RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 8.3.2007 
COM(2007) 100 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CĂTRE 
CONSILIU 
Egalitatea între sexe şi emanciparea femeilor în cadrul cooper ării pentru dezvoltare 
  
[SEC(2007) 332] 
 
RO 2   RO COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CĂTRE 
CONSILIU 
Egalitatea între sexe şi emanciparea femeilor în cadrul cooper ării pentru dezvoltare 
1. INTRODUCERE  
Este pe deplin recunoscut faptul c ă egalitatea între sexe nu este numai esen ţială prin ea îns ăşi, 
ci reprezint ă un drept uman fundamental şi o problem ă de justiţie socială. În plus, egalitatea 
între sexe este esen ţială pentru cre şterea economic ă şi pentru reducerea s ărăciei şi reprezint ă 
un element cheie pentru atingerea Obiectivele de  Dezvoltare ale Mileniului. Cu toate acestea, 
inegalităţile dintre femei şi bărbaţi sunt în continuare integrate în sistemele culturale, sociale 
şi politice din numeroase ţări.  
Comunitatea European ă şi statele membre ale UE sunt  actori cheie în ceea ce prive şte 
eforturile depuse pent ru eliminarea inegalit ăţilor dintre femei şi bărbaţi în ţările în curs de 
dezvoltare.  La nivel interna ţional, ace ştia sunt semnatarii acordurilor şi declara ţiilor 
internaţionale în sprijinul egalit ăţii între sexe (1) (pentru toate notele de sfâr şit consulta ţi 
anexa I ). Prin urmare, actuala politic ă de dezvoltare a UE con ţine un angajament ferm pentru 
accelerarea progresului în acest domeniu important. 
Astfel, Consensul European (2)  subliniaz ă importan ţa egalităţii între sexe în contextul noilor 
modalităţi de ajutor. În timp ce egalitatea între sexe reprezint ă un obiectiv comun şi o valoare 
comună la nivelul întregii UE, Consensul recunoa şte egalitatea între sexe drept un obiectiv în 
sine. Mai mult, documentul de politic ă identifică egalitatea între sexe  drept unul dintre cele 
cinci principii comune (3) ale cooper ării UE pentru dezvoltare.  
În plus, UE şi-a asumat angajamentul de a promova egalitatea între femei şi bărbaţi, între fete 
şi băieţi, prin acordurile de cooperare pentru dezvolta re pe care le-a închei at cu toate regiunile 
geografice (4). Mai mult, Foaia de parcurs pr ivind egalitatea între sexe (5) identific ă 
„promovarea drepturilor şi a emancip ării femeilor în afara grani ţelor UE” drept unul dintre 
cele şase domenii prioritare (6). 
Pentru a realiza progrese în sporirea egalit ăţii între sexe, majoritatea statelor membre şi 
Comisia European ă au adoptat, în acest sens, o strategie dubl ă. Aceasta cuprinde, pe de o 
parte, abordarea integratoare a aspectelor refer itoare la egalitatea între sexe în cadrul tuturor 
politicilor, strategiilor şi acţiunilor şi, pe de alt ă parte, finan ţarea măsurilor care sprijin ă direct 
emanciparea femeilor (7).  
În vederea adapt ării acestei abord ări la noile modalit ăţi de ajutor şi la cerinţele Declara ţiei de 
la Paris privind eficien ţa ajutorului, Comisia, împreun ă cu UNIFEM (8), a organizat, în 
noiembrie 2005, o conferin ţă intitulată: „Apartenen ţa la dezvoltare: promovarea egalit ăţii între 
sexe în cadrul noilor modalit ăţi de ajutor şi parteneriate” ( Owning Development: Promoting 
Gender Equality in New Aid Modalities and Partnerships ). Aceast ă conferin ţă a analizat 
progresele realizate în vederea elimin ării inegalit ăţilor dintre femei şi bărbaţi în ţările în curs 
de dezvoltare şi a reevaluat rolul Uniunii Europene în sporirea egalit ăţii între sexe în contextul 
schimbărilor din structura ajut orului pentru dezvolta re acordat de UE.  
 
RO 3   RO Prezenta comunicare se bazeaz ă pe rezultatul conferin ţei respective, pe cadrul politic al 
Consensului European, precum şi pe experien ţa concret ă acumulat ă până în prezent. De 
asemenea, comunicarea r ăspunde la angajamentele asumate în Foaia de parcurs privind 
egalitatea între sexe, formulând o strategie UE care î şi propune s ă intensifice progresele în 
materie de: 
• egalitate de drepturi (politice, civile, economice, de ocupare a unui loc de munc ă, sociale şi 
culturale) între femei şi bărbaţi, fete şi băieţi; 
• egalitate între sexe  în ceea ce prive şte accesul la resurse şi controlul asupra acestora; 
• egalitate de şanse între sexe în vederea ob ţinerii unei influen ţe politice şi economice.  
