât timp cât noile practici nu sunt preluate în mod clar în textele de lege relevante. Dacă decizia care urmează să fie adoptată de Comisie cu privire la rolul Eurostat nu va prevedea o modificare a normelor actuale în acest sens, Comisia va avea în continuare dreptul de a alege, pentru ocuparea unor posturi de conducere din cadrul Eurostat (directorul general și directorii), opţiunea transferului unor funcţionari cu funcţii superioare de conducere de pe alte posturi din structurile Comisiei, fără să mai procedeze la publicarea anterioară a postului vacant.

40. În plus, faptul că o parte semnificativă din creditele operaţionale ale Euro- stat provine din subdelegări din partea altor direcţii generale ale Comisiei [29] contravine principiului 1(independenţa profesională) și principiului 3 (adecvarea resurselor) din Codul de bune practici, întrucât plasează Eurostat într-o situaţie de dependenţă financiară parţială faţă de alte servicii ale Comisiei.

41. Până în iunie 2012, nu se stabilise încă dacă efectuarea investigaţiilor pentru a determina eventuala existenţă a unor date eronate cu privire la deficit și la datorie, în vederea impunerii de amenzi, reprezintă o sarcină a Eurostat și/sau a altor/mai multor direcţii generale [30].

EUROSTAT NU A REZOLVAT ÎNCĂ PROBLEMELE LEGATE DE PROPRIILE SALE ACŢIUNI DE IMPLEMENTARE A CODULUI DE BUNE PRACTICI

42. Din raportarea internă a Eurostat către ESGAB, reiese că, în martie 2011, din cele 69 de acţiuni de ameliorare convenite în cadrul raportului din 2007 rezultat în urma evaluării inter pares [31], 27 nu fuseseră încă închise. Tabelul 2 prezintă informaţii mai detaliate în acest sens, oferind și o imagine de ansamblu asupra implementării recomandărilor formulate de ESGAB cu începere din 2009.

TABELUL 2

IMPLEMENTAREA DE CĂTRE EUROSTAT A ACŢIUNILOR DE AMELIORARE (SITUAŢIA ÎN MARTIE 2011)

Sursa: Informaţii transmise ESGAB de către Eurostat.

Stadiul implementării, potrivit raportărilor Eurostat | Număr de acţiuni convenite în cadrul evaluării inter pares din 2007 | Număr de recomandări ale ESGAB (formulate în rapoartele sale din 2009 și 2010) |

Situaţia implementării acţiunilor până la nivelul lunii martie 2009

(1)Acţiuni finalizate | 35 | |

Situaţia implementării acţiunilor începând din aprilie 2009

Acţiuni închise

Acţiunea a fost finalizată | 3 | 5 |

Nu se mai preconizează efectuarea altor activităţi în legătură cu acest aspect | 3 | 0 |

Nu mai prezintă relevanţă | 1 | 0 |

(2)Total acţiuni închise | 7 | 5 |

Acţiuni "deschise"

Activitate considerată "în curs, fără un termen anume" | 10 | 15 |

Activitate care progresează conform planificării stabilite și pentru care încă nu s-a ajuns la data-limită | 10 | 4 |

Apariţia de întârzieri în cadrul Eurostat | 3 | 0 |

Progresul activităţii depinde, în acest stadiu, de autorităţi din afara Eurostat | 2 | 0 |

Activitate care a fost inclusă într-o nouă acţiune | 1 | 0 |

Nu au fost furnizate informaţii clare cu privire la stadiul implementării | 1 | 0 |

(3)Total acţiuni deschise | 27 | 19 |

TOTAL GENERAL (1+2+3) | 69 | 24 |

43. Auditul Curţii a pus în lumină faptul că, referitor la accesul imparţial al utilizatorilor la date, Eurostat întâmpină dificultăţi în ceea ce privește implementarea integrală a principiului 6 al codului (imparţialitate și obiectivitate). Există situaţii de exceptare de la aplicarea codului și a principiului imparţialităţii, în special legat de "procedura aplicabilă deficitelor excesive" (PDE) [32], în cazul căreia momentul transmiterii informaţiilor în cadrul Comisiei nu concordă cu prevederile Protocolului Eurostat privind accesul imparţial al utilizatorilor la datele Eurostat [33].

44. În ceea ce privește celelalte direcţii generale ale Comisiei, Eurostat nu a reușit încă să soluţioneze o problemă descrisă deja în raportul rezultat în urma evaluării inter pares din 2007 [34], și anume aceea că aceste servicii colectează date pe cont propriu atunci când consideră că Eurostat nu răspunde la cerinţele lor într-un mod care li se pare adecvat. Faptul că "între direcţiile generale responsabile de diferitele politici, pe de o parte, și Eurostat, pe de altă parte, există o lipsă de coordonare în ceea ce privește activităţile statistice" a fost semnalat de Eurostat drept un risc critic cu caracter transversal în 2010 și a fost recunoscut ca atare, în același an, de serviciile centrale ale Comisiei, ulterior (în 2011) fiind lansate o serie de măsuri pentru reducerea acestui risc.

PENTRU A PUTEA EVALUA STADIUL IMPLEMENTĂRII CODULUI DE BUNE PRACTICI LA NIVELUL ÎNTREGULUI SISTEM STATISTIC EUROPEAN, ESTE NEVOIE DE INFORMAŢII MAI BUNE

REGULAMENTUL PRIVIND STATISTICILE EUROPENE NU PREVEDE PROCEDURI PENTRU VERIFICAREA RESPECTĂRII CODULUI DE BUNE PRACTICI

45. Partenerii din cadrul Sistemului statistic european au obligaţia de a coopera într-un spirit de bună-credinţă. Regulamentul privind statisticile europene nu prevede proceduri pentru verificarea respectării principiilor din Codul de bune practici. Procedura aplicabilă deficitelor excesive reprezintă singurul domeniu statistic referitor la care legiuitorul a acordat Eurostat dreptul și obligaţia de a efectua activităţi de verificare la faţa locului în statele membre [35].

PENTRU EVALUĂRILE INTER PARES, ESTE NEVOIE DE O ABORDARE GLOBALĂ

46. Evaluările inter pares rămân cel mai important instrument pentru realizarea unei aprecieri independente a progreselor Eurostat și ale institutelor naţio- nale de statistică în materie de implementare a Codului de bune practici. Pentru 2013 este prevăzută efectuarea unei noi sesiuni de evaluări inter pares, dar în iunie 2012 nu fuseseră încă luate toate deciziile în ceea ce privește unde și în ce mod urmează să fie lansate aceste evaluări. Aceste evaluări vor trebui să abordeze principiile care până acum nu au fost acoperite decât într-o măsură limitată (a se vedea tabelul 3).

47. Evaluările inter pares din perioada 2006-2008 au urmat o metodologie comună, axându-se pe prevederile codului referitoare la "cadrul instituţional". Restul principiilor au fost acoperite doar în cadrul autoevaluărilor. În 2011, Grupul de lucru al SSE pe tema calităţii (Task Force "Sponsorship on Quality") a finalizat un "cadru pentru asigurarea calităţii" cu privire la procesele și la produsele statistice. Acest cadru identifică o serie de posibile activităţi/metode/instrumente care pot ghida implementarea indicatorilor codului și prin intermediul cărora se pot obţine probe în ceea ce privește această implementare. Comitetul SSE nu a decis încă în ce mod să utilizeze Cadrul pentru asigurarea calităţii.

TABELUL 3

CUM AU FOST ACOPERITE CELE 15 PRINCIPII ALE CODULUI DE BUNE PRACTICI

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

( √ = acoperit)

Principii adoptate în 2005 în cadrul Codului de bune practici | Autoevaluări 2005-06 | Evaluări inter pares 2006-08 | Planuri de acţiune 2007-08 | Monitorizarea planurilor de acţiune începând din 2008 | Evaluările anuale realizate de ESGAB începând din 2009 |

Cadrul instituţional | 1.Independenţa profesională | √ | √ | √ | √ | √ |

2.Mandatul pentru culegerea datelor | √ | √ | √ | √ | X |

3.Adecvarea resurselor | √ | √ | √ | √ | √ |

4.Angajamentul privind calitatea | √ | √ | √ | √ | √ |

5.Confidenţialitatea statistică | √ | √ | √ | √ | X |

6.Imparţialitate și obiectivitate | √ | √ | √ | √ | X |

Procesele statistice | 7.Metodologie solidă | √ | X | √ | √ | X |

8.Proceduri statistice adecvate | √ | X | √ | √ | X |

9.Sarcină neexcesivă pentru respondenţi | √ | X | √ | √ | X |

10.Raportul cost-eficacitate | √ | X | √ | √ | X |

Produsele statistice | 11.Relevanţa | √ | X | √ | √ | X |

12.Acurateţe și fiabilitate | √ | X | √ | √ | X |

13.Promptitudinea și punctualitatea | √ | X | √ | √ | X |

14.Coerenţa și comparabilitatea | √ | X | √ | √ | X |

15.Accesibilitatea și claritatea | √ | √ | √ | √ | X |

48. Prima sesiune de evaluări inter pares nu a acoperit și alţi furnizori de statistici (de exemplu, oficiile statistice regionale) și nici furnizorii de date administrative care sunt utilizate pentru raportările statistice (de exemple, ministerele de finanţe) (a se vedea figura 3), aceste categorii de entităţi rămânând să fie examinate în cadrul evaluărilor viitoare.

