RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 434/11

Avizul Comitetului Economic şi Social European pe tema „Analiza transparenței, a metodologiei și a resurselor studiilor și evaluărilor de impact lansate de Comisia Europeană pentru a îmbunătăți calitatea legislației europene”

(aviz din proprie inițiativă)

(2017/C 434/02)

Raportor: Denis MEYNENT

Decizia Adunării plenare 26.1.2017 Temei juridic Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură (aviz din proprie inițiativă) Secțiunea competentă Secțiunea pentru piața unică, producție și consum Data adoptării în secțiune 5.9.2017 Data adoptării în sesiunea plenară 20.9.2017 Sesiunea plenară nr. 528 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 142/0/5

1. Concluzii și recomandări

1.1. Comitetul reamintește că obiectivul primordial al programului REFIT (1) este de a îmbunătăți calitatea și eficiența legislației europene și de a elabora norme simple, ușor de înțeles și coerente, fără a pune sub semnul întrebării obiectivele strategice deja stabilite ale politicilor UE și fără a acționa în detrimentul protecției cetățenilor, consumatorilor, lucrătorilor și al dialogului social sau al mediului (2). Reglementările europene sunt un factor esențial de integrare. Dacă au proporții adecvate, ele devin o garanție importantă de protecție, de promovare a legislației europene și de securitate juridică pentru toți actorii și cetăţenii europeni (3).

1.2. În ciuda progreselor înregistrate până în prezent, în special sub influența lucrărilor Comitetului de analiză a reglementării (CAR), CESE ar dori ca ecosistemul european în domeniul evaluării de impact să evolueze în continuare, în vederea creșterii calității și a promovării includerii societății civile organizate în conceperea și punerea în aplicare a legislației.

1.3. În acest scop, sunt esențiale în special următoarele aspecte: — caietul de sarcini privind studiile preliminare sau complementare trebuie să fie transparent, accesibil, pluralist și să incite la formularea de scenarii alternative care să evidențieze în mod clar consecințele reale ale diferitelor opțiuni posibile; — registrul european de evaluări ale impactului și toate datele relevante disponibile (științifice, statistice etc.), inclusiv avizul părților interesate, trebuie să fie disponibile și accesibile în celelalte limbi ale UE, mai ales sintezele analizelor de impact; — trebuie să se asigure caracterul echilibrat al evaluărilor de impact pentru fiecare propunere legislativă, conferindu-se dimensiunilor economice, sociale și ecologice, inclusiv IMM-urilor și microîntreprinderilor, întreaga importanță ce le revine.

1.4. Comitetul pledează pentru o abordare calitativă, care să funcționeze în egală măsură cu analiza cantitativă și să ia în considerare obținerea beneficiilor așteptate din partea legislației.

1.5. Comitetul cere Comisiei să se asigure că reducerea sarcinilor legislative și administrative nu compromite eficacitatea şi calitatea globală a politicilor Uniunii, mai ales în domeniul social și de mediu, al protecției consumatorilor și în raport cu IMM-urile și microîntreprinderile.

1.6. În sfârșit, în cadrul evaluării de impact, Comitetul dorește următoarele: — să se respecte o abordare metodologică convergentă între Parlamentul European (PE), Consiliu și Comisie, în domeniul evaluării de impact, care să poată fi pusă la dispoziția organelor consultative, în vederea facilitării lucrărilor respective ale instituțiilor și a formulării de amendamente și avize; — să se consolideze implicarea Comitetului în controlul calității, dându-i-se posibilitatea de a analiza anumite evaluări de impact, din punct de vedere metodologic și de luare în considerare a dimensiunilor sociale, de mediu sau teritoriale. În această privință, Comitetul insistă asupra necesității de a se ține seama în mod sistematic și concret de articolul 9 din TFUE; — să se desfăşoare schimburi periodice cu CAR privind metodele de evaluare a impactului și bunele practici, în special cele care vizează ocuparea forței de muncă sau coeziunea teritorială, ori care ar putea afecta IMM-urile sau microîntreprinderile.