În timp ce precedentul „Program de ac ţiune pentru abordarea in tegratoare a aspectelor 
referitoare la egalitatea în tre sexe în cadrul cooper ării comunitare pentru dezvoltare”, aplicat 
în perioada 2001-2006, oferea o baz ă pentru dezvoltarea capacit ăţii în cadrul Comisiei 
Europene, prezentul document înscrie în mod ferm egalitatea între sexe şi emanciparea 
femeilor în contextul UE şi îşi propune s ă emită un semnal cât mai puternic posibil referitor la 
importanţa egalităţii între sexe în toate eforturile viito are ale UE în materie de cooperare 
pentru dezvoltare. 
2. MOTIVELE CARE STAU LA BAZA EGALITATII INTRE SEXE SI EMAMCIPARII 
FEMEILOR  
Femeile sunt în centrul dezvolt ării sociale şi economice durabile, reducerii s ărăciei şi 
protecţiei mediului. Cu toate acestea, o mare part e din femeile din într eaga lume se confrunt ă 
zilnic cu probleme de inegalitate în raport cu b ărbaţii. În ciuda caracterului complex al acestor 
inegalităţi, experien ţa a dovedit faptul c ă următoarele domenii sunt de o importan ţă deosebită 
pentru înţelegerea rela ţiei dintre statutul femeilor şi reducerea durabil ă a sărăciei. 
Rolul femeilor în ocuparea for ţei de munc ă şi în activit ăţile economice  este adesea 
subestimat deoarece majoritatea femeilor lucreaz ă în sectoare informale , caracterizate adesea 
prin productivitate şi venituri reduse, condi ţii de munc ă proaste, cu protec ţie socială redusă 
sau inexistent ă. În Africa, spre exemplu, femeile reprezint ă 52% din totalul popula ţiei şi 
contribuie în propor ţie de 75% la lucr ările din domeniul agricol, producând şi comercializând 
între 60 şi 80% din alimente. În 2005, mâna de lucru feminin ă în Africa subsaharian ă era 
compusă din aproximativ 73 de milioane de femei care reprezentau 34% din angaja ţii în 
sectorul formal, dar câ ştigau numai 10% din venituri şi deţineau 1% din active (9).  
Cu toate c ă liberalizarea comerţului a avut, pe termen lung, un ef ect pozitiv asupra majorit ăţii 
economiilor, pe termen scurt aceasta poate avea consecin ţe negative asupra grupurilor 
vulnerabile, afectând în special femeile s ărace (10). Diferite sectoare ale economiei pot avea 
un impact esen ţial asupra egalit ăţii între sexe. Spre exemplu, infrastructura  slab dezvoltat ă 
poate reduce nivelul de şcolarizare al fetelor din cauza transportului nesigur sau dac ă părinţii 
sunt „obliga ţi”, din cauza lipsei unei surse de ap ă în apropiere, s ă îşi foloseasc ă fetele la 
treburile gospod ăreşti.  
Emanciparea femeilor  este un aspect cheie al guvernării. În multe ţări, există în continuare 
tendinţa de a marginaliza femeile în proces ul de luare a deciziilor. Legisla ţia care asigur ă 
egalitatea drepturilor  (11) între sexe este esen ţială şi trebuie pus ă efectiv în aplicare pentru a 
 
RO 4   RO proteja drepturile umane fundamentale ale femeilor şi, de asemenea, pentru a reduce s ărăcia şi 
a impulsiona cre şterea economic ă. În situaţiile de conflict , femeile joac ă un rol principal şi ar 
trebui implicate pe deplin în eforturile de instaurare a p ăcii, în conformitate cu Rezolu ţia nr. 
1325 a Consiliului de Securitate al Organiza ţiei Naţiunilor Unite (12).  
Inegalităţile dintre femei şi bărbaţi persistă în materie de acces la educaţie (13) . 57% din 
copiii de vârst ă şcolară care nu merg la şcoală sunt fete (14), în timp ce femeile reprezint ă 
aproape dou ă treimi din popula ţia analfabet ă a lumii (15). Capacitatea femeilor şi a fetelor de 
a se emancipa din punct de vedere economic şi social, mergând la şcoală şi desfăşurând 
activităţi de produc ţie şi civice în afara c ăminului, este redus ă de sarcinile cotidiene care le 
revin prin diviziunea muncii în activit ăţile gospod ăreşti.  
În domeniul sănătăţii, există îngrijorări în ceea ce prive şte accesul limitat al femeilor la 
serviciile medicale de baz ă. În plus, domeniul princi pal în care se manifest ă temeri importante 
în materie de egalitate în tre sexe este acela al s ănătăţii şi drepturilor sexuale şi de reproducere 
(SRHR). Pe lâng ă faptul că investiţiile sporite în  domeniul s ănătăţii sexuale şi de reproducere 
sprijină un drept uman fundamental, ameliorarea st ării de sănătate a femeilor are efecte 
pozitive la nivelul economiei în ansamblul acesteia. O mare parte din progresele modeste realizate în ultimele decenii în materie de s ănătate a femeilor sunt acum amenin ţate de 
pandemia HIV/SIDA. În plus, rata din ce în ce mai mare a contamin ării femeilor şi fetelor cu 
virusul HIV este un motiv de profund ă îngrijorare (16). 