49. Realizarea evaluărilor inter pares doar dintr-o perspectivă orizontală, privind situaţia la nivelul general al organizaţiei, nu permite să se verifice dacă sistemele funcţionează în mod identic în toate domeniile statistice de care se ocupă un INS dat. Întrucât există peste 100 de domenii statistice, este imposibil ca toate să fie examinate simultan. O soluţie la această problemă ar putea-o reprezenta evaluările inter pares "continue", care să examineze în fiecare an un anumit număr de domenii statistice individuale. Este de menţionat că Eurostat deţine deja o anumită experienţă în organizarea de evaluări continue, chiar dacă această experienţă a fost dobândită în cadrul altor activităţi de evaluare ale sale, care au o sferă de cuprindere și o abordare diferită.

FIGURA 3

NIVELURILE ACOPERITE ÎN CADRUL EVALUĂRILOR INTER PARES DIN 2006-2008

+++++ TIFF +++++

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

50. În cadrul primei sesiuni de evaluări inter pares, echipele de evaluatori au fost formate din trei membri, de obicei doi membri din cadrul institutelor naţionale de statistică și un membru din cadrul Eurostat. ESGAB a recomandat [36] ca evaluările inter pares să fie efectuate "de o echipă independentă de evaluatori" și ca "noile evaluări inter pares să aibă un caracter mai eficient și un grad mai mare de standardizare faţă de cele anterioare". Dacă s-ar include evaluatori din afara SSE, s-ar crește gradul de independenţă și de credibilitate a evaluărilor inter pares.

INFORMAŢIILE DE CARE DISPUNE ESGAB DIN PARTEA STATELOR MEMBRE SUNT INFORMAŢII FURNIZATE ÎN MOD VOLUNTAR

51. Decizia de instituire a ESGAB nu precizează în ce mod poate obţine ESGAB datele care să stea la baza evaluărilor sale anuale cu privire la stadiul implementării codului. ESGAB ţine cont de rapoartele anuale de monitorizare ale Eurostat, însă a pus la punct și instrumente proprii, prin intermediul cărora să poată colecta informaţii suplimentare. Astfel, ESGAB a transmis chestionare institutelor naţionale de statistică și părţilor interesate din domeniu, a invitat reprezentanţi ai conducerii INS-urilor să participe la succinte schimburi de opinii ("dialoguri la nivel de ţară") și a adresat scrisori guvernelor naţionale, solicitând clarificări referitor la respectarea de către acestea a prevederilor codului.

52. În raportul său din 2011, ESGAB a subliniat că există "dificultăţi în ceea ce privește obţinerea informaţiilor faptice referitoare la modul în care codul este implementat în practică". În cadrul normelor actuale și având în vedere caracterul limitat al resurselor (a se vedea caseta 2), sfera monitorizării efectuate de ESGAB va rămâne clar una limitată.

INIŢIATIVELE RECENTE ALE COMISIEI MERG ÎNTR-O DIRECŢIE BUNĂ, ÎNSĂ NU ABORDEAZĂ TOATE ASPECTELE PROBLEMATICE

53. În aprilie 2011, Comisia a publicat o comunicare intitulată "Către un management fiabil al calității pentru statisticile europene" [37]. Acest document avea rolul de a desprinde o serie de învăţăminte pe baza experienţelor legate de criza financiară. Comisia și-a anunţat intenţia de a implementa "[o abordare] preventivă a verificării statisticilor referitoare la finanțele publice" și de a continua să consolideze mecanismele de guvernanţă ale SSE, prin intermediul mai multor propuneri.

ABORDAREA PREVENTIVĂ ÎN MATERIE DE VERIFICARE A STATISTICILOR REFERITOARE LA FINANŢELE PUBLICE (PDE) A FOST LANSATĂ ÎN 2011

54. Conform Regulamentului privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, Eurostat are obligaţia de a efectua "vizite periodice de dialog" în toate statele membre, precum și eventuale "vizite metodologice". Ca urmare a deficienţelor identificate în cadrul statisticilor privind deficitul public al Greciei și datoria publică a acesteia [38], competenţele Eurostat au fost extinse în iulie 2010 [39].

55. Astfel, pentru vizitele metodologice, s-au acordat Eurostat competenţe de cvasiaudit în materie de verificare a conturilor care se află la baza datelor raportate de statele membre. Aceste competenţe nu pot însă să fie utilizate decât în cazuri excepţionale, atunci când se identifică în mod clar existenţa unor riscuri sau a unor probleme semnificative legate de calitatea datelor notificate de un stat membru. Până în prezent, de aceste competenţe nu s-a făcut uz decât pentru a se evalua calitatea statisticilor privind deficitul public și datoria publică din Grecia.

56. Ca soluţie la constrângerile impuse de faptul că vizitele metodologice au doar un caracter excepţional, Eurostat a lansat în 2011 un nou tip de vizite, denumite "vizite de dialog în amonte", acestea adăugându-se vizitelor de dialog "standard". Aceste vizite "în amonte" vizează în mod anume entităţile care furnizează conturile aflate la baza datelor raportate de statele membre.

57. Eurostat trebuie să facă faţă unei duble sarcini, aceea de a crește atât numărul, cât și calitatea vizitelor de dialog pe care le efectuează. Creșterea calităţii va însemna, inevitabil, vizite de durate mai mari. În tabelul 4, se arată că numărul vizitelor de dialog a crescut considerabil în 2011. Curtea nu a putut însă evalua, la momentul auditului, calitatea vizitelor "în amonte" și cooperarea din partea organismelor relevante ale statelor membre, întrucât rapoartele ulterioare vizitelor respective nu erau încă disponibile.

58. În urma unei reorganizări interne, în cadrul Eurostat există, de la 1 ianuarie 2012, o direcţie care se ocupă exclusiv de statistici privind finanţele publice; această direcţie are un personal format din aproximativ 50 de angajaţi, care a fost constituit prin transferuri interne. Statelor membre li se cere să pună la dispoziţie serviciile unor experţi în domeniul sistemelor naţionale de contabilitate, în mod voluntar [40]. În octombrie 2011, Eurostat stabilise o listă de 30 de experţi, din 12 state membre.

TABELUL 4

VIZITELE EFECTUATE DE EUROSTAT ÎN STATELE MEMBRE ÎN LEGĂTURĂ CU PDE

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza informaţiilor furnizate de Eurostat.

Numărul "vizitelor de dialog" |

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Belgia | 1 (1 zi) | | 1 (1 zi) | | 1 (1 zi) | |

Bulgaria | | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | 1 (4 zile) [7777] |

Republica Cehă | | 1 (2 zile) | | 1 (3 zile) | | 1 (2 zile) |

Danemarca | 1 (1 zi) | | 1 (2 zile) | | | 1 (2 zile) |

Germania | | 1 (1 zi) | | 1 (1 zi) | | 1 (2 zile) [6666] |

Estonia | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) |

Irlanda | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | |

Grecia | 1 (1 zi) [9999] | | | | | 1 (3 zile) [7777] și 2 (3 și 2 zile) |

Spania | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) |

Franţa | 1 (1 zi) | | 1 (1 zi) | | 1 (1 zi) | |

Italia | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) |

Cipru | 1 (1 zi) | | 1 (2 zile) | | 1 (1 zi) | |

Letonia | 1 (2 zile) | | | 1 (2 zile) | | 1 (3 zile) |

Lituania | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | |

Luxemburg | 1 (1 zi) | | | 1 (1 zi) | | 1 (1 zi) |

Ungaria | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | |

Malta | 1 (1 zi) | | 1 (1 zi) | | 1 (2 zile) | |

Ţările de Jos | | 1 (2 zile) | | | 1 (1 zi) | 1 (1 zi) |

Austria | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | | |

Polonia | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) |

Portugalia | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | | | 3 (2, 2 și 2 zile) |

România | | 1 (2 zile) | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | 1 (3 zile) [7777] și 1 (3 zile) |

Slovenia | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) | | | 1 (2 zile) |

Slovacia | | 1 (2 zile) | 1 (2 zile) | | | 1 (2 zile) |

Finlanda | | 1 (2 zile) | | | 1 (2 zile) | 1 (2 zile) |

Suedia | | 1 (1 zi) | | 1 (2 zile) | | 1 (2 zile) |

Regatul Unit | | 1 (2 zile) [8888] | | 1 (2 zile) | | 1 (3 zile) |

Total | 13 (19 zile) | 13 (24 de zile) | 13 (23 de zile) | 11 (21 de zile) | 11 (18 zile) | 21 (44 de zile) și 3 (10 zile) [7777] |

Numărul de "vizite metodologice" |

Grecia | 2 (3 și 3 zile) | | 2 (2 și 5 zile) | 1 (3 zile) | 4 (3, 2, 3 și 22 de zile) | |

Total general | 15 (25 de zile) | 13 (24 de zile) | 15 (30 de zile) | 12 (24 de zile) | 15 (48 de zile) | 24 (54 de zile) |

59. Abordarea urmată în prezent de Eurostat este aceea de a consolida demersurile de cooperare, nu numai cu institutele naţionale de statistică, ci și cu instituţiile supreme de audit (ISA) din statele membre, pentru a avea garanţia că datele "din amonte" referitoare la finanţele publice (inclusiv situaţiile financiare) fac obiectul unei examinări corespunzătoare anterior utilizării lor în raportările aferente PDE. Comitetul de contact al ISA a constituit un grup operativ însărcinat cu analiza posibilităţilor existente în materie de cooperare între instituţiile supreme de audit, Eurostat și INS-uri.