2. Introducere

2.1. Evaluarea de impact se prezintă ca un demers de evaluare continuă și critică a consecințelor, pozitive și negative, ale reglementărilor preconizate ale UE, la nivel economic, social și de mediu. La cincisprezece ani de la lansare, evaluarea de impact a devenit una dintre pietrele de încercare ale agendei UE pentru o mai bună legiferare.

2.2. Sistemul evaluării de impact intervine într-un stadiu incipient al ciclului politic. Evaluarea de impact precede orice nouă inițiativă care ar putea avea efecte economice, de mediu și sociale. O evaluare și o verificare a adecvării (fitness check) ale legislației existente sau ale politicilor Uniunii sunt, de asemenea, realizate, în mod regulat. Etapa inițială a evaluării de impact (inception impact assessment) trasează direcțiile principale ale evaluării de impact, prin trecerea în revistă a diferitelor tipuri de opțiuni (de la statu quo la o armonizare completă). Ulterior, intervine evaluarea de impact propriu-zisă, al cărei proiect este revizuit de CAR. După etapa de punere în aplicare a legislației, o evaluare analizează eficacitatea, eficiența, relevanța și valoarea adăugată europeană a legislației respective. CAR trece în revistă principalele evaluări ale legislației UE. Principiul unei mai bune legiferări este, așadar, prezent în toate etapele procedurii. El tinde să se deschidă, din ce în ce mai mult, către părțile interesate, la fiecare etapă, prin intermediul a numeroase mecanisme consultative.

2.3. Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare (AII), din luna mai 2015 (4), reflectă poziția comună a celor trei instituții cu privire la evaluarea de impact. Având în vedere progresele, Comitetul reține două învățăminte principale: — lipsa unei metodologii comune: fiecare instituție este responsabilă de definirea propriei metode de evaluare, chiar dacă lucrările trebuie întotdeauna să aibă ca punct de plecare evaluarea de impact a Comisiei, pentru a asigura o abordare convergentă; — necesitatea ca Parlamentul şi Consiliul să se angajeze să efectueze o analiză de impact prealabilă depunerii de amendamente „substanțiale”, atunci când acest lucru se impune.

2.4. Înființat în mai 2015, CAR a avut nevoie de aproape doi ani pentru a funcționa în formație completă. Acesta dispune de o autoritate consolidată și de responsabilități extinse, care includ examinarea calității proiectelor de evaluare a impactului, verificarea adecvării și evaluări majore ale legislației existente a UE (5). Profesionalizarea CAR a redus subestimarea luării în considerare a impactului social și de mediu. CAR a examinat 60 de AI în 2016, dintre care 25, adică 42 %, au primit un aviz inițial negativ, obligându-i pe autorii acestora la o nouă prezentare a evaluării în fața Comitetului. În prezent, Comitetul își limitează avizele la evaluarea de impact. În viitor, CESE ar putea analiza în mod util modul în care propunerea legislativă reflectă evaluarea de impact și modul în care ține cont de aceasta.

3. Evaluarea procedurii de evaluare a impactului

3.1. O evaluare a impactului multidimensională

3.1.1. Evaluarea impactului se bazează pe un set de criterii și teste în special în ceea ce privește impactul: — economic, social și de mediu; — asupra consumatorilor; — asupra micilor întreprinderi și a microîntreprinderilor; — asupra comerțului și a investițiilor internaționale; — asupra sarcinilor administrative și legislative; — în materie de subsidiaritate și proporționalitate; — la nivelul coeziunii regionale și teritoriale.

3.1.2. Evaluările de impact ale Comisiei au, în principiu, un caracter integrat, acoperind, pentru fiecare caz, cele mai semnificative și relevante impacturi economice, sociale și de mediu.

3.1.3. De-a lungul anilor, Consiliul și, uneori, PE au adăugat cereri de criterii suplimentare: — un test privind dimensiunea externă a competitivității (competitiveness proofing); — un test privind respectarea drepturilor fundamentale; — un test privind compatibilitatea propunerilor cu economia digitală; — un test privind respectarea principiului inovării.

3.1.4. Aceste diverse criterii impun, uneori, Comisiei, să încerce să echilibreze diversele obiective și preocupări: să clasifice criteriile; să decidă dacă un anumit criteriu trebuie să aibă prioritate față de altele, cum ar fi criteriul(criteriile) decisiv(e); să arbitreze opțiunile politice cu privire la criteriile concurente: — subsidiaritatea în raport cu armonizarea; — competitivitatea în raport cu protecția socială și calitatea locurilor de muncă; — principiul precauției în raport cu principiul inovării etc.