Violenţa împotriva femeilor  încalcă drepturile umane fundamentale ale femeilor şi 
reprezintă un obstacol important în calea egalit ăţii, dezvolt ării şi păcii. Violen ţa sexuală
 este 
în mod frecvent asociat ă cu răspândirea virusului HIV/SIDA. Traficul de femei  reprezint ă o 
infracţiune care î şi are originea în r ăspândirea s ărăciei, inegalit ăţii, proastei guvern ări, 
conflictelor armate şi lipsei de protec ţie împotriva discrimin ării. 
O analiză mai detaliat ă a inegalit ăţii dintre femei şi bărbaţi este prezentat ă în anexa II . 
3. PROGRESE ŞI PROVOC ĂRI 
Uniunea European ă a întreprins m ăsuri importante pentru a sprijini  egalitatea între sexe atât în 
interiorul, cât şi în afara frontierelor Uniunii. Egalitatea între sexe devine o parte integrant ă a 
dialogului cu un num ăr din ce în ce mai mare de ţări partenere şi este inclus în consult ările pe 
care UE le organizeaz ă cu societatea civil ă. Acest proces i-a f ăcut pe partenerii no ştri de 
dezvoltare mai con ştienţi de importan ţa egalităţii între sexe şi a emancip ării femeilor, 
sensibilizându-i, în special, în ceea ce prive şte legătura dintre egalitatea între sexe şi reducerea 
sărăciei (17). Acesta a completat progresele considerabile realizate la nivel de ţară în sporirea 
egalităţii între sexe prin intermediul diverselor programe şi proiecte sus ţinute de Comisia 
European ă şi de statele membre ale UE (18). Pe parcursul exerci ţiului de programare al celui 
de-al zecelea FED, CE a acordat o aten ţie deosebit ă sensibiliz ării la problemele de egalitate 
între sexe în cadrul strategiilor de ţară. De asemenea, s-au realizat progrese vizibile în 
domeniul dezvolt ării capacit ăţilor atât în statele membre, cât şi în cadrul Comisiei. (19) 
Cu toate acestea, în ciuda acestor progrese, exist ă în continuare provoc ări semnificative. În 
primul rând, suntem departe de a fi realizat Obie ctivele de Dezvoltare al e Mileniului. Este în 
special cazul elimin ării disparit ăţilor dintre femei şi bărbaţi în educa ţia primară şi secundar ă 
care, conform ODM în materie de egalit ate între sexe, ar fi trebuit realizat ă până în 2005 cel 
târziu. În ţările în curs de dezvoltare, şcolarizarea fetelor în cadrul înv ăţământului secundar 
 
RO 5   RO este, în medie, de 89% în raport cu şcolarizarea b ăieţilor. Femeile de ţin în continuare mai 
puţine slujbe decente decât b ărbaţii, iar una din trei femei se va confrunta în decursul vie ţii cu 
o formă de violen ţă împotriva femeilor. În plus, ODM pun accentul pe aspectele de s ănătate şi 
educaţie ale egalit ăţii între sexe, f ără a aborda celelalte dimensiuni din multiplele fa ţete ale 
egalităţii între sexe (20).  
În al doilea rând, la nivel social şi cultural exist ă factori importan ţi care contribuie la 
încetinirea progreselor în materi e de egalitate între sexe. Astf el, este posibil ca structurile 
sociale tradi ţionale să nu ofere decât pu ţine stimulente pentru schimbarea distribuirii actuale a 
puterii între femei şi bărbaţi, în special pentru cei care au un interes deosebit în men ţinerea 
status quo-ului . Acest lucru poate explica, într-o anumit ă măsură, motivele pentru care 
acţiunile referitoare la egalitatea între sexe nu sunt întotdeauna consider ate drept o prioritate şi 
de ce egalitatea între sexe nu reprezint ă decât un aspect secundar în majoritatea strategiilor de 
ţară (21).  
Este din nou evident c ă, în ciuda progreselor considerabile, abordarea integratoare efectiv ă a 
egalităţii între sexe în cadrul strategiilor de ţară sau al exerci ţiului UE de cooperare pentru 
dezvoltare nu a fost pe deplin realizat ă. În cazul Comisiei Europene, o „Evaluare tematic ă a 
abordării integratoare a egalit ăţii între sexe în cadrul cooper ării pentru dezvoltare a CE cu 
ţările terţe” (2003) a recunoscut activit ăţile constructive întreprinse de  Comisie, dar a ajuns la 
concluzia c ă obiectivele politice specifice în  materie de egalitate de şanse între sexe şi 
abordarea integratoare a aceste i problematici în cadrul cooper ării CE pentru dezvoltare au 
avut un caracter limitat. Mai mult, raportul a ajuns la concluzia c ă resursele financiare alocate 
special pentru abordarea integratoare a egalit ăţii între sexe în cooperar ea pentru dezvoltare au 
fost neglijabile în compara ţie cu resursele alocate pentru al te aspecte orizontale. Se pare c ă 
multe dintre recomand ările acestei evalu ări rămân valabile atât pentru Comisie, cât şi pentru 
unele state membre ale UE. (A se vedea cele 9 recomand ări principale ale raportului 
prezentate în anexa IV ). (22) 
Unul dintre principalele atuuri de care dispune UE pentru a pr omova egalitatea între sexe în 
relaţiile sale externe este  reprezentat de experien ţa celor mai bune practici în interiorul 
Uniunii. Egalitatea într e sexe este recunoscut ă de UE ca un drept uman fundamental şi o 
condiţie necesar ă pentru realizarea obiectivelor UE în materie de cre ştere, ocuparea integral ă 
a forţei de munc ă şi coeziune social ă. Prin urmare, UE a investit mult în egalitatea între sexe 
prin legisla ţie (23), abordarea integratoare a egalit ăţii între sexe, m ăsuri specifice destinate 
promovării femeilor, programe de ac ţiune, dialog social şi dialog cu societatea civil ă.  