COMISIA A ANUNŢAT CONSOLIDAREA GUVERNANŢEI SISTEMULUI STATISTIC EUROPEAN

60. În aprilie 2011, Comisia a anunţat [41] două iniţiative majore vizând consolidarea cadrului de guvernanţă al SSE: o propunere referitoare la "modificările specifice" ale Regulamentului privind statisticile europene și așa-numitele "angajamente privind fiabilitatea statisticilor", acestea din urmă reprezentând un nou instrument menit să permită implementarea eficace a Codului de bune practici. În aprilie 2012, Comisia a înaintat o propunere legislativă Parlamentului European și Consiliului [42].

61. În textul comunicării sale, Comisia a afirmat că propunerea referitoare la modificările specifice ale Regulamentului privind statisticile europene "va clarifica faptul că principiul independenței profesionale a institutelor naționale de statistică se aplică în mod necondiționat". De asemenea, mandatul acordat autorităților statistice pentru colectarea datelor atunci când acestea pot fi extrase din registrele administrative disponibile va fi consolidat.

62. Noua versiune a Regulamentului privind statisticile europene, care a fost anunţată, va introduce și un cadru juridic pentru noile "angajamente privind fiabilitatea statisticilor", prin intermediul cărora statele membre ar urma să "se angajeze în mod oficial, pe baza Codului bunelor practici, să ia toate măsurile necesare în vederea menținerii fiabilității statisticilor lor și să monitorizeze punerea în aplicare a codului." În acest scop, Comisia intenţiona să elaboreze "un set de principii convenite de comun acord", în vederea încorporării acestor principii în Regulamentul privind statisticile europene.

63. Potrivit Comisiei, conținutul detaliat al fiecărui angajament va fi elaborat împreună cu statul membru vizat de acesta. Fiecare stat membru își definește propriul program de asigurare și îmbunătățire a calității, care să reflecte stadiul de avansare în statul respectiv a punerii în aplicare a codului și care să identifice acțiunile prioritare necesare pentru a asigura punerea în aplicare corectă a standardelor minime.

64. Deocamdată, "angajamentele privind fiabilitatea statisticilor" nu sunt sprijinite fără rezerve de către Consiliu, care a salutat propunerea doar "în principiu", menţionând "lansarea de exerciţii-pilot într-o primă etapă" [43].

CONTINUAREA CONSOLIDĂRII CADRULUI JURIDIC AR CONTRIBUI LA FACILITAREA IMPLEMENTĂRII INTEGRALE A CODULUI

65. În 2005, Codul de bune practici a fost conceput pentru a îndeplini rolul de instrument de autoreglementare. Din anul 2005, codul a fost menţionat în numeroase rânduri în legislaţia din domeniul statistic. Regulamentul privind statisticile europene adoptat în 2009 prevede că statisticile europene trebuie dezvoltate, elaborate și difuzate "în conformitate cu" principiile statistice prevăzute în tratat și "dezvoltate" în Codul de bune practici [44]. Cu toate acestea, există o situație de ambiguitate în ceea ce privește natura obligațiilor în materie de respectare a codului care decurg din regulamentul curent. Această stare de lucruri este, de exemplu, reflectată în recomandarea Grupului operativ pentru consolidarea guvernanței economice în UE, conform căruia "caracterul obligatoriu al [Codului de bune practici al statisticilor europene] ar trebui să fie consolidat" [45]. Modificările propuse de Comisie în aprilie 2012 pentru textul Regulamentului privind statisticile europene nu vor rezolva situaţia actuală de ambiguitate în ceea ce privește obligativitatea respectării codului. Deși Comisia afirmă că acest cod reprezintă un instrument de autoreglementare, ea propune o prevedere care ar urma să impună statelor membre să "[ia] toate măsurile necesare pentru punerea în aplicare a Codului de bune practici" [46].

66. Mai mult, Regulamentul privind statisticile europene nu prevede o procedură care să permită inspecția proceselor de elaborare a datelor statistice mergând de la sursa inițială a datelor până la rezultatul final, pentru cazurile în care este posibil să se fi produs denaturări ale datelor. Fără un astfel de mecanism [47], luarea rapidă de măsuri în astfel de situații nu este posibilă. Pentru a fi credibil, un eventual mecanism de inspecție ar necesita și existența unei supravegheri independente.

67. În comunicarea sa din aprilie 2011, Comisia nu a abordat problema majoră semnalată de ESGAB referitor la mandatul deţinut de acesta și la resursele aflate la dispoziţia sa. În raportul său din 2010, [48] ESGAB subliniase că temeiul juridic al activităţii sale trebuia consolidat, pentru a se putea acţiona în mod corespunzător în cazul în care credibilitatea de ansamblu a SSE ar face obiectul unor riscuri. Această idee a fost reiterată în raportul din 2011 [49], an în care ESGAB a afirmat, în plus, în ceea ce privește temeiul juridic al activităţii sale, că ar fi benefic să se procedeze la clarificarea așteptărilor fondatorilor comitetului, precum și la clarificarea mijloacelor care pot fi utilizate pentru a răspunde acestor așteptări [50]. În viitor, rolul ESGAB ar trebui să includă supravegherea independentă a evaluărilor inter pares și a inspecţiilor privind procesele de elaborare a statisticilor.

GESTIONAREA PROGRAMULUI STATISTIC MULTIANUAL EUROPEAN

68. Fiabilitatea și credibilitatea statisticilor nu depind numai de respectarea și implementarea Codului de bune practici, ci și, în egală măsură, de modul de gestionare a Programului statistic european [51].

69. Programul statistic european constituie cadrul activităţii de dezvoltare, de elaborare și de difuzare a statisticilor europene. Decizia care reglementează programul pentru perioada 2008-2012 a fost adoptată în decembrie 2007 [52]. Această decizie stabilește 131 de "obiective" și "iniţiative principale", multe dintre acestea necesitând o implementare continuă pe tot parcursul perioadei programului, prin intermediul unor programe de lucru statistice anuale.Figura 4 prezintă structura care stă la baza programării procesului de elaborare a statisticilor europene.

FIGURA 4

STRUCTURA CARE STĂ LA BAZA PROGRAMĂRII PROCESULUI DE ELABORARE A STATISTICILOR EUROPENE

+++++ TIFF +++++

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

70. Programul 2008-2012 beneficiază de un pachet financiar total de 274,2 milioane de euro alocat pentru cei cinci ani vizaţi. Majoritatea fondurilor sunt utilizate pentru a sprijini acţiuni de investiţii și de consolidare a capacităţilor pentru noi iniţiative în statele membre. Acţiunile din acest domeniu mai beneficiază de finanţare și în temeiul altor acte de lege, de exemplu al Regulamentului privind anchetele structurale în agricultură [53], care pune la dispoziţie un pachet financiar de 58,85 milioane de euro pentru perioada 2008-2013, și al Programului pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (MEETS) [54], care contribuie cu un pachet financiar în valoare de 42,5 milioane de euro pentru perioada 2009-2013. Totuși, cea mai mare parte a costurilor de elaborare a informaţiilor statistice trebuie să fie suportată de statele membre [55].

PENTRU PROGRAMUL 2008-2012 NU S-AU ÎNDEPLINIT CERINŢELE REGULAMENTULUI FINANCIAR REFERITOARE LA CALITATEA EVALUĂRILOR

FAPTUL CĂ PROGRAMUL 2008-2012 NU A FĂCUT OBIECTUL UNEI EVALUĂRI EX ANTE A AVUT UN IMPACT NEGATIV ÎN CEEA CE PRIVEȘTE MODUL DE CONCEPERE A PROGRAMULUI ȘI, DE ASEMENEA, FACE DIFICILĂ MONITORIZAREA SA

71. Evaluările premergătoare (ex ante) sunt esenţiale pentru procesul de elaborare a programelor Uniunii și pentru gestionarea eficace a acestora. Evaluările ex ante contribuie la asigurarea succesului în îndeplinirea obiectivelor politicilor și la garantarea eficienţei instrumentelor care vor fi utilizate și permit, ulterior, efectuarea unei evaluări fiabile a rezultatelor obţinute, pe baza unor indicatori corespunzători [56].