3.1.5. Studiul privind sistemul Comisiei în materie de evaluare a impactului, realizat în 2007 de către The Evaluation Partnership (TEP) (6), un consultant britanic privat, a raportat o serie de disfuncționalități, în special în ceea ce privește protecția socială și de mediu. Potrivit TEP, calitatea slabă a evaluărilor de impact s-a datorat erorilor de sincronizare a mecanismelor de control al calității evaluărilor, în lipsa monitorizării și a sprijinirii evaluărilor de impact (formare, coordonare, date incomplete sau date lipsă etc.). În 2010, Curtea de Conturi a considerat că „în practică, evaluările de impact ale Comisiei prezentau o asimetrie între cei trei piloni, precum și între costuri și beneficii” (7).

3.1.6. În acest sens, Comitetul își reiterează solicitarea ca articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (8) să fie utilizat în mod sistematic ca bază de lucru pentru evaluare (9).

3.2. Setul de instrumente pentru o mai bună legiferare (10) cu privire la protecția socială și ocuparea forței de muncă

3.2.1. Un set de instrumente (toolbox) a fost elaborat de către Comisie în Comunicarea sa (11) din 19 mai 2015 privind o mai bună legiferare. Acesta oferă un ghid detaliat pentru evaluarea de impact prin intermediul a 59 de instrumente (mijloace, criterii, teste etc.) care ar trebui să vină în ajutorul Comisiei, dar și al autorităților competente ale statelor membre.

3.2.2. Printre cele 59 de instrumente propuse, două prezintă un interes deosebit pentru CESE. Este vorba de instrumentul nr. 7 (requirements for social partner initiatives –„exigențe privind inițiativele partenerilor sociali”) și nr. 25 (employment, working conditions, income distribution and inequality – „locuri de muncă, condiții de muncă, repartizarea veniturilor și inegalități”).

3.2.3. În realitate, aceste instrumente se prezintă, mai degrabă, ca o listă orientativă de chestiuni ce trebuie luate în considerare în cazul unei inițiative care ar avea un impact social sau asupra locurilor de muncă. Întrebările sunt de ordin general, neutre și insuficient axate pe acțiuni. Astfel, instrumentul nr. 25 pune, printre altele, următoarele întrebări: — Opțiunea are drept rezultat crearea directă sau pierderea de locuri de muncă în anumite sectoare, ocupații, niveluri de calificare, regiuni, țări (sau o combinație a acestora), cu consecințe asupra grupurilor sociale și/sau specifice? Care sunt acestea? — Opțiunea afectează, în mod direct sau indirect, protecția locurilor de muncă, în special calitatea contractelor de muncă, riscul de muncă nedeclarată sau munca independentă fictivă? — Opțiunea va avea un impact asupra inegalităților și repartizării veniturilor și a bogăției în Uniune sau într-una din regiunile sale?

3.2.4. Aceste întrebări se reduc, de multe ori, la descrierea unei serii de consecințe posibile, pozitive sau negative. Ele stimulează doar în mică măsură dezvoltarea de analize aprofundate în ceea ce privește calitatea și, în special, numărul locurilor de muncă.

3.2.5. Mai mult, s-ar părea că, în anumite cazuri, criteriile sociale și de mediu nu sunt reluate în mod sistematic și aprofundat în evaluările de impact ale Comisiei, și aceasta de mai mulți ani (12), chiar în cazul în care Comisia susține, în ceea ce o privește, că, în cadrul evaluărilor de impact, ține seama de impactul social în 70 % din cazuri și de impactul asupra mediului în 45 % din cazuri.

3.3. O metodologie a Comisiei care trebuie precizată

3.3.1. Direcțiile generale (DG) sunt responsabile de metodele de analiză și de modelele pe care se bazează serviciile Comisiei pentru a stabili propunerile lor legislative. Cel mai adesea, direcțiile generale efectuează evaluări de impact pe plan intern, pe baza orientărilor privind evaluarea de impact (13) și a „setului de instrumente”. În unele cazuri, direcția generală în cauză face apel la un consultant extern, selectat pe baza unei proceduri deschise și transparente, pentru a aprofunda un anumit punct al evaluării de impact.