O abordare cu adev ărat european ă ar trebui s ă se bazeze pe aceast ă experienţă considerabil ă, 
precum şi pe unicitatea Europei ca grup multicultural de ţări foarte diferite care, în ciuda 
diferenţelor semnificative de cultur ă şi tradiţii, sunt unite prin aten ţia deosebit ă pe care fiecare 
o acordă egalităţii şanselor între femei şi bărbaţi. Pentru a realiza ac est obiectiv european 
fundamental, UE ar trebui s ă sprijine ţările terţe în eforturile acestora de a adera la 
angajamentele interna ţionale precum Platforma de ac ţiune de la Beijing şi de a le pune în 
aplicare. 
4. O STRATEGIE UE PENTRU ACCELERAREA REALIZ ĂRII EGALIT ĂŢII ÎNTRE SEXE  
În prezent, Uniunea European ă se află la o răscruce în ceea ce prive şte egalitatea între sexe în 
cooperarea pentru d ezvoltare. Cadrul şi politicile fiind deja stabilite, cea mai important ă 
 
RO 6   RO întrebare se refer ă la modul în care se poa te asigura aplicarea efectiv ă a strategiilor şi 
practicilor în cadrul noilor modalit ăţi de ajutor pentru ca acestea s ă ofere femeilor rezultate 
concrete. Trebuie con ştientizat faptul c ă măsurile care vizeaz ă sporirea egalit ăţii între sexe au 
drept rezultat nu numai s porirea coeziunii sociale şi consolidarea protec ţiei drepturilor umane 
ale femeilor, ci şi un impact puternic asupra cre şterii economice, ocup ării forţei de munc ă şi 
reducerii s ărăciei.  
4.1. Obiective 
Noua strategie a UE trebuie s ă urmărească două obiective : este vorba, în primul rând, de 
sporirea abord ării integratoare eficiente a egalit ăţii între sexe  şi, în al doilea rând, de 
reorientarea unor ac ţiuni specifice  în vederea emancip ării femeilor în ţările partenere. 
Pentru a realiza aces te obiective, strategiile  de cooperare pentru egalitatea între sexe şi 
emanciparea femeilor vor trebui adaptate la noua structur ă a ajutoarelor, în special în ceea ce 
priveşte sprijinul bugetar. 
4.1.1.  Abordarea integratoare eficient ă 
Pentru ca abordarea integratoare a egalit ăţii între sexe şi a emancip ării femeilor s ă devină mai 
eficientă, vor fi necesare schimb ări în trei domenii: 
(1) Acţiune politic ă: 
• Egalitatea între sexe şi emanciparea femeilor trebuie in cluse în dialogul politic la 
cel mai înalt nivel cu ţările partenere (24); 
(2) Cooperarea pentru dezvoltare:  
• Rolul cheie al femeilor în ceea ce prive şte nevoile de cre ştere şi dezvoltare trebuie 
luat în considerare pe parcursul preg ătirii şi aplicării strategiilor de cooperare; spre 
exemplu, strategiile din domeniul agriculturii şi al siguran ţei alimentare trebuie s ă 
abordeze în mod clar diversele constrângeri cu care se confrunt ă femeile din 
mediul rural, având în vedere c ă, în anumite ţări în curs de dezvoltare, femeile 
asigură până la 80% din produc ţia alimentelor de baz ă (25);  
• Trebuie stabilite parteneriate, dialoguri şi consultări eficiente cu p ărţile interesate 
(inclusiv guverne, centre  de cercetare, universit ăţi, societatea civil ă, organiza ţii 
internaţionale) în vederea preg ătirii strategiilor de ţară şi a programelor de ajutor;  
• Trebuie create mecanisme de responsabilizare reciproc ă în ceea ce prive şte 
egalitatea între sexe şi emanciparea femeilor şi trebuie clarificat rolul de 
responsabilizare al diferi ţilor actori: guve rnul, comunit ăţile economice regionale, 
agenţiile de dezvoltare, institu ţiile interna ţionale, societatea civil ă, parlamentul şi 
mass-media; 
• Trebuie dezvolta ţi şi utilizaţi indicatori de performan ţă care să ţină cont de 
diferenţele dintre femei şi bărbaţi;  
• Sprijinul bugetar trebuie s ă aibă în vedere preocup ările legate de egalitatea între 
sexe, corelând plata unor stimulente  financiare cu indicatorii care ţin cont de 
 
RO 7   RO diferenţele dintre femei şi bărbaţi şi să fie asociat unui dialog politic de înalt ă 
calitate. 