72. Eurostat nu a efectuat o evaluare ex ante înainte de adoptarea Programului 2008-2012. Acest lucru a avut un impact negativ în ceea ce privește modul de concepere a programului, precum și în ceea ce privește monitorizarea implementării acestuia, întrucât nu s-au definit niciun fel de indicatori.

73. În iunie 2010, Comisia a transmis Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la evaluarea intermediară a Programului 2008-2012 [57]. În acest raport, se afirma că "multe dintre obiective (în jur de 90 %) sunt demarate și este probabil să fie realizate până la finele lui 2012, deși constrângerile din punct de vedere al resurselor din SSE pot îngreuna realizarea lor mai mult decât se estimează". Raportul nu furniza o descriere detaliată a progreselor realizate în îndeplinirea celor 131 de obiective ale programului.

74. Pe baza răspunsurilor furnizate de Eurostat în cadrul unui chestionar, Curtea a căutat să evalueze în ce stadiu se afla implementarea programului în iulie 2011. Pentru 68 din cele 131 de obiective, a fost dificil de realizat o evaluare, dată fiind absenţa unor indicatori corespunzători. De asemenea, în majoritatea acestor cazuri, obiectivele sunt formulate în mod vag (a se vedea caseta 4), astfel încât, pentru a afirma că obiectivele respective au fost îndeplinite sau sunt în curs de îndeplinire, este suficient chiar și un nivel limitat de activitate. Totuși, chiar și aplicând aceste criterii mai puţin stricte, cel puţin 20 % din cele 131 de obiective nu erau susceptibile, potrivit rezultatelor auditului, să fie îndeplinite la timp.

CASETA 4

EXEMPLE DE OBIECTIVE FORMULATE ÎN MOD VAG

Fragmente din anexele I ("Aspecte transversale") și II ("Obiective și acţiuni") la Programul 2008-2012:

"reducerea distanței dintre utilizatori și producători, prin îmbunătățirea comunicării cu diferite grupuri și rețele de utilizatori" (obiectivul 13);

"extinderea utilizării modulelor ad-hoc în anchetele comunitare, în cazuri specifice; aceasta va mări capacitatea de a răspunde noilor nevoi" (obiectivul 24);

"îmbunătățirea calitativă a cadrului statistic existent privind învățarea continuă" (obiectivul 85);

"continuarea elaborării de statistici relevante pentru supravegherea siguranței alimentare" (obiectivul 98);

"sporirea vizibilității statisticilor în planurile de dezvoltare națională și regională" (obiectivul 127).

Sursa: Decizia privind Programul 2008-2012.

EVALUAREA INTERMEDIARĂ NU A IDENTIFICAT NECESITATEA REVIZUIRII PROGRAMULUI 2008-2012

75. Raportul intermediar al Comisiei nu a luat în discuţie problema eventualei necesităţi de a revizui programul, în lumina schimbărilor intervenite după adoptarea programului, petrecută în decembrie 2007; ca exemple de astfel de schimbări, se pot menţiona următoarele:

(a) criza financiară și necesitatea de a acorda un grad crescut de prioritate statisticilor legate de politica economică și monetară, luând în considerare impactul asupra resurselor institutelor naţionale de statistică;

(b) necesitatea îmbunătăţirii sistemului statistic al Greciei și necesitatea de a implementa o abordare preventivă, care să permită evitarea apariţiei altor cazuri similare în alte state din SSE;

(c) noi iniţiative politice lansate de Comisie, în special Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii [58];

(d) noul cadru juridic pentru cooperarea în Sistemul statistic european, introdus prin Regulamentul privind statisticile europene adoptat în 2009;

(e) comunicarea întocmită de Comisie pe tema unei noi abordări în materie de elaborare a statisticilor europene ("o viziune pentru decada următoare") [59].

76. Întrucât programul nu a fost revizuit pentru a se lua în considerare aceste noi evenimente, anumite părţi ale sale au devenit perimate. Între activităţile efective și ceea ce s-a prevăzut de către legiuitor există un decalaj.

RAPORTAREA CU PRIVIRE LA IMPLEMENTAREA șI LA REALIZĂRILE PROGRAMULUI NU ESTE SATISFĂCĂTOARE

PÂNĂ LA SFÂRșITUL ANULUI 2013, NU SE MAI PRECONIZEAZĂ ELABORAREA NICIUNUI NOU RAPORT CU PRIVIRE LA IMPLEMENTAREA PROGRAMULUI 2008-2012

77. Eurostat a confirmat că, în afara raportului din 2010 privind evaluarea intermediară a programului, nu mai există și nu se mai preconizează niciun alt raport cu privire la implementarea programului, nici pentru uz intern, nici pentru uz general, până la sfârșitul lui 2013 (când trebuie prezentat raportul de evaluare final).

NU SE ÎNTOCMEșTE O RAPORTARE CONSOLIDATĂ CU PRIVIRE LA IMPLEMENTAREA PROGRAMELOR DE LUCRU STATISTICE ANUALE

78. Având în vedere caracteristicile programului multianual, principalul instrument pe care Eurostat îl are la dispoziţie pentru a coordona activităţile statistice din cadrul SSE este programul de lucru statistic anual al Comisiei. Acest program cuprinde o listă detaliată de acţiuni ("realizări vizate"), legate de politici și/sau de cheltuieli, care trebuie derulate în cursul anului [60]. Nu sunt puse la dispoziţie informaţii sistematice cu privire la obţinerea sau la neobţinerea acestor realizări vizate.

79. De asemenea, din cauza deficienţelor legate de raportare, ESAC (Comitetul consultativ european pentru statistică) întâmpină dificultăţi în a-și juca pe deplin rolul consultativ care i-a fost încredinţat. ESAC a fost creat pentru a servi drept canal de comunicare – pentru utilizatori, pentru respondenţi și pentru producătorii de statistici – pe tema obiectivelor și a priorităţilor politicii Uniunii în materie de informaţii statistice (a se vedea caseta 5). În urma auditului, s-a constatat că ESAC nu își joacă încă pe deplin rolul consultativ care i-a fost încredinţat, printre cauzele acestei situaţii numărându-se sfera largă a sarcinilor ESAC, care acoperă toate domeniile statistice, componenţa eterogenă a comitetului și disponibilitatea limitată a unora dintre membrii acestuia. Eurostat ar putea furniza un sprijin mai bun pentru funcţionarea ESAC, prin informaţii mai detaliate și mai precis orientate referitor la implicaţiile bugetare și financiare ale deciziilor de programare statistică și referitor la implementarea programelor statistice.

CASETA 5

COMITETUL CONSULTATIV EUROPEAN PENTRU STATISTICĂ (ESAC – EUROPEAN STATISTICAL ADVISORY COMMITTEE)

Facilitarea cooperării între utilizatori, respondenţi și producătorii de statistici

Comitetul consultativ european pentru statistică (ESAC) a fost creat în iunie 2009 și are 24 de membri: 12 membri care își îndeplinesc sarcinile în nume personal și care reprezintă utilizatorii, respondenţii sau alte părţi interesate relevante pentru statisticile Uniunii (inclusiv comunitatea știinţifică, partenerii sociali și societatea civilă) și 11 membri numiţi în mod direct de către instituţiile sau organismele din care fac parte, la aceștia adăugându-se directorul general al Eurostat, care are statutul de membru din oficiu, fără drept de vot. ESAC se reunește de trei ori pe an, la Bruxelles, în cadrul unor sesiuni cu durata de o zi. Secretariatul ESAC este asigurat de Eurostat.

În primii săi trei ani de funcţionare, ESAC a prezentat o contribuţie în cadrul dezbaterii cu privire la modernizarea statisticilor structurale de întreprindere, a publicat o declaraţie de o pagină, intitulată Good decisions need good data, good data require sufficient statistical resources ("Pentru luarea unor decizii de bună calitate, este nevoie de date de bună calitate, iar pentru date de bună calitate, este nevoie de resurse statistice suficiente") și, la cererea Eurostat, a formulat patru avize cu privire la proiecte de programe statistice. Până în prezent, nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au făcut uz de posibilitatea de a solicita un aviz din partea ESAC.

În iunie 2011, ESAC a decis ca fiecare membru să stabilească contacte cu utilizatori dintr-unul sau două state membre, în vederea creării unei reţele de reprezentanţi naţionali ai utilizatorilor.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

EUROSTAT A ÎMBUNĂTĂŢIT GESTIONAREA GRANTURILOR ACORDATE DIN PACHETUL FINANCIAR AL PROGRAMULUI șI A ÎNCEPUT SĂ DERULEZE EFORTURI ÎN VEDEREA REMEDIERII DEFICIENŢELOR LEGATE DE ACHIZIŢII

80. Potrivit Deciziei privind Programul 2008-2012 [61], autorităţile naţionale și Eurostat au obligaţia de a depune eforturi în vederea obținerii unei reputaţii de eficacitate și de bună gestionare, pentru a consolida credibilitatea statisticilor.