3.3.2. Din ansamblul de 59 de instrumente din set, numai două sau trei par să fie potrivite pentru a ghida decizia în ceea ce privește calitatea locurilor de muncă, protecția socială, nivelul de remunerare etc. Acest lucru este în mod clar un domeniu în care setul de instrumente trebuie consolidat.

3.4. Evoluția progresivă a evaluării de impact către reducerea costurilor?

3.4.1. Cuantificarea sarcinilor de reglementare și administrative

3.4.1.1. Programul REFIT are ca scop identificarea sarcinilor inutile, a incoerențelor sau a măsurilor ineficiente și luarea de măsuri necesare pentru remedierea acestora. În 2013, în cadrul REFIT, a fost realizată o cartografiere a întregului cadru legislativ al UE.

3.4.1.2. Consiliul „Competitivitate” al UE a solicitat Comisiei să elaboreze și să stabilească obiective de reducere a sarcinilor în domeniile în care acestea sunt deosebit de împovărătoare, în special pentru IMM-uri (14).

3.4.1.3. Consiliul „Competitivitate” din 26 mai 2016 a salutat, de asemenea „angajamentul Comisiei din Acordul interinstituțional de a furniza o cuantificare suplimentară a eforturilor sale de simplificare și de reducere a sarcinilor administrative, de a prezenta un studiu anual referitor la sarcina de reglementare și, acolo unde este posibil, de a cuantifica potențialul de reducere a sarcinii de reglementare sau de economisire al propunerilor individuale sau al actelor legislative” (15).

3.4.2. Comitetul solicită Comisiei să se asigure că reducerea sarcinilor de reglementare și administrative nu afectează eficacitatea şi calitatea globală a politicilor Uniunii, mai ales în domeniul social, al mediului sau al protecției consumatorilor, și nici în ceea ce privește IMM-urile și microîntreprinderile.

4. Propuneri și recomandări

4.1. În ciuda progreselor deja înregistrate, ecosistemul european privind evaluarea de impact are nevoie în continuare de îmbunătățiri. Propunem șapte direcții de îmbunătățire pentru a consolida calitatea evaluării de impact și pentru a favoriza includerea societății civile organizate în conceperea și punerea în aplicare a legislației.

4.2. Un caiet de sarcini pentru studiile în materie de evaluări de impact care să fie transparent, accesibil și pluralist

4.2.1. Comitetul solicită Comisiei să indice mai clar metodologia utilizată pentru a calcula impactul inițiativei sale, domeniul de aplicare al studiului și eventualele sale limitări (limite teritoriale, grupuri țintă etc.).

4.2.2. În cazul în care componente sau subcomponente semnificative ale evaluării de impact sunt externalizate, Comitetul solicită ca numele câștigătorului acestora să fie publicat.

4.2.3. Este important ca specificațiile din caietul de sarcini să descrie în mod clar scenarii alternative care să prezinte consecințele tuturor opțiunilor posibile, referitoare printre altele, la: — competitivitatea UE și a întreprinderilor europene; — protecția socială sau de mediu; — dezvoltarea întreprinderilor mici și a microîntreprinderilor; — egalitatea între femei și bărbați; — coeziunea teritorială etc.

4.2.4. Este important ca, în cele din urmă, să fie preferată o propunere care să combine cât mai bine diferitele dimensiuni în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din TUE (16) și cu articolul 9 din TFUE (17).

4.2.5. Pentru a sprijini colegiuitorii în elaborarea amendamentelor lor, evaluarea de impact trebuie să ofere metode alternative, care să ia în considerare, de exemplu, scenarii mai favorabile pentru ocuparea forței de muncă, protecția socială sau de mediu, coeziunea teritorială sau politica de protecție a consumatorilor.

4.3. Extinderea registrului european de evaluări de impact

4.3.1. Transparența este o condiție indispensabilă pentru o bună guvernare. Un registru (18) de documente ale Comisiei prezintă lista de evaluări de impact și de avize corespunzătoare ale CAR. Acest registru este, totuși, puțin cunoscut publicului şi este disponibil numai în limba engleză.