(3) Dezvoltarea capacit ăţii instituţionale:  
• Trebuie dezvoltate instrumente practice şi actualizate pe parc ursul etapelor de 
evaluare şi punere în aplicare (26); 
• Trebuie ameliorat accesul la informa ţii şi la cele mai bune practici şi trebuie 
oferită o pregătire în domeniul egalit ăţii între sexe pentru ţările terţe şi pentru 
personal. 
4.1.2.  Acţiuni specifice pentru emanciparea femeilor 
Pe baza analizei efectuate în cadrul sec ţiunii 2 de mai sus, au fost identificate 41 de ac ţiuni 
specifice referitoare la egalitatea între sexe în urm ătoarele domenii extinse:  
• Guvernarea (drepturile omului, emanciparea fe meilor din punct de vedere politic, 
elaborarea de indicatori, rolul femeilor în situa ţii de conflict şi post-conflict); 
• Ocuparea for ţei de munc ă şi activităţile economice (emanciparea femeilor din punct de 
vedere economic şi social, analiza bugetar ă din perspectiva egalit ăţii între sexe, gestionarea 
finanţelor publice); 
• Educaţia (eliminarea taxelor de şcolarizare, m ăsuri care s ă stimuleze şcolarizarea fetelor, 
ameliorarea mediului de şcolarizare, alfabetizarea adul ţilor); 
• Sănătatea (sisteme de protec ţie socială, sănătatea şi drepturile sexuale şi de reproducere); 
• Violenţa împotriva femeilor (legislaţie, protejarea victimelor, sensibilizarea prin 
intermediul mass-mediei, educa ţie şi formare). 
A fost elaborat ă o listă orientativ ă a acestor posibile m ăsuri de sprijin, care figureaz ă în anexa 
III. Aceste activit ăţi sunt prezentate cu titlu ilustrativ pentru a contribui la identificarea 
combinaţiei adecvate de programe pentru fiecare ţară sau regiune specific ă. Se va decide, de 
la caz la caz, cu privire la combina ţia adecvat ă de activit ăţi în urma unei analize detaliate a 
fiecărei situaţii individuale. 
4.2. Principiul apartenen ţei şi noile modalit ăţi de ajutor 
În cadrul Declara ţiei de la Paris, un element central  este reprezentat  de principiul 
„apartenen ţei” iniţiativelor de cooperarea pentru dezvoltare la ţările beneficiare. În ceea ce 
priveşte acţiunile care promoveaz ă egalitatea între sexe şi emanciparea femeilor, s-a dovedit 
că „apartenen ţa” nu trebuie s ă fie numai a guvernelor partenere, ci şi a femeilor care 
beneficiaz ă de aceste ac ţiuni. Practic, acest lucru înseamn ă o apartenen ţă prin implicarea 
organizaţiilor societ ăţii civile (OSC) şi a organiza ţiilor comunitare (CBO) (27). Sprijinul 
acordat OSC care lupt ă pentru egalitatea între sexe este important în special în situa ţiile în 
care num ărul femeilor active în guvernele locale sau centrale sau în parlament este limitat. 
Prin urmare, UE va încerca s ă favorizeze crearea unor astfel de OSC acolo unde acestea nu 
există şi să asigure investi ţii semnificative în dezvoltarea capacit ăţilor pentru astfel de 
organizaţii acolo unde acestea exist ă, dar necesit ă o consolidare, spre exemplu în urm ătoarele 
 
RO 8   RO domenii: capacit ăţi de lobby, campanii de sensibilizare, analiza problemelo r referitoare la 
egalitatea între sexe şi competen ţe economice. 
UE va încerca s ă asigure acordarea eficient ă a ajutoarelor pentru d ezvoltare în sprijinul 
politicilor na ţionale privind egalitatea între sexe pe  baza unui dialog politic aprofundat cu 
guvernele partenere şi cu principalii actori neguvernamentali interesa ţi. Constrângerile şi 
necesităţile specifice contextului fiec ărei ţări vor fi analizate pentru a permite o veritabil ă 
apartenen ţă locală, atât la nivelul guvernului şi al societ ăţii civile, cât şi în cadrul comunit ăţii 
donatoare.  
Schimbarea de perspectiv ă oferită de Declara ţia de la Paris se reflect ă în preferin ţa pentru 
noile mecanisme de acordare a ajutorului, adic ă sprijin bugetar şi abordări sectoriale în locul 
sprijinului acordat pentru  proiecte individuale, distincte. Ut ilizarea sprijinului bugetar depinde 
de respectarea anumitor condi ţii. Este necesar, în special, ca o strategie na ţională sau 
sectorială de dezvoltare s ă fie în curs de aplicare, un program de reform ă macro-economic ă 
sprijinit de principalii donatori interna ţionali (de obicei FMI) s ă fie pus în func ţiune şi să 
existe un angajament demonstrat  pentru realizarea reformelor.   