81. Pentru execuţia pachetelor financiare puse la dispoziţie prin intermediul Programului 2008-2012 și al altor programe, Eurostat utilizează două instrumente principale: acordurile de grant și contractele de achiziţii publice. În figura 5, sunt ilustrate ponderile care revin acestor două instrumente în totalul sumelor angajate în perioada 2007-2011 [62].

FIGURA 5

PONDEREA GRANTURILOR șI, RESPECTIV, A CONTRACTELOR ÎN TOTALUL SUMELOR ANGAJATE

Ponderea granturilor și cea a contractelor

+++++ TIFF +++++

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor Eurostat.

GESTIONAREA GRANTURILOR

82. Din totalul granturilor din partea Eurostat, peste 90 % sunt acordate institutelor naţionale de statistică și altor autorităţi naţionale desemnate de statele membre.

83. La articolul 109 alineatul (2) din Regulamentul financiar, se prevede că granturile nu pot avea scopul sau efectul de a produce profit pentru beneficiar. Astfel, pentru a determina valoarea corectă a plăţii finale din cadrul grantului, Eurostat nu se poate limita doar la verificarea îndeplinirii obiectivului convenit prin acordul de grant, ci trebuie să verifice și resursele utilizate efectiv de beneficiari pentru îndeplinirea obiectivului. Existenţa acestei obligaţii face mai dificilă gestionarea granturilor faţă de gestionarea contractelor de achiziţii. Începând din 2011, beneficiarii interesaţi au posibilitatea de a utiliza bareme standard de costuri unitare, pe categorii de personal, în vederea simplificării gestionării granturilor. O altă posibilitate de luat în considerare ar fi aplicarea unui sistem bazat pe performanţa obţinută, care să depindă de un set de indicatori specificaţi și de obiective convenite (realizări imediate și efecte) [63], fără să mai trebuiască să se stabilească o corelaţie între plăţi și cheltuielile suportate.

EXISTENŢA UNUI RISC SEMNIFICATIV DE EFECTUARE A UNOR PLĂŢI ÎN EXCES, NECESITÂND MĂSURI DE COMBATERE șI GESTIONARE

84. În rapoartele anuale de activitate întocmite de directorul general al Eurostat pentru anii 2001-2004 și 2006, a fost necesar să se formuleze anumite rezerve cu privire la gestionarea granturilor de către Eurostat. Aceste rezerve vizau definirea și calcularea necorespunzătoare a costurilor eligibile și numărul insuficient de controale desfășurate, situaţie de natură să creeze un risc semnificativ de efectuare a unor plăţi în exces. Adesea, la realizarea controalelor ex post, nu erau disponibile documente justificative cu privire la costurile de personal, costurile pentru echipamente, cele pentru consumabile și furnituri sau alte costuri directe [64].

EFORTURILE DE ÎMBUNĂTĂŢIRE A GESTIUNII FINANCIARE A GRANTURILOR DAU REZULTATE

85. În aprilie 2009, Eurostat și-a redefinit strategia în materie de control, printr-o deplasare a accentului dinspre controalele ex post (efectuate după plata finală) înspre controalele ex ante (efectuate anterior plăţii finale). Obiectivul urmărit era acela de a permite identificarea și prevenirea erorilor și a neconformităţilor înainte ca plăţile finale să fie efectuate, astfel încât eventualele corecţii să se poată realiza imediat și să se evite utilizarea unor proceduri îndelungate de recuperare.

86. În cadrul controalelor ex ante aprofundate (denumite "mai stricte") beneficiarilor li se solicită să pună la dispoziţia Eurostat documente justificative pentru un eșantion de cheltuieli eligibile declarate.

87. Eforturile Eurostat de a îmbunătăţi gestiunea financiară a granturilor, de exemplu prin furnizarea unor orientări mult mai clare pentru beneficiari, dau rezultate. În același timp, unii beneficiari [65] au întâmpinat dificultăţi persistente în a furniza serviciilor Eurostat documentaţia necesară pentru determinarea caracterului eligibil sau neeligibil al cheltuielilor.

88. În cadrul auditului, s-a examinat un eșantion de controale ex ante aprofundate ("mai stricte") efectuate de Eurostat, concluzia Curţii fiind că majoritatea acestor controale fuseseră corespunzătoare. Existau însă și anumite deficienţe, menţionate în continuare, care nu fuseseră încă soluţionate de Eurostat:

(a) eșantioanele selectate pentru verificarea cheltuielilor de personal declarate erau adesea neconforme cu cerinţele minime definite în orientările proprii ale Eurostat;

(b) a existat un singur caz în care s-au efectuat, în colaborare cu beneficiarul, verificări la faţa locului vizând sistemul beneficiarului pentru înregistrarea timpului de lucru și documentele justificative aferente cheltuielilor de personal;

(c) nu se utilizau liste de verificare pentru consemnarea derulării controalelor, ceea ce făcea dificilă evaluarea naturii acestora și a caracterului lor corespunzător sau necorespunzător;

(d) din cauza numărului foarte mic de cereri de plată selectate în mod aleatoriu pentru controale de către Eurostat [66], este dificil de apreciat care este riscul global de eroare.

GESTIONAREA PROCEDURILOR DE ACHIZIŢII

89. Procedurile de atribuire a unor contracte de achiziţie publică sunt utilizate de Eurostat cu precădere în cazul procurării de materiale sau produse IT și al contractării de servicii de natură statistică [67]. Procedurile de achiziţii din cadrul Eurostat sunt, în mare măsură, deconcentrate către direcţiile operaţionale.

90. Auditul Curţii a confirmat existenţa anumitor riscuri majore pe care Structura de audit intern a Eurostat le-a adus deja, în februarie 2011, în atenţia conducerii acestei direcţii generale. Structura de audit intern a semnalat, în analiza sa cu privire la riscuri, că se recurgea într-o măsură potenţial excesivă la serviciile terţilor și că existau situaţii de cvasimonopol, precum și că procesul de evaluare era afectat de anumite deficienţe, printre care și situaţii de potenţial favoritism.

NUMĂR REDUS DE FURNIZORI șI DIFICULTĂŢI LEGATE DE CRITERIILE DE SELECŢIE șI DE ATRIBUIRE

91. În ceea ce privește numărul furnizorilor, analiza realizată de Curte pe tabelele de urmărire ale Eurostat pentru contractele atribuite în perioada 2009-2011 a arătat că 30 % din fondurile totale atribuite prin intermediul procedurilor de achiziţii reveniseră unui număr de trei contractanţi (cei mai importanţi trei contractanţi cu care se colabora). Această situaţie era agravată de faptul că anumite unităţi ale Eurostat depindeau într-o măsură semnificativă de contribuţia acestor trei contractanţi. În ceea ce privește procesul de atribuire a contractelor, Curtea a constatat utilizarea nejustificată a procedurii de negociere, precum și existenţa unor dificultăţi recurente legate de definirea și de aplicarea criteriilor de selecţie și de atribuire.

92. La momentul realizării auditului, era încă prea devreme pentru a se putea evalua impactul planului de acţiune din martie 2011 al Eurostat, plan menit să dea curs recomandărilor formulate în raportul Structurii de audit intern. Unele dintre măsurile-cheie din acest plan de acţiune au început să fie implementate abia în ianuarie 2012.

ÎNCURAJAREA CONCURENțEI ÎN CADRUL PROCEDURII OFERTEI CELEI MAI AVANTAJOASE DIN PUNCT DE VEDERE ECONOMIC

93. În vederea încurajării concurenței, Eurostat a decis că nu va mai anunța în mod sistematic un buget maxim în documentația de atribuire. Începând din 2012, specificarea unui buget maxim nu a mai fost permisă decât cu titlu excepțional și pe baza unei justificări corespunzătoare. Totuși, Eurostat a menținut, în cadrul procedurii ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, utilizarea de praguri minime pentru componenta legată de calitate din cadrul criteriilor de atribuire. Astfel de praguri minime nu sunt de natură să sprijine concurența la nivelul prețurilor, în special în cazul în care ponderea criteriilor de calitate și, respectiv, a celor de preț este stabilită la 70:30, așa cum se întâmplă cel mai adesea în procedurile de achiziții derulate de Eurostat.

PROCESUL DE REDEFINIRE A PRIORITĂțILOR ÎN CADRUL SSE ÎNREGISTREAZĂ ÎNTÂRZIERI ÎN RAPORT CU CALENDARUL STABILIT șI ESTE ÎNGREUNAT DE LIPSA INFORMAțIILOR FIABILE CU PRIVIRE LA COSTURI

CONSECINțELE CRIZEI FINANCIARE șI ALE CRIZEI DATORIILOR FAC șI MAI IMPORTANTĂ ACEASTĂ REDEFINIRE A PRIORITĂțILOR

94. Institutele naționale de statistică și Sistemul statistic european în ansamblul său trebuie să facă față consecințelor crizei financiare, consecințe care iau, uneori, forma unor reduceri bugetare drastice. Acest lucru impune, adesea, o schimbare a priorităților. Astfel, în acest moment, trebuie asigurat un echilibru, care nu este facil, între mai multe elemente: menținerea sau creșterea calității informațiilor statistice produse în prezent, răspunsul la cererea de informații statistice referitoare la noi domenii și necesitatea de a investi în măsuri care să crească productivitatea pe termen lung. Deciziile luate în acest context pot avea un impact asupra inovației în domeniul statistic, existând riscul prejudicierii acesteia.