4.3.2. Prin urmare, Comitetul solicită Comisiei să aibă în vedere o mai bună popularizare a site-ului, în colaborare cu organizaţiile intermediare, să includă în el punctele de vedere ale părților interesate și studiile relevante, mai ales sintezele evaluărilor de impact, și să faciliteze lectura acestuia în alte limbi ale UE.

4.4. Necesitatea unei abordări calitative

4.4.1. CESE solicită ca abordarea cantitativă sau monetară să funcționeze în egală măsură cu o abordare calitativă, care pune accentul pe dimensiunea umană de proximitate, de egalitate de gen și de contact cu realitatea. Motivele pentru care este necesară investiția într-o abordare calitativă sunt, în special, următoarele: — dificultatea de a determina efectele pe termen mediu și lung pentru interesul general al UE. Abordările prin intermediul costurilor reușesc cu dificultate să capteze evoluțiile reale în termeni societali sau de dezvoltare durabilă; — absența de informații disponibile sau fiabile. Metodele econometrice și cantitative nu pot calcula ansamblul efectelor. Cel mai adesea, acestea se reduc, pur și simplu, la generalizarea și agregarea datelor, de multe ori parțiale și incomplete, ignorând elemente de informații nemăsurabile: calitatea dialogului social, evoluția protecției sociale, gradul de includere regională, nivelul real de precaritate și de excludere etc.; — imposibilitatea de a compara informațiile. Metodele cantitative diferă prin natura lor. Mostrele, anii de referință, datele științifice, variază de la metodă la metodă. Prin urmare, este adesea dificil de a face comparații între metode și a trage învățăminte utile din ele; — confidențialitatea. Abordările confidențiale se bazează pe eșantioane, studii, sondaje parțiale. Prin natura lor, aceste abordări omit anumite informații confidențiale privind climatul social dintr-o întreprindere, o ramură de activitate sau un sector.

4.4.2. Evaluările de impact trebuie să prezinte întotdeauna o abordare de tip costuri-beneficii. Reducerea numărului de boli, a perturbărilor, a emisiilor poluante și a accidentelor nu va putea fi niciodată determinată pe baza unei baze de date exclusiv cantitative, iar o concurență mai corectă, un comerț echitabil și condiții mai bune de muncă nu vor putea fi determinate doar în urma unor evaluări cantitative. Este esențial ca Comisia să acorde prioritate unei analize calitative, în beneficiul tuturor părților interesate.

4.5. Necesitatea unei abordări metodologice convergente la nivelul matricei de cercetare

4.5.1. Deși Acordul interinstituțional a ajuns la concluzia că fiecare instituție ar putea dezvolta o metodologie proprie, Comitetul propune ca un studiu de fond, deschis și Comitetului, să se desfășoare în această privință între Parlamentul European, Consiliu și Comisie.

4.5.2. Este vorba mai puțin de a sugera o metodologie unitară și, mai curând, de a găsi un acord prealabil privind o matrice metodologică convergentă, și anume privind elementele metodologice de bază, cum ar fi definirea domeniului de aplicare a studiului, a strategiei de cercetare, alegerea instrumentelor, opțiunile preferate etc.

4.5.3. Pe termen lung, intenția este de a favoriza un dialog, fiind vorba de alegeri metodologice privilegiate de Comisie pentru facilitarea activității de amendare a fiecărei instituții.

4.5.4. În acest fel, propunerile Comitetului, formulate în acest cadru, ar putea genera o reacție mai favorabilă din partea colegiuitorilor.

4.6. Evaluarea specifică a calității evaluărilor de impact, efectuată de către CESE

4.6.1. CESE dispune de o unitate dedicată evaluării calitative ex post a anumitor legislații europene vizate. În viitor, această unitate ar putea facilita activitatea membrilor Comitetului și ar putea, de asemenea, analiza anumite evaluări de impact, revizui aspectele metodologice și prezenta o opinie cu privire la posibila luare în considerare a dimensiunilor economice, sociale, de mediu sau teritoriale. Această activitate ar facilita, de asemenea, elaborarea de potențiale avize consultative ale CESE cu privire la proiectele legislative pregătite chiar de aceste evaluări de impact.