Sprijinul bugetar poate contribui la realizarea egalit ăţii între sexe prin condi ţionarea pl ăţii 
tranşelor variabile de îmbun ătăţirea indicatorilor defalca ţi pe sexe,  prin consolidarea 
sistemelor de gestionare a finan ţelor publice şi prin încurajarea unui dialog extins referitor la 
priorităţile politice ale ţărilor partenere. 
Comisia European ă şi statele membre vor sprijini dezvoltarea indicatorilor şi colectarea 
datelor relevante care pot identifica schimb ările survenite în materie de egalitate între sexe şi 
care pot fi legate de plata tran şelor variabile.  
4.3. Egalitatea între sexe în  cadrul strategiilor na ţionale 
Pregătirea unui document de strategie pentru reducerea s ărăciei, a unui plan na ţional de 
dezvoltare sau a unui document de strategie na ţională reprezint ă o ocazie unic ă pentru 
analizarea statutului femeilor în raport cu cel al b ărbaţilor, pentru identificarea obstacolelor 
privind egalitatea între sexe din calea dezvolt ării şi creşterii şi pentru definirea unor politici 
naţionale care s ă ţină cont de aceste probleme. Trebuie efectuat ă o analiz ă transversal ă a 
situaţiei unei ţări în materie de egalitate între sexe cu scopul de a în ţelege implica ţiile acestei 
problematici asupra cre şterii şi sărăciei. În acest context, actualul proces de dialog pe care UE 
l-a angajat cu ţările partenere va fi folosit pentru a asigura includerea egalit ăţii între sexe în 
analiza variabilelor s ărăciei. Acest dialog politic va fi completat de ajutorul oferit de UE 
pentru consolidarea capacit ăţilor autorit ăţilor naţionale în materie de eg alitate între sexe. Se 
va insista pe o defini ţie a sărăciei care nu implic ă numai lipsa venitur ilor sau a resurselor 
financiare, ci şi inegalit ăţile privind accesul la beneficiil e materiale sau nemateriale din 
societate şi controlul asupra acestora. În acest sens , vor fi înscrise pe agenda politic ă mai 
multe probleme, precum: 
• Asigurarea unei accep ţiuni mai largi a conceptului multidimensional al s ărăciei care 
depăşeşte lipsa veniturilor şi include lipsa timpului şi măsurarea impactului diferit pe care 
sărăcia îl are asupra femeilor şi bărbaţilor, precum şi promovarea tehnologiilor care reduc 
lipsa timpului; 
• Asigurarea unui acord în ceea ce prive şte contribu ţia societăţii civile la dialogul politic şi la 
formularea şi monitorizarea documentelor de strategie pentru reducerea s ărăciei din 
 
RO 9   RO perspectiva egalit ăţii între sexe, precum şi a unui acord cu privire la m ăsurile de dezvoltare 
a capacităţilor care trebuie întreprinse;  
4.4. Necesitatea cre ării unor indicatori care s ă ţină cont de factorul egalit ăţii între 
sexe 
Indicatorii sunt necesari pentru  aprecierea rezultatelor abord ării integratoare a egalit ăţii între 
sexe şi a acţiunilor specifice în acest domeniu (28). Majoritatea indicatorilor utiliza ţi în 
prezent tind s ă reflecte preocup ările în domeniul egalit ăţii între sexe din sectoarele sociale. În 
majoritatea ţărilor în curs de dezvoltare nu exist ă decât pu ţini indicatori fiabili care s ă 
evalueze schimb ările în domenii precum încadrarea în munc ă a femeilor, economia domestic ă 
neremunerat ă, drepturile civile, inciden ţa şi prevalen ţa violenţei împotriva femeilor, drepturile 
de moştenire şi de proprietate, precum şi de folosire a p ământului, reprezentarea şi 
participarea femeilor la procesul decizional. 
UE va sprijini as tfel dezvoltarea şi utilizarea indicatorilor care ţin cont de factorul egalit ăţii 
între sexe, precum şi consolidarea statisticilor de baz ă pentru a favoriza pr ogresul în întregul 
ansamblu de aspecte referitoare la egalitate şi emancipare. Anexa VII conţine o list ă 
neexhaustiv ă a eventualilor indicatori, luând în considerare domenii precum educa ţia, 
sănătatea, guvernarea/emanciparea femeilor, activit ăţile economice/de încadrare în munc ă, 
utilizarea timpului şi violenţa împotriva femeilor. 
4.5. Strategii pentru integrarea egalit ăţii între sexe în alocarea bugetului 
Utilizarea sporit ă a sprijinului bugetar ca instrument prin cipal de acord are a ajutorului ridic ă 
problema modalit ăţilor prin care se poate promova egal itatea între sexe în cadrul sau prin 
intermediul unui astfel de program. Pentru realiz area acestui obiectiv este extrem de important 
să se asigure faptul c ă bugetele ţărilor partenere ţin cont de egalitatea în tre sexe. În acest scop, 
este necesar: 
• Să se pună accentul pe sensibilizarea la pr oblemele de egalitate între sexe şi pe abordarea 
integratoare a acestora în cadrul pr ocesului bugetar la nivelurile na ţionale şi locale; 
• Să se stabileasc ă noi priorit ăţi în materie de cheltuieli şi să se reorienteze programele din 
cadrul sectoarelor cu scopul  de a realizata atât eg alitatea între sexe, cât şi dezvoltarea 
umană; 
• Să se monitorizeze veniturile şi cheltuielile publice pentru a se asigura c ă inegalităţile 
dintre femei şi bărbaţi sunt cu adev ărat reduse.  
4.6. Coordonarea şi armonizarea cu statele membre 
Coordonarea în vederea sporirii complementarit ăţii între programele statelor membre şi cele 
ale Comisiei este un element cheie pentru promovarea eficient ă a egalităţii între sexe în cadrul 
cooperării pentru dezvoltare. Comisia va continua s ă organizeze, în mod regulat, întâlniri ale 
experţilor din statele membre specializa ţi pe domeniul egalit ăţii între sexe şi va încerca, 
împreună cu statele membre, s ă sporeasc ă nu numai coordonarea la nivelul UE, ci şi 
armonizarea activit ăţilor de promovare a egalit ăţii între sexe în cadrul cooper ării pentru 
dezvoltare. O prioritate va consta în consolidarea cuno ştinţelor de specialitate în domeniul 
egalităţii între sexe la nivelul Comunit ăţii şi al statelor membre prin intermediul identific ării şi 
schimbului de cele mai bune practici. Preg ătirea documentelor de strategie na ţională şi a 
 
RO 10   RO strategiilor de asisten ţă comune va fi în continuare în centrul eforturilo r pentru sporirea 
coordonării şi armoniz ării. În plus, delega ţiile CE şi ambasadele statelor membre vor utiliza în 
continuare mecanismele de coordonare  existente pentru a organiza activit ăţi în domeniul 
egalităţii între sexe. 
4.7. Acţiunea UE la nivel interna ţional şi regional 
Cooperarea bilateral ă cu ţările partenere privind aspectele de egalitate între sexe va fi 
completat ă de acţiunea UE la nivel interna ţional. O singur ă voce european ă la acest nivel 
consolideaz ă rolul UE ca actor mondial important în domeniul cooper ării pentru dezvoltare. 
Comisia şi statele membre vor încerca s ă promoveze în mod activ egalitatea între sexe şi 
emanciparea femeilor în cadrul forurilor interna ţionale relevante. Se acord ă o importan ţă 
deosebită promovării extinderii domeniului  de aplicare a egalit ăţii între sexe dincolo de 
sănătate şi educaţie, pentru a include şi alte domenii care nu fac parte din ODM3. 
Cooperarea regional ă şi interregional ă încurajeaz ă schimbul de informa ţii între membrii 
organizaţiilor regionale privind instrume ntele specifice, datele, documenta ţia analitic ă şi 
formarea în domeniul egalit ăţii între sexe. Comisia şi statele membre vor continua astfel s ă 
promoveze cooperarea regional ă în ceea ce prive şte egalitatea între sexe şi să se implice în 
reţelele interna ţionale şi regionale existente în acest domeniu. 
5. ACTIUNI COMUNITARE SPECIFICE PENTRU PROMOVAREA EGALITATII INTRE SEXE  
Rolul Comisiei Europene în cadrul punerii în  aplicare a prezentei stra tegii va consta în 
întreprinderea unor ac ţiuni pe trei fronturi:  
5.1. Programare la nivel de ţară 
Comisia European ă va acorda o aten ţie deosebit ă asigurării faptului c ă egalitatea între sexe şi 
emanciparea femeilor figureaz ă în toate viitoarele strategii de ţară şi regionale (30). Acest 
lucru implic ă următoarele ac ţiuni: 
• continuarea dezvolt ării instrumentelor şi a orientărilor de programare interne; 
• evaluarea sistematic ă a strategiilor de ţară şi regionale din punct de vedere al egalit ăţii între 
sexe, inclusiv prin intermediul evalu ărilor intermediare şi finale ale strategiilor respective; 
• adaptarea strategiilor de ţară în funcţie de rezultatele evalu ărilor de mai sus; 
• stabilirea unor parteneriate cu organiza ţiile interna ţionale relevante care au acumulat o 
experienţă semnificativ ă în materie de abordare  integratoare a egalit ăţii între sexe în cadrul 
programelor şi proiectelor. (31) 
5.2. Programe tematice şi alte instrumente financiare 
Pe lângă programele na ţionale sau regionale, resurse supl imentare sunt disponibile prin 
intermediul programelor tematice multianuale pr ezentate de Comisie în cadrul perspectivelor 
financiare 2007-2013. Programul tematic „Investi ţia în resursele umane” (32) conţine un 
pachet financiar destinat finan ţării acţiunilor CE în domeniul promov ării egalităţii între sexe 
şi al emancip ării femeilor. Prin intermediul acestui pr ogram tematic, CE va pune la dispozi ţie 
fonduri pentru urm ătoarele domenii largi de investi ţii: 
 
RO 11   RO • evenimente politice şi de sensibilizare care s ă promoveze respectarea angajamentelor 
internaţionale; 
• dezvoltarea capacit ăţilor ONG-urilor şi organiza ţiilor care se dedic ă promovării egalităţii 
între sexe şi emancip ării femeilor; 
• consolidarea capacit ăţilor statistice ale guvernelor. 
Fondurile disponibile vor fi al ocate prin cereri de ofert ă adresate organiza ţiilor eligibile şi prin 
acorduri directe cu partenerii selec ţionaţi. 
Egalitatea între sexe va fi sprijinit ă, de asemenea, prin punerea în aplicare a programelor 
tematice Mediul (33) şi Siguran ţa alimentar ă (34), precum şi prin instrumentul european 
pentru democra ţie şi drepturile omului (EIDHR II) (35) şi prin instrumentul de stabilitate (36). 
5.3. Monitorizare şi continuare 
Rezultatul concret al acestei noi strategii UE trebuie monitorizat. Astfel, pentru a evalua 
progresele realizate şi pentru a perfec ţiona şi adapta prezenta strategie la schimb ările din 
contextul interna ţional, Comisia European ă va organiza, în 2010, o a doua mare conferin ţă 
internaţională pe tema egalit ăţii între sexe la care vor participa to ţi principalii factori interesa ţi 
(37). În plus, o evaluare intermediar ă şi o evaluare final ă a punerii în aplicare a acestei 
strategii vor fi realizate de  un evaluator extern în 2010 şi la sfârşitul ciclului celui de-al 
zecelea FED. Aceste evalu ări vor include o analiz ă bugetară din perspectiva egalit ăţii între 
sexe a programelor şi proiectelor finan ţate de CE, inclusiv a sprijin ului bugetar general, în cel 
puţin douăsprezece ţări pilot selec ţionate. 
Delegaţiile CE, în strâns ă colaborare cu ambasadele statelor membre, vor continua s ă includă 
în raportul anual o evaluare a promov ării şi realizării egalităţii între sexe în ţările partenere. 
De asemenea, în sec ţiunea consacrat ă egalităţii dintre femei şi bărbaţi din „Raportul anual 
privind politica pentru dezvoltare a Comunit ăţii Europene şi punerea în aplicare a asisten ţei 
externe” vor continua s ă fie publicate informa ţii globale privind pr ogresele realizate în 
materie de egalitate între sexe. CE şi statele membre vor lua în considerare posibilitatea 
creării unui sistem comun de raportare anual ă la nivelul UE care ar putea include 
monitorizarea abord ării integratoare a egalit ăţii între sexe în cadrul cooper ării UE pentru 
dezvoltare. 
6. CONCLUZII  
Eradicarea s ărăciei implic ă acordarea egalit ăţii de şanse pentru femei şi bărbaţi în sferele 
economice şi sociale, precum şi a egalităţii în ceea ce prive şte accesul la resursele societ ăţii şi 
controlul asupra acestora. Cu toate acestea, pentru ca ţările în curs de dezvoltare partenere ale 
UE să realizeze progrese în sporirea egalit ăţii între sexe, este necesar ca UE s ă abordeze în 
mod sistematic obstacolele din calea realiz ării acestui obiectiv, obstacolele prezente atât în 
ţările în curs de dezvoltare, cât şi în cadrul unor mecanisme de cooperare pentru dezvoltare 
ale Uniunii Europene. Aceste probleme nu pot fi  abordate decât în contextul unui dialog 
politic aprofundat care s ă includă, ca temă explicită, egalitatea între sexe şi să pregătească 
terenul pentru un dialog act iv al UE cu acele OSC şi cu alte tipuri de organiza ţii care lupt ă 
pentru sporirea egalit ăţii între sexe în ţările în cauz ă. 
 
RO 12   RO În acest context, principalul instrument de realizare a egalit ăţii între sexe, care const ă în 
abordarea integratoare a egalit ăţii între sexe , trebuie folosit într-un mod mai practic şi mai 
eficient pentru a realiza progres e reale în vederea atingerii ob iectivului de sporire a egalit ăţii 
între sexe. Instrumentul secundar, reprezentat de acţiunile specifice şi orientate  spre 
emanciparea femeilor, trebuie utilizat de a şa manieră încât să completeze activit ăţile de 
abordare integratoare şi să vizeze principalele aspect e strategice care afecteaz ă bunăstarea şi 
oportunităţile grupurilor vulnerabile. Aplicarea ambelor instrumente trebuie s ă ia în 
considerare şi să reflecteze contextul social şi cultural specific fiec ărei ţări în curs de 
dezvoltare care este un partener al UE. În spriji nul acestei abord ări, este necesar ca egalitatea 
între sexe, care pân ă în prezent a pus accentul în special pe s ănătate şi educaţie, să-şi 
lărgească domeniul de aplicare pentru a include şi alte aspecte ale cooper ării.  
O combina ţie între campanii de sensibilizare, sprijin acordat asocia ţiilor de femei şi acţiuni 
specifice vizând schimbarea modelelor culturale, sociale şi politice şi distribu ţia puterii 
politice şi economice marcheaz ă calea de urmat în vederea promov ării egalităţii între sexe. 
Acest lucru reprezint ă în mod evident o provocare, dar UE şi-a asumat angajamentul de a- şi 
ajuta ţările partenere s ă depăşească toate obstacolele din calea acestui obiectiv esen ţial.