NU SE CUNOAșTE COSTUL TOTAL AL ELABORĂRII STATISTICILOR EUROPENE

95. Articolul 6 alineatul (1) din Decizia privind Programul 2008-2012 prevedea furnizarea de către Comisie a unei analize preliminare a împărțirii obligațiilor financiare între bugetul Uniunii și bugetele statelor membre. Din cauza lipsei de date corespunzătoare, această analiză s-a limitat la o concluzie cu caracter general, și anume aceea că granturile acordate de la bugetul UE erau relativ reduse în raport cu cheltuielile anuale totale suportate de statele membre pentru elaborarea de statistici europene [68].

SE ÎNREGISTRAU ÎNTÂRZIERI ÎN REDEFINIREA PRIORITĂțILOR

96. În cadrul auditului, s-a constatat că activitatea Eurostat era în întârziere față de calendarul stabilit pentru exercițiul de redefinire a priorităților [69]. În evaluarea sa intermediară, Comisia nu a raportat cu privire la rezultatele demersului de redefinire a priorităților, cu toate că acest lucru era obligatoriu în temeiul articolului 6 alineatul (3) din decizie. Această raportare ar fi trebuit să includă estimări ale costurilor și ale sarcinii pentru proiectele și domeniile statistice acoperite de Programul 2008-2012, precum și o evaluare a necesităților emergente în materie de statistici, în special pentru noile politici ale Uniunii.

ABORDAREA "DIRECțIONATĂ ÎN FUNCțIE DE STRATEGIE" PROPUSĂ ÎN 2010 PRODUCE, DEOCAMDATĂ, REZULTATE LIMITATE

97. Din cauza lipsei progreselor în instituirea unei măsurări sistematice a costurilor și din cauza situației dificile a membrilor SSE în contextul reducerilor bugetare, Eurostat a propus Comitetului SSE, în noiembrie 2010, o nouă abordare pentru redefinirea priorităților, vizând redefinirea acestora prin raportarea la strategie. Implementarea acestei abordări (în esență, prin identificarea anuală de "priorități negative" [70]) a produs însă, până în acest moment, rezultate limitate.

98. Pentru 2011, lista priorităților negative consta aproape în întregime în amânări ale unor acțiuni noi. Pentru programul de lucru 2012, consecințele practice ale noii abordări au fost apreciate drept "limitate" potrivit unui raport transmis Comitetului SSE în mai 2011. Acest lucru indică faptul că sunt necesare eforturi suplimentare pentru încurajarea inovației în domeniul statistic, de exemplu propunându-le utilizatorilor să renunțe treptat la statistici devenite mai puțin relevante, în schimbul accesului la statistici noi.

99. Invitat de Eurostat să formuleze un aviz cu privire la versiunea preliminară a programului pentru 2012, ESAC a afirmat [71] că întâmpină anumite dificultăți în determinarea priorităților, deoarece consecințele bugetare ale diferitelor decizii sunt dificil de apreciat (având în vedere metodologiile diferite utilizate de statele membre pentru calcularea costurilor) și, de asemenea, deoarece există o lipsă de informații financiare, iar în anumite cazuri este dificil să se distingă între porțiunea finanțată cu fonduri UE și cea finanțată pe plan național a costurilor elaborării statisticilor. Toate acestea reprezintă elemente importante, necesare pentru strategia Eurostat.

PROGRAMUL PROPUS PENTRU PERIOADA 2013-2017 A FOST AMELIORAT, ÎNSĂ, PENTRU O IMPLEMENTARE OPTIMĂ, ESTE NEVOIE DE O MAI BUNĂ PLANIFICARE șI RAPORTARE ANUALĂ

100. La sfârșitul anului 2011, Comisia a adoptat proiectul de program statistic pentru perioada 2013-2017, sub forma unei propuneri de regulament al Parlamentului European și al Consiliului [72].

101. În comparaţie cu programul aplicabil în prezent, această propunere conţine o ierarhie mai clară a priorităţilor și oferă o structură mai flexibilă. Propunerea de program definește o infrastructură ambiţioasă a informaţiilor statistice și pune un accent semnificativ pe implementarea de noi metode pentru elaborarea statisticilor europene.

102. Anexa la acest program ("Infrastructura statistică și obiectivele programului statistic european pentru perioada 2013-2017") specifică un ansamblu de obiective, precum și acţiuni de implementare care să poată servi drept indicatori. Majoritatea acestor 104 indicatori pot fi utili pentru obţinerea de progrese măsurabile, cu condiţia să fie însoţiţi de ţinte și de pași-cheie care să se stabilească în planificarea anuală și care să se verifice în cadrul unui proces de raportare anuală sistematică.

103. Începând din 2014, programul va include și obiective în domeniul statisticilor referitoare la întreprinderi și la comerț și nu va mai fi necesar un program separat dedicat modernizării statisticilor europene referitoare la întreprinderi și la comerț [73].

104. Implementarea programului urmează să fie finanţată prin două cadre financiare multianuale diferite (2007-2013 și 2014-2020), suma totală ridicându-se la 299,4 milioane de euro. În cadrul evaluării ex ante și al evaluării de impact a programului, nu s-au analizat posibilităţi de asigurare a unei mai bune sincronizări între programul statistic multianual și planificarea financiară multianuală.

105. Pentru obiectivul "Punerea în aplicare a noi metode de producere a statisticilor europene", s-au alocat 146,6 milioane de euro. Nu se furnizează însă niciun fel de detalii suplimentare cu privire la defalcarea acestei sume și, de altfel, nici cu privire la rolul "organizațiilor non-profit" care sunt eligibile pentru granturi [74] și care au drept obiective și activități principale promovarea și sprijinirea punerii în aplicare a Codului de bune practici și a noilor metode de producere a statisticilor europene vizând îmbunătățirea eficienței și sporirea calității la nivel european.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

106. Informaţiile statistice sunt esenţiale pentru procesul democratic și pentru buna guvernanţă în Europa. De asemenea, încrederea publică în informaţiile statistice europene este vitală în contextul unei Uniuni în care deciziile politice trebuie să fie bazate pe probe și în care din ce în ce mai multe decizii sunt determinate în mod direct de date statistice sau de indicatori derivaţi pe baza acestor date.

107. Uniunea Europeană, statele membre care o compun și autorităţile statistice din cadrul lor trebuie să respecte obligaţiile prevăzute la articolul 338 TFUE referitor la elaborarea statisticilor cu respectarea principiilor de imparțialitate, fiabilitate, obiectivitate, independență științifică, eficiență a costurilor și confidențialitate a informațiilor statistice. Din 2005, s-au depus eforturi semnificative în vederea consolidării Sistemului statistic european. Trecerea la un cadru mai bun de asigurare a calităţii statisticilor europene reprezintă însă un proces lent, încă nefinalizat, care prezintă dificultăţi pentru toţi cei implicaţi.

RECOMANDAREA 1

Uniunea Europeană, statele membre care o compun și autorităţile statistice din cadrul lor au responsabilitatea comună de a veghea la păstrarea încrederii în procesul democratic în Europa. Uniunea, statele membre și autorităţile statistice ar trebui să consolideze sistemul statisticilor europene astfel încât să se garanteze existenţa independenţei profesionale, alocarea unor resurse suficiente și o supraveghere eficace, cu un sistem de sancţiuni și cu măsuri prompte de ameliorare în cazul situaţiilor de nerespectare a standardelor de calitate.

108. Referitor la implementarea Codului de bune practici al statisticilor europene, auditul a pus în lumină faptul că a avut loc doar o implementare parţială și că implementarea integrală continuă să reprezinte un obiectiv dificil pentru toate părţile implicate, atât la nivel european, cât și în cadrul statelor membre. Codul stabilește standarde foarte ridicate, dar nu dispune de instrumente solide de verificare și de impunere a aplicării. Comisia nu a cooptat guvernele naţionale la asumarea responsabilităţii de a respecta și de a aplica prevederile codului. De asemenea, Comisia nu a luat încă toate măsurile necesare pentru a se asigura că respectă ea însăși pe deplin aceste prevederi. Este nevoie de informaţii mai bune cu privire la stadiul curent de implementare a codului în întregul Sistem statistic european. Iniţiativele recente ale Comisiei care vizează să impulsioneze aplicarea integrală a codului merg într-o direcţie bună, dar nu sunt suficient de cuprinzătoare pentru a răspunde tuturor problemelor. Persistă o situaţie de ambiguitate în ceea ce privește obligativitatea respectării codului, nu s-a propus încă un mecanism de inspecţie pentru cazurile privind eventuale denaturări ale datelor și, de asemenea, nu s-a formulat nicio propunere vizând crearea unei funcţii independente de control.

RECOMANDAREA 2

Pentru a asigura o implementare integrală a Codului de bune practici al statisticilor europene, Comisia ar trebui:

(a) să propună modificări ale cadrului de reglementare aplicabil elaborării statisticilor europene, modificări care să furnizeze, la nivelul UE și la nivel naţional, o bază solidă pentru evaluare, pentru impunerea aplicării și, acolo unde se dovedește necesar, pentru verificare și pentru inspecţie, atât în ceea ce privește cadrul instituţional al elaborării de statistici, cât și procesele statistice și informaţiile statistice rezultate;

(b) să ia măsurile necesare pentru a asigura securitatea juridică referitor la natura obligaţiei de a respecta Codul de bune practici;

(c) legat de literele (a) și (b) de mai sus, să propună crearea unei funcţii de supraveghere care să exercite control asupra evaluărilor, a verificărilor și a inspecţiilor, acest lucru putându-se realiza, de exemplu, prin extinderea competenţelor Comitetului consultativ european pentru guvernanță statistică (ESGAB);

(d) să consolideze independenţa profesională a "șefului statistică al Uniunii Europene", numindu-l pentru un mandat cu durată fixă, în urma primirii unui aviz favorabil din partea ESGAB și a aprobării Parlamentului European și a Consiliului;

(e) să își adapteze decizia internă cu privire la rolul Eurostat, aliniind-o la cerinţele Codului de bune practici, să ia măsuri astfel încât Eurostat să poată aplica fără restricţii prevederile protocolului său referitor la accesul imparţial la date și să retragă gradual mecanismul utilizării de credite operaţionale subdelegate pentru elaborarea statisticilor, mecanism care face ca Eurostat să fie parţial dependent financiar de alte servicii din cadrul Comisiei;

(f) să lanseze noul exerciţiu de evaluări inter pares în cadrul Sistemului statistic european, exerciţiu pe care l-a prevăzut pentru 2013, asigurând examinarea respectării tuturor principiilor Codului de bune practici și includerea unei componente externe solide, care să permită realizarea de evaluări independente și obţinerea de rezultate care să fie comparabile;

(g) să analizeze posibilitatea introducerii de evaluări inter pares "continue" care să examineze, pe rând, domeniile statistice cele mai importante; să includă în sfera acestor evaluări întregul lanţ de producţie a statisticilor, inclusiv furnizorii de date administrative.

109. Din cauza deficienţelor legate de modul de concepere a Programului statistic 2008-2012, există probleme care afectează utilizarea eficace a acestuia ca instrument de planificare, monitorizare și dare de seamă în sprijinul unei mai bune elaborări a statisticilor europene. Eurostat a realizat progrese în ceea ce privește gestionarea granturilor, dar achiziţiile continuă să fie afectate de deficienţe. Redefinirea activităţilor statistice în raport cu noile provocări apărute s-a dovedit mai lentă decât se preconizase. Propunerea de program pentru perioada 2013-2017 oferă posibilitatea redefinirii funcţionării SSE astfel încât acesta să aibă o eficienţă și o flexibilitate crescută.

RECOMANDAREA 3

Pentru a valorifica la maximum posibilităţile oferite de viitorul program statistic european aferent perioadei 2013-2017, Eurostat ar trebui:

(a) să completeze acţiunile de implementare incluse în Programul statistic european cu ţinte precise și pași-cheie precis determinaţi, elemente care să fie (re)definite în fiecare an în cadrul programelor statistice anuale și care să fie urmărite prin intermediul unui proces de raportare anuală sistematică și agregată, către Parlamentul European și către Consiliu;

(b) să facă uz de posibilitatea de a revizui programul în cursul implementării acestuia, în cazul unor schimbări importante, analizând, de asemenea, în ce măsură ar fi adecvată prelungirea programului, pentru a-l sincroniza cu cadrul financiar multianual 2014-2020;

(c) să asigure o reanalizare sistematică a priorităţilor statistice, în special prin evaluări periodice ale relevanţei diverselor produse statistice și ale costurilor și sarcinii care revin SSE, membrilor acestuia, precum și respondenţilor;

(d) să încurajeze, în contextul redefinirii priorităţilor, inovaţia în domeniul statistic, acolo unde este cazul, de exemplu prin renunţarea graduală la anumite produse statistice existente, în schimbul altora noi;

(e) să furnizeze un sprijin mai bun pentru funcţionarea ESAC, prin informaţii mai detaliate și mai precis orientate referitor la implicaţiile bugetare și financiare ale deciziilor de programare statistică și referitor la implementarea programelor statistice;

(f) să simplifice gestiunea financiară a granturilor și să crească nivelul de eficienţă a acesteia, prin utilizarea unor bareme standard de costuri unitare, în cazul cheltuielilor de personal, și a sumelor forfetare, în cazul seturilor de date furnizate prin intermediul sondajelor; în acest context, ar trebui să analizeze posibilitatea de a aplica, pentru gestionarea granturilor, un sistem bazat pe performanţa obţinută, care să depindă de un set de indicatori specificaţi și de obiective convenite;

(g) să sprijine consolidarea concurenţei în cadrul procedurilor de achiziţii, în special prin creșterea ponderii deţinute de criteriul preţului în procedura ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic și prin evitarea pragurilor minime care dăunează concurenţei preţurilor.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, condusă de domnul Louis GALEA, membru al Curţii de Conturi, la Luxemburg, în ședinţa sa din 26 iunie 2012.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Președinte

[1] Eurobarometru special – Europeans’ knowledge of economic indicators (Gradul de cunoaștere a indicatorilor economici de către cetăţenii europeni), p. 37.

[2] A se vedea Concluziile Președinţiei în urma Consiliului European din 22 și 23 martie 2005 și Concluziile Consiliului European din 28 și 29 octombrie 2010.

[3] Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (Text cu relevanță pentru SEE și Elveția) (JO L 87, 31.3.2009, p. 164).

[4] Comitetul pentru programele statistice a sprijinit Comisia în ceea ce privește coordonarea generală a programelor statistice de la nivelul UE și de la nivel naţional. Comitetul și-a încetat activitatea în 2009, odată cu adoptarea Regulamentului privind statisticile europene.

[5] Codul de bune practici nu a fost publicat în Jurnalul Oficial. Cea mai recentă versiune a codului este disponibilă pe site-ul Eurostat, la adresa http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/10425-RO/RO/10425-RO-RO.PDF.

[6] Decizia nr. 1578/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2007 privind programul statistic comunitar pentru perioada 2008-2012 (Text cu relevanţă pentru SEE) (JO L 344, 28.12.2007, p. 15).

[7] Articolul 5 din Decizia 97/281/CE a Comisiei din 21 aprilie 1997 privind rolul Eurostat în privința elaborării statisticilor comunitare (JO L 112, 29.4.1997, p. 56).

[8] Pentru definiţia denumirii "Comisia (Eurostat)", a se vedea articolul 6 din Regulamentul privind statisticile europene.

[9] Denumite în continuare "credite operaţionale". Cifrele citate nu includ cheltuielile administrative.

[10] Decizia nr. 235/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2008 de instituire a Comitetului consultativ european pentru guvernanță statistică (Text cu relevanţă pentru SEE) (JO L 73, 15.3.2008, p. 17).

[11] Decizia nr. 234/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2008 de instituire a Comitetului consultativ european pentru statistică și de abrogare a Deciziei 91/116/CEE a Consiliului (Text cu relevanţă pentru SEE) (JO L 73, 15.3.2008, p. 13).

[12] Codul a fost promulgat cu titlu de instrument de autoreglementare prin intermediul Recomandării Comisiei din 25 mai 2005 cu privire la independența, integritatea și responsabilitatea autorităților statistice naționale și comunitare, COM(2005) 217 final, 25 mai 2005. În septembrie 2011, codul a fost modificat de Comitetul SSE, iar noua versiune este publicată pe site-ul Eurostat, însă Comisia nu a actualizat în consecinţă textul recomandării din 25 mai 2005.

[13] "Consiliul remarcă faptul că, în mai multe rânduri, statisticile privind finanţele publice fuseseră revizuite după instalarea unui nou guvern. Consiliul consideră că procesul de compilare și de raportare a statisticilor pentru procedura europeană aplicabilă în caz de deficit nu trebuie să fie afectat de ciclurile politice sau electorale. [...] Consiliul consideră că, pentru garantarea [...] unor date statistice de calitate ridicată, integritatea, independenţa și responsabilitatea entităţilor care efectuează compilarea datelor este de importanţă crucială, ca și transparenţa metodelor de compilare, în conjuncţie cu existenţa unor mecanisme instituţionale corespunzătoare." [Concluziile Consiliului Afaceri Economice și Financiare din 2 iunie 2004, Doc. 9779/04 (Presse 172), p. 11].

[14] În aprilie 2004, a avut loc instalarea unui nou guvern elen, acesta dispunând realizarea unui "audit de finanţe", care a condus la modificări semnificative ale cifrelor privind deficitul public al Greciei și datoria publică a acesteia, până la nivelul anului 1997. Conform noilor cifre, rezulta că, în 1999, Grecia depășise plafonul de 3 % în materie de deficit.

[15] Principiile 1, 3 și 4.

[16] Cel de al treilea raport anual al Comitetului consultativ european pentru guvernanță statistică către Parlamentul European și către Consiliu cu privire la implementarea Codului de bune practici al statisticilor europene de către Eurostat și de către Sistemul statistic european în ansamblul său – publicat la 1 decembrie 2011.

[17] În urma raportului Grupului de lucru al SSE pe tema calităţii (Task Force "Sponsorship on Quality"), grup coprezidat de Eurostat și de autoritatea statistică norvegiană.

[18] COM(2005) 217 final.

[19] Recomandările B., C și G.

[20] COM(2011) 211 final, 15 aprilie 2011 "Către un management fiabil al calității pentru statisticile europene".

[21] Asociaţia Europeană a Liberului Schimb (AELS) este o organizaţie interguvernamentală creată în vederea promovării liberului schimb și a integrării economice, în beneficiul celor patru state membre care o compun: Islanda, Liechtenstein, Norvegia și Elveţia.

[999] Din 2008, nu a mai avut loc nicio sesiune de evaluări inter pares. Toţi cei 35 de indicatori examinaţi în cadrul evaluărilor inter pares au vizat principiile 1-6 și 15 din Codul de bune practici (nu s-a analizat conformitatea cu principiile 7-14 din cod).

[22] COM(2008) 621 final, 7 octombrie 2008, Raportul din 2008 al Comisiei către Parlamentul European și către Consiliu privind punerea în aplicare a Codului de bune practici.

[23] COM(2010) 1 final, 8 ianuarie 2010, Raport privind statisticile referitoare la deficitul public al Greciei și la datoria publică a acesteia.

[24] Monitorizarea din partea Eurostat nu include și aspectele referitor la care s-au identificat deficienţe în cadrul evaluărilor inter pares, dar pentru care nu s-au stabilit acţiuni de ameliorare.

[25] A se vedea documentul 2011 Eurostat monitoring report on NSI compliance with the Code of Practice (Raportul de monitorizare 2011 al Eurostat cu privire la respectarea Codului de bune practici de către institutele naţionale de statistică).

[26] Această cifră nu include două noi acţiuni definite în 2011.

[27] JO L 112, 29.4.1997, p. 56.

[28] Decizia 1999/352/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 28 aprilie 1999 de instituire a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) (JO L 136, 31.5.1999, p. 20).

[29] În 2011, creditele subdelegate de alte direcţii generale ale Comisiei au reprezentat un procent de 24 % din totalul angajamentelor efectuate (27 % în 2010 și 33 % în 2009). Mai mult de două treimi din aceste credite subdelegate au provenit de la DG Agricultură și Dezvoltare Rurală.

[30] Articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (JO L 306, 23.11.2011, p. 1). Amenzile pot avea un cuantum de până la 0,2 % din valoarea PIB-ului statului membru vizat.

[31] Raportul cu privire la evaluarea inter pares a implementării Codului de bune practici al statisticilor europene în cadrul Eurostat, 24- 26 octombrie 2007.

[32] Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO L 145, 10.6.2009, p. 1).

[33] Publicat pe site-ul Eurostat http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Impartiality_protocol_REV2_FINAL_EN.pdf.

[34] A se vedea pagina 20 din Raportul cu privire la evaluarea inter pares a implementării Codului de bune practici al statisticilor europene în cadrul Eurostat (Peer review on the implementation of the European Statistics Code of Practice, Office visited: Eurostat), 24- 26 octombrie 2007.

[35] Referitor la calitatea cifrelor privind venitul naţional brut (VNB), articolul 6 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului din 15 iulie 2003 privind armonizarea venitului național brut la prețurile pieței (Regulamentul VNB) (JO L 181, 19.7.2003, p. 1) prevede posibilitatea efectuării de către Comisie a unor "vizite de informare" în statele membre, în cadrul activităţilor sale de verificare; a se vedea punctele 2.28. și 2.30 din Raportul anual 2010 al Curţii.

[36] A se vedea recomandarea 4 din Raportul anual 2011.

[37] COM(2011) 211 final.

[38] COM(2010) 1 final.

[39] Regulamentul (UE) nr. 679/2010 al Consiliului din 26 iulie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 479/2009 cu privire la calitatea datelor statistice în contextul procedurii deficitului excesiv (JO L 198, 30.7.2010, p. 1).

[40] Articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009.

[9999] Vizita de dialog a avut loc în aceeași zi cu vizita metodologică.

[8888] În cadrul acestei vizite, a avut loc o ședinţă comună cu institutul naţional de statistică din Irlanda.

[7777] Vizită de dialog "în amonte".

[6666] Vizită de dialog "standard", cu o componentă "în amonte".

[41] COM(2011) 211 final.

[42] COM(2012) 167 final, 17 aprilie 2012 – Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene.

[43] A se vedea Concluziile Consiliului din 20 iunie 2011 cu privire la comunicarea Comisiei intitulată "Către un management fiabil al calității pentru statisticile europene"; http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122932.pdf

[44] Articolul 1 și articolul 11 alineatul (1).

[45] Secțiunea 2.1.4 din raportul din 21 octombrie 2010, care a fost aprobat de Consiliul European din 28 și 29 octombrie 2010.

[46] A se vedea textul propus pentru noul articol 11 alineatul (3).

[47] În prezent, singurul domeniu pentru care se utilizează un asemenea mecanism este procedura aplicabilă deficitelor excesive (PDE).

[48] Recomandarea nr. 10 din Raportul anual 2010 al ESGAB.

[49] Recomandarea nr. 8 din Raportul anual 2011 al ESGAB.

[50] În Rezoluţia din 17 iunie 2010 [P7_TA(2010)0230] referitoare la calitatea datelor statistice în Uniune și competențele sporite ale Comisiei (Eurostat) în materie de audit, Parlamentul European a invitat Comisia și Consiliul "să implice Comitetul consultativ european pentru guvernanță statistică mai îndeaproape, în calitate de consilier independent; Comitetul consultativ poate asista Comisia (Eurostat) pe durata vizitelor sale în statele membre" (JO C 236E, 12.8.2011, p. 76).

[51] În legislaţia Uniunii, acest program mai este denumit și "Programul statistic comunitar" sau "Programul statistic al Uniunii".

[52] Decizia nr. 1578/2007/CE (denumită în continuare "Decizia privind Programul 2008-2012").

[53] Regulamentul (CE) nr. 1166/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind anchetele structurale în agricultură și ancheta privind metodele de producție agricolă și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 571/88 al Consiliului (Text cu relevanță pentru SEE) (JO L 321, 1.12.2008, p. 14).

[54] Decizia nr. 1297/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind Programul pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (MEETS) (Text cu relevanţă pentru SEE) (JO L 340, 19.12.2008, p. 76)

[55] Nu se cunoaște care este costul total al elaborării statisticilor europene (a se vedea punctul 95).

[56] Articolul 21 alineatul (1) din Normele de aplicare a Regulamentului financiar.

[57] COM(2010) 346 final, 30 iunie 2010.

[58] COM(2010) 2020 final, 3 martie 2010.

[59] COM(2009) 404 final, 10 august 2009.

[60] În programul de lucru statistic 2011, s-a furnizat pentru prima dată o trimitere la programul multianual pentru fiecare dintre realizările vizate. Având însă în vedere că Programul 2008-2012 nu a fost modificat astfel încât să ia în considerare evenimentele recente, este dificil de realizat asemenea corelaţii. Prin urmare, în numeroase cazuri, se face trimitere la "obiectivele generale" ale programului multianual sau la o anexă la programul multianual, care face referire, în termeni foarte generali, la "o mai bună legiferare".

[61] Articolul 3 litera (b).

[62] În 2011, s-au semnat 172 de acorduri de grant și 312 contracte (în 2010, 283 de acorduri de grant și 320 de contracte).

[63] A se vedea secţiunea 4.2 din documentul COM(2012) 42 final, 8 februarie 2012 – "O agendă de simplificare pentru CFM pentru perioada 2014-2020".

[64] În 2008, comisarul responsabil de Eurostat a informat Comisia cu privire la rezultatele a 14 controale ex post efectuate de Eurostat în 2005 și 2006, controale referitoare la declaraţii de cheltuieli depuse de 11 institute naţionale de statistică și de alţi trei beneficiari de granturi. Din totalul sumei de 14 milioane de euro care făcea obiectul acestor controale, Eurostat a ridicat semne de întrebare asupra eligibilităţii a 6,6 milioane de euro (47,14 %). În cele din urmă, pentru soluţionarea acestor cazuri ţinând seama de realizările și de rezultatele obţinute, s-au operat corecţii forfetare de 1,3 milio