4.6.2. Ar trebui instituit un dialog regulat între CESE și Comisia Europeană în ceea ce privește consultările și evaluările de impact.

4.7. Cooperarea dintre CESE și CAR

4.7.1. Este necesar un studiu privind căi de colaborare informale, dar totuși regulate, între Comitet și CAR.

4.7.2. Dincolo de schimburile de opinii neoficiale și de cooperările ocazionale, este important să se promoveze o colaborare dinamică cu Comitetul în două direcții: — schimburi regulate de opinii privind abordările metodologice în materie de evaluare a impactului și de cele mai bune practici, în ceea ce privește modificările substanțiale aduse propunerilor Comisiei și exercițiul de simplificare și de reducere a sarcinii de reglementare; — o consultare corespunzătoare a Comitetului, înainte de orice iniţiativă a Comisiei care prezintă o importanţă majoră sub aspect social, al ocupării forței de muncă și al coeziunii teritoriale în cadrul evaluării de impact. În acest sens, Comitetul ar trebui să fie unul dintre destinatarii evaluărilor preliminare (Inception Evaluation) și ai evaluărilor de impact ale Comisiei.

4.7.3. La rândul său, Comitetul va elabora, dacă este cazul, o sinteză a principalelor sale recomandări privind domeniul de aplicare al analizei de impact propriu-zise și va comunica orice alte date sau informații care s-ar putea dovedi relevante pentru evaluările de impact realizate de Comisie și pentru analizele aferente ale CAR.

4.7.4. De asemenea, Comitetul își va prezenta evaluarea ex post privind punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației.

Bruxelles, 20 septembrie 2017. Președintele Comitetului Economic și Social European Georges DASSIS

(1) Prescurtarea se referă la Programul privind o reglementare adecvată și funcțională.

(2) JO C 303, 19.8.2016, p. 45.

(3) JO C 303, 19.8.2016, p. 45.

(4) Acord interinstituțional privind o mai bună legiferare (JO L 123, 12.5.2016, p. 1).

(5) În raportul său anual din 2016 https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/regulatory-scrutiny-board_en#annual-reports

(6) The Evaluation Partnership Limited (2007), http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/key_docs_en.htm

(7) „Evaluările de impact în cadrul instituțiilor UE: Un instrument util în sprijinul procesului decizional?”, Raportul special nr. 3/2010 al Curții Europene de Conturi, punctul 64, p. 36.

(8) Articolul 9 din TFUE stipulează: „În definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane.”

(9) JO C 24, 28.1.2012, p. 29.

(10) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_tool_ro.htm

(11) „Orientări pentru o mai bună legiferare”, SWD(2015) 111, 19 mai 2015.

(12) Renda A., Schrefler L., Luchetta G. și Zavatta R. (2013), Assessing the costs and benefits of regulation. Un studiu realizat de CEPS – Economisti Associati pentru Comisia Europeană.

http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/131210_cba_study_sg_final.pdf, citat de Isabelle Schömann în EU Refit machinery ‘cutting red tape’ at the cost of the acquis communautaire, în Policy brief 5/2015, Institutul European al Sindicatelor (ETUI), 2015.

(13) Orientările Comisiei privind evaluarea de impact și alte materiale anexe sunt disponibile la adresa următoare: http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/index_ro.htm

(14) Punctul 9 din Concluziile Consiliului privind o mai bună reglementare pentru consolidarea competitivității, documentul 8849/16 din 18 mai 2016.

(15) Punctul 7 din Concluziile Consiliului din 26 mai 2016 privind o mai bună reglementare pentru consolidarea competitivității, documentul 8849/16 din 18 mai 2016.

(16) „Uniunea instituie o piață internă. Aceasta acționează pentru dezvoltarea durabilă a Europei, întemeiată pe o creștere economică echilibrată și pe stabilitatea prețurilor, pe o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, precum și pe un nivel înalt de protecție și de îmbunătățire a calității mediului. Aceasta promovează progresul științific și tehnic.”

(17) A se vedea nota de subsol 6.

(18) Registrul poate fi consultat pe site-ul Comisiei Europene la adresa: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia