COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 27.10.2016 COM(2016) 698 final 2016/0344(NLE) Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de stabilire, pentru anul 2017, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit din Uniune, în anumite ape din afara acesteia



EXPUNERE DE MOTIVE 1.CONTEXTUL PROPUNERII •Motivele și obiectivele propunerii Este necesar ca toate regulamentele referitoare la posibilitățile de pescuit să limiteze exploatarea stocurilor de pește la niveluri care trebuie să fie în concordanță cu obiectivele generale ale politicii comune în domeniul pescuitului (PCP). În acest sens, Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului („regulamentul de bază al PCP”) stabilește obiectivele propunerilor anuale cu privire la limitarea capturilor și a efortului de pescuit, pentru a garanta că activitățile de pescuit desfășurate în Uniune sunt sustenabile din punct de vedere ecologic, economic și social. Exercițiul de stabilire a posibilităților de pescuit reprezintă un ciclu anual de gestionare (bienal în cazul stocurilor de pești de adâncime). Această frecvență anuală nu exclude însă introducerea unor abordări pe termen lung în materie de gestionare. Uniunea a înregistrat progrese în acest sens, iar principalele stocuri de interes comercial fac în prezent obiectul unor planuri multianuale de gestionare. Capturile totale admisibile (TAC) și plafoanele de efort anuale trebuie să corespundă acestor planuri. Prezenta propunere conține posibilități de pescuit pe care Uniunea le stabilește în mod autonom. Cu toate acestea, ea cuprinde, de asemenea, posibilități de pescuit rezultate în urma unor consultări multilaterale sau bilaterale privind activitățile de pescuit. Rezultatul este pus în aplicare prin prevederea unei alocări interne între statele membre conform principiului stabilității relative. Astfel, prezenta propunere se referă, în afară de stocurile autonome ale Uniunii, și la: stocurile comune, și anume stocurile gestionate în comun cu Norvegia în Marea Nordului și în Skagerrak sau cele reglementate de acordurile încheiate de statele costiere cu Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC); posibilitățile de pescuit care rezultă din acorduri încheiate în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP). În prezenta propunere, anumite posibilități de pescuit sunt marcate cu „pm” (pro memoria). Acest lucru se datorează faptului că: –avizele pentru unele stocuri nu sunt disponibile la momentul adoptării propunerii; sau –anumite limitări ale capturilor și alte recomandări din partea ORGP relevante nu au fost încă adoptate, deoarece reuniunile lor anuale nu au avut încă loc; sau –pentru anumite stocuri din apele Groenlandei, precum și pentru stocurile gestionate în comun sau care fac obiectul unor schimburi cu Norvegia și cu alte țări terțe, deocamdată nu sunt disponibile cifre, așteptându-se concluziile consultărilor care vor avea loc în noiembrie și decembrie 2016 cu aceste țări; sau –în cazul unor TAC-uri s-au primit avizele, dar evaluarea este încă în curs de desfășurare. Se propune ca TAC-urile pentru anumite specii de pești cu durată scurtă de viață (uvă, capelin și șprot) să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Acest lucru este necesar deoarece avizele științifice pentru aceste specii sunt emise cu puțin timp înainte de începerea activităților de pescuit, lăsând foarte puțin timp procedurilor legislative. Actele de punere în aplicare sunt utilizate și pentru ajustările necesare la regimurile de gestionare a efortului. Prezentarea generală a stocurilor Ca de obicei, Comisia a trecut în revistă situația la care trebuie să răspundă propunerile privind posibilitățile de pescuit prin comunicarea sa anuală referitoare la consultarea privind posibilitățile de pescuit [COM(2016)396 final, denumită în continuare „comunicarea”]. Comunicarea oferă o imagine de ansamblu asupra stării stocurilor, pe baza constatărilor avizelor științifice disponibile. La 30 iunie 2016, ca răspuns la cererea Comisiei, Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) a emis avizul anual privind majoritatea stocurilor de pește vizate de prezenta propunere. ICES a luat în considerare orientările prezentate de Comisie în comunicarea sa. Avizele științifice puse la dispoziție de ICES depind strict de datele disponibile: numai stocurile pentru care există date suficiente și fiabile pot fi evaluate în întregime pentru a se emite estimări legate de dimensiunea lor și previziuni cu privire la modul în care vor reacționa la diversele scenarii de exploatare (așa-numitele „tabele de opțiuni de captură”). Dacă sunt disponibile date suficiente, organismele științifice sunt în măsură să furnizeze estimări ale ajustărilor posibilităților de pescuit care vor face ca stocul respectiv să își atingă producția maximă sustenabilă (maximum sustainable yield – MSY). La aceste avize se va face referire ulterior ca „avize MSY”. În alte cazuri, organismele științifice se bazează pe o abordare care are la bază principiul precauției pentru a face recomandări cu privire la nivelul la care ar trebui să se situeze posibilitățile de pescuit. Metodologia urmată de ICES în acest scop este prezentată în materialele ICES publicate legate de punerea în aplicare a avizelor referitoare la stocuri cu date limitate.

Toate posibilitățile de pescuit propuse se conformează avizelor științifice cu privire la starea stocurilor primite de Comisie, care au fost utilizate în modul prezentat în comunicare. Obligația de debarcare introdusă prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 Obligația de debarcare introdusă prin regulamentul de bază al PCP devine aplicabilă în mod progresiv între 2015 și 2019. În 2019, toate stocurile care fac obiectul unui TAC vor face obiectul obligației de debarcare. Începând cu 1 ianuarie 2016, anumite activități de pescuit de specii demersale din apele Mării Nordului, ale Atlanticului de nord-vest și ale Atlanticului de sud-vest fac obiectul obligației de debarcare. Pe baza recomandărilor comune transmise de statele membre și în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, Comisia a adoptat regulamente delegate de stabilire a planurilor specifice privind capturile aruncate înapoi în mare. În 2016, statele membre au prezentat recomandări comune actualizate, în vederea extinderii treptate a obligației de debarcare începând cu 1 ianuarie 2017. Odată cu introducerea obligației de debarcare și în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit propuse trebuie să reflecte trecerea de la cantitatea debarcată la cantitatea capturată, dat fiind că aruncarea capturilor înapoi în mare nu mai este permisă. Acest lucru se realizează pe baza avizelor științifice primite pentru stocurile de pește din cadrul activităților de pescuit menționate la articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază al PCP. Posibilitățile de pescuit ar trebui stabilite, de asemenea, în conformitate cu alte dispoziții relevante, cum ar fi articolul 16 alineatele (1) (referitor la principiul stabilității relative) și (4) (referitor la obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului și la regulile prevăzute în planurile multianuale). În consecință, Comisia va propune creșteri ale TAC-urilor pentru stocurile care vor face obiectul obligației de debarcare în 2017. În cazul în care capturile din același stoc trebuie debarcate în cadrul activităților de pescuit care vor face obiectul obligației de debarcare în 2017, însă alte capturi din același stoc pot fi încă debarcate (realizate în cadrul activităților de pescuit care vor face obiectul obligației de debarcare în 2018 și în 2019), Comisia va propune, pe baza celor mai bune date disponibile, creșteri ale TAC-urilor corespunzătoare cantităților care vor trebui debarcate. O serie de stocuri vor face obiectul unor alocări suplimentare, pentru a compensa capturile aruncate anterior înapoi în mare, care vor trebui debarcate. Aceste alocări suplimentare vor fi calculate pe baza datelor transmise de statele membre. Până la transmiterea acestor date, s-a decis să se includă, pentru moment, în propunerea Comisiei cifrele fără alocările suplimentare. Alocările suplimentare vor fi adăugate de îndată ce sunt furnizate datele care permit calcularea lor. În cele din urmă, trebuie luate în considerare legăturile dintre regulamentul de bază al PCP și Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului. Acesta din urmă stabilește condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a TAC-urilor, inclusiv dispoziții privind flexibilitatea în temeiul articolelor 3 și 4 pentru stocurile cu TAC-uri de precauție, respectiv pentru cele cu TAC-uri analitice. În temeiul articolului 2 din regulamentul respectiv, atunci când stabilește TAC-urile, Consiliul trebuie să decidă cu privire la stocurile pentru care nu se aplică articolele 3 și 4, în special în funcție de starea biologică a stocurilor. Mai recent, a fost introdus un alt mecanism de flexibilitate, prin articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Prin urmare, pentru a evita o flexibilitate excesivă, care ar submina principiul exploatării raționale și responsabile a resurselor biologice marine vii și ar împiedica realizarea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului, ar trebui clarificat faptul că articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se pot aplica în plus față de flexibilitatea de la an la an, prevăzută la articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Măsuri referitoare la bibanul-de-mare Potrivit evaluării ICES, stocurile de biban-de-mare din Canalul Mânecii, Marea Celtică, Marea Irlandei și sudul Mării Nordului continuă să se diminueze. Acest lucru nu este însă surprinzător, întrucât, conform previziunilor, vor fi necesari între 4 și 7 ani pentru ca măsurile reparatorii să dea rezultate care se vor reflecta în evaluare. Există un prim semnal care indică un nivel mai ridicat al recrutării. Obiectivul imediat al măsurilor de gestionare rămâne același, și anume de a oferi protecție populațiilor reproducătoare și de a reduce în măsura posibilului alți factori de mortalitate. Deși s-a înregistrat o scădere semnificativă a debarcărilor în 2015 și 2016, măsurile trebuie consolidate și continuate. •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică Măsurile propuse sunt concepute în conformitate cu obiectivele și normele politicii comune în domeniul pescuitului și cu politica de dezvoltare durabilă a Uniunii. •Coerența cu alte politici ale Uniunii Măsurile propuse sunt coerente cu alte politici ale Uniunii, în special cu politicile din domeniul mediului. 2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA •Temeiul juridic Temeiul juridic al prezentei propuneri îl constituie articolul 43 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Obligațiile Uniunii în ceea ce privește exploatarea sustenabilă a resurselor acvatice vii decurg din obligațiile prevăzute la articolul 2 din regulamentul de bază al PCP. •Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive) Propunerea este de competența exclusivă a Uniunii, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (d) din tratat. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. •Proporționalitatea

Propunerea respectă principiul proporționalității din următorul motiv: PCP este o politică comună. În conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat, Consiliului îi revine obligația de a adopta măsuri de stabilire și de alocare a posibilităților de pescuit. Propunerea de regulament al Consiliului alocă posibilități de pescuit statelor membre. În conformitate cu articolele 16 și 17 din regulamentul de bază, statele membre procedează ulterior, la rândul lor, la alocarea acestor posibilități regiunilor și operatorilor, după cum consideră adecvat. Prin urmare, statele membre dispun de o marjă de manevră semnificativă în luarea deciziilor legate de modelul socioeconomic pe care îl aleg pentru exploatarea posibilităților de pescuit care le sunt alocate. Propunerea nu are implicații financiare noi pentru statele membre. Prezentul regulament este adoptat anual de Consiliu, iar mijloacele publice și private de implementare a acestuia există deja. •Alegerea instrumentului Instrumentul propus: regulament. 3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI •Evaluări ex-post/verificări ale adecvării legislației existente Regulamentul privind posibilitățile de pescuit este revizuit de mai multe ori pe an cu scopul de a introduce modificările necesare pentru a ține seama de cele mai recente avize științifice și de alte evoluții. •Consultarea părților interesate (a)Metodele de consultare, principalele sectoare vizate și profilul general al respondenților Comisia s-a consultat cu părțile interesate, în special prin intermediul consiliilor consultative (CC), precum și cu statele membre, în legătură cu abordarea pe care a propus-o pentru diversele sale propuneri referitoare la posibilitățile de pescuit, pe baza comunicării sale privind posibilitățile de pescuit pentru 2017. În plus, Comisia a urmat orientările prezentate în Comunicarea sa către Consiliu și Parlamentul European referitoare la îmbunătățirea consultării privind gestionarea pescuitului comunitar [COM(2006) 246 final], care stabilește principiile de bază ale așa-numitului proces de „anticipare”. (b)Sinteza răspunsurilor și modul în care au fost luate în considerare Reacția la comunicarea Comisiei privind posibilitățile de pescuit menționată mai sus reflectă opiniile părților interesate asupra evaluării efectuate de Comisie în ceea ce privește situația resurselor și modul de asigurare a gestionării corespunzătoare a acestora. La formularea propunerii, Comisia a luat în considerare aceste răspunsuri. •Obținerea și utilizarea expertizei În ceea ce privește metodologia utilizată, Comisia a consultat, după cum s-a indicat deja, Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES). Avizele ICES se bazează pe un cadru elaborat de grupurile sale de experți și de organismele cu putere de decizie și sunt emise în conformitate cu Memorandumul de înțelegere încheiat cu Comisia. Obiectivul final este aducerea și menținerea stocurilor la niveluri care să permită o producție maximă sustenabilă (MSY). Acest obiectiv a fost inclus în mod expres în regulamentul de bază al PCP, în care se precizează, la articolul 2 alineatul (2), că „rata de exploatare a producției maxime sustenabile trebuie obținută acolo unde este posibil, până în 2015, și [...] până în 2020, pentru toate stocurile”. Această dispoziție reflectă angajamentul asumat de Uniune în raport cu concluziile Summitului mondial privind dezvoltarea durabilă desfășurat în 2002 la Johannesburg și cu planul de implementare propus cu acest prilej. După cum s-a subliniat deja, pentru anumite stocuri sunt deja disponibile informații cu privire la nivelul producției maxime sustenabile. Printre ele se numără stocuri foarte importante din perspectiva volumului de capturi și a valorii comerciale, cum sunt stocurile de merluciu, cod, pește-pescar, limbă-de-mare, specii de cardină, eglefin și langustină. Atingerea obiectivului privind MSY ar putea să necesite, în anumite cazuri, o reducere a ratelor de mortalitate prin pescuit și/sau o reducere a capturilor. În acest context, prezenta propunere utilizează avizele privind MSY, atunci când sunt disponibile. În conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, în care sunt propuse TAC-uri pe baza avizelor privind MSY, TAC-ul corespunde nivelului care, conform avizelor respective, ar asigura îndeplinirea obiectivului MSY în 2017. Această abordare respectă principiile prezentate în Comunicarea privind posibilitățile de pescuit pentru 2017. În cazul stocurilor cu date limitate, organismele științifice consultative emit recomandări în sensul reducerii, stabilizării sau creșterii volumului capturilor. Avizele ICES au oferit în multe cazuri orientări cantitative cu privire la astfel de variații, având la bază metodologia modificării capturilor cu maximum +/- 20 % de la un an la altul, din motive de precauție. Aceste orientări au fost utilizate pentru a stabili TAC-urile propuse. Atunci când nu au existat deloc avize științifice, s-a aplicat principiul precauției, ceea ce presupune reducerea preventivă a TAC-urilor cu 20 %. Pentru unele stocuri (în principal stocuri cu distribuție largă, rechini și pisici de mare), avizul va fi emis la toamnă. Prezenta propunere va trebui actualizată, după caz, imediat după primirea avizului. În cele din urmă, după cum s-a menționat mai sus, pentru anumite stocuri, avizele sunt utilizate în scopul implementării planurilor de gestionare convenite.

•Evaluarea impactului Domeniul de aplicare al regulamentului privind posibilitățile de pescuit este stabilit de articolul 43 alineatul (3) din tratat. Uniunea a adoptat o serie de planuri multianuale de gestionare a stocurilor de importanță economică majoră, printre care cele de cod, limbă-de-mare, cambulă de Baltica și altele. Înainte să fie adoptate, aceste planuri trebuie să facă obiectul unei evaluări a impactului. Odată intrate în vigoare, planurile stabilesc nivelurile TAC-urilor și ale efortului de pescuit care trebuie fixate pentru anul respectiv în vederea atingerii obiectivelor pe termen lung. Comisia are obligația de a-și elabora propunerea privind posibilitățile de pescuit conform acestor planuri, atât timp cât ele rămân valabile din punct de vedere științific și în vigoare. Drept urmare, numeroase posibilități de pescuit esențiale incluse în propunere sunt rezultatul evaluării impactului efectuate pentru planul care stă la baza acestora. Pentru restul, și în pofida faptului că este posibil să nu existe planuri multianuale, propunerea încearcă să evite abordările pe termen scurt în favoarea deciziilor pe termen lung privind sustenabilitatea și, ca atare, ia în considerare inițiativele părților interesate și ale consiliilor consultative, dacă ele au fost evaluate favorabil de ICES și/sau de CSTEP. În plus, propunerea Comisiei de reformă a PCP a fost elaborată pe baza unei evaluări a impactului [SEC(2011)891], în contextul căreia a fost analizat obiectivul privind MSY. Concluziile sale identifică acest obiectiv ca fiind o condiție necesară pentru atingerea sustenabilității sociale, economice și de mediu. În ceea ce privește stocurile și posibilitățile de pescuit ale ORGP partajate cu țări terțe, prezenta propunere transpune, în esență, măsuri convenite la nivel internațional. Orice elemente relevante pentru evaluarea potențialelor efecte ale posibilităților de pescuit sunt abordate în faza de pregătire și în faza de desfășurare a negocierilor internaționale în cadrul cărora posibilitățile de pescuit ale Uniunii sunt convenite cu părți terțe. •Adecvarea reglementărilor și simplificarea acestora Propunerea vizează simplificarea procedurilor administrative aflate în sarcina autorităților publice (ale Uniunii sau naționale), mai ales în ceea ce privește cerințele referitoare la gestionarea efortului de pescuit. •Drepturi fundamentale Nu se aplică 4.IMPLICAȚII BUGETARE Măsurile propuse nu vor avea implicații bugetare. 5.ALTE ELEMENTE •Planurile de implementare și mecanismele de monitorizare, evaluare și raportare Dispozițiile prezentului regulament vor fi puse în aplicare, iar gradul lor de conformitate va fi controlat în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului existentă. 2016/0344 (NLE) Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de stabilire, pentru anul 2017, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit din Uniune, în anumite ape din afara acesteia CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1)În conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat, Consiliul, la propunerea Comisiei, adoptă măsurile privind stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit. (2)Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului prevede adoptarea unor măsuri de conservare, ținându-se cont de avizele științifice, tehnice și economice disponibile, inclusiv, atunci când este cazul, de rapoartele elaborate de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) și de alte organisme consultative, precum și de avizele primite din partea consiliilor consultative. (3)Consiliului îi revine obligația de a adopta măsuri privind stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit, inclusiv anumite condiții legate funcțional de acestea, după caz. În conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit ar trebui să fie stabilite în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului prevăzute la articolul 2 alineatul (2) din regulamentul menționat. În conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din regulamentul menționat, posibilitățile de pescuit ar trebui alocate între statele membre într-un mod care să asigure relativa stabilitate a activităților de pescuit desfășurate de fiecare stat membru pentru fiecare stoc sau activitate de pescuit. (4)Capturile totale admisibile (TAC-urile) ar trebui stabilite așadar în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, pe baza avizelor științifice disponibile, ținându-se cont de aspectele biologice și socioeconomice și asigurându-se totodată un tratament echitabil al sectoarelor de pescuit, și pe baza opiniilor exprimate în cadrul consultărilor cu părțile interesate, în special în cadrul reuniunilor cu consiliile consultative interesate. (5)Obligația de debarcare menționată la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 este introdusă pentru fiecare activitate de pescuit în parte. În regiunea care face obiectul prezentului regulament, atunci când o activitate de pescuit intră sub incidența obligației de debarcare, ar trebui debarcate toate speciile vizate în cadrul respectivei activități de pescuit care fac obiectul unor limite de captură. De la 1 ianuarie 2017, obligația de debarcare se aplică pentru speciile care definesc activitățile de pescuit. Articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede că, atunci când se introduce o obligație de debarcare pentru un stoc de pește, posibilitățile de pescuit se stabilesc ținându-se cont de trecerea de la stabilirea posibilităților de pescuit pentru a reflecta debarcările la stabilirea posibilităților de pescuit pentru a reflecta capturile. Pe baza recomandărilor comune transmise de statele membre și în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, Comisia a adoptat o serie de regulamente delegate de stabilire, cu titlu temporar și pentru o perioadă de maximum trei ani, a planurilor specifice privind capturile aruncate înapoi în mare, ca măsură pregătitoare în vederea punerii integrale în aplicare a obligației de debarcare. (6)Posibilitățile de pescuit pentru stocurile de specii care fac obiectul obligației de debarcare începând cu 1 ianuarie 2017 ar trebui să compenseze capturile aruncate anterior înapoi în mare și să se bazeze pe informații și avize științifice. Pentru a se asigura o compensare corectă pentru peștele care a fost anterior aruncat înapoi în mare și va trebui să fie debarcat începând cu 1 ianuarie 2017, ar trebui să se calculeze o cantitate suplimentară în conformitate cu metodologia următoare: noile cantități debarcate ar trebui să se calculeze scăzând din cantitățile totale ale capturilor, stabilite de Consiliul Internațional pentru explorarea mării (ICES), cantitățile care vor continua să fie aruncate înapoi în mare în cursul perioadei de aplicare a obligației de debarcare; în consecință, suplimentul aplicat cantității TAC ar trebui să fie proporțional cu diferența dintre noua cantitate calculată a debarcărilor și cantitatea anterioară a debarcărilor, stabilită de ICES. (7)Conform avizului științific, situația bibanului-de-mare (Dicentrarchus labrax) din Marea Celtică, Canalul Mânecii, Marea Irlandei și sudul Mării Nordului (diviziunile ICES IVb, IVc și VIIa, VIId-VIIh) rămâne îngrijorătoare, iar stocul continuă să se diminueze. Măsurile de conservare care vizează interzicerea pescuitului de biban-de-mare ar trebui menținute în diviziunile ICES VIIa, VIIb, VIIc, VIIg, VIIj și VIIk, cu excepția apelor situate la mai puțin de 12 mile marine de liniile de bază aflate sub suveranitatea Regatului Unit. Populațiile reproducătoare de biban-de-mare ar trebui protejate, fiind limitate și mai mult capturile comerciale în 2017. Ținând seama de impactul social și economic, ar trebui permise activități limitate de pescuit cu cârlige și paragate, asigurându-se totodată un sistem de îngrădire pentru a se proteja populațiile reproducătoare. De asemenea, din cauza capturilor accidentale inevitabile de biban-de-mare de către navele dotate cu traule de fund și plase pungă, astfel de capturi accidentale ar trebui limitate la 1 % din greutatea capturii totale de organisme marine aflate la bord. Totodată, ar trebui impuse limite lunare în cazul capturilor efectuate de pescarii amatori. (8)De câțiva ani, anumite TAC-uri pentru stocurile de elasmobranchii (rechini, vulpi și pisici de mare) sunt fixate la 0, existând, totodată, o dispoziție care stabilește obligația eliberării imediate a capturilor accidentale. Motivul acestui tratament special este acela că starea de conservare a stocurilor respective este precară, iar, din cauza ratelor mari de supraviețuire ale acestor specii, capturile aruncate înapoi în mare nu determină o creștere a ratelor mortalității prin pescuit în cazul acestor stocuri, ci sunt considerate benefice pentru conservarea acestor specii. Totuși, de la 1 ianuarie 2015, capturile din aceste specii în cadrul activităților de pescuit de specii pelagice trebuie debarcate, cu excepția cazului în care fac obiectul uneia dintre derogările de la obligația de debarcare prevăzute la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Articolul 15 alineatul (4) litera (a) din regulamentul respectiv permite astfel de derogări în cazul speciilor pentru care pescuitul este interzis și care sunt identificate ca atare într-un act juridic al Uniunii adoptat în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului. Prin urmare, este oportun să se interzică pescuitul acestor specii în zonele respective. (9)În temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, pentru stocurile care fac obiectul unor planuri multianuale specifice, TAC-urile ar trebui stabilite în conformitate cu regulile prevăzute în planurile respective. Prin urmare, TAC-urile pentru stocurile de limbă-de-mare din vestul Canalului Mânecii, de cambulă de Baltica și limbă-de-mare din Marea Nordului și de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană ar trebui stabilite în conformitate cu normele prevăzute în Regulamentele (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007 și (CE) nr. 302/2009 ale Consiliului. Obiectivul pentru stocurile de bacaliar albastru, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 2166/2005 al Consiliului, este de a reconstrui respectivele stocuri până la limitele biologice de siguranță, în conformitate cu datele științifice. În conformitate cu avizele științifice, în absența unor date definitive privind nivelul țintă de biomasă a stocului de reproducere și ținând cont de schimbările limitelor biologice de siguranță, este adecvat să se fixeze TAC pe baza avizelor privind producția maximă sustenabilă furnizate de ICES, pentru a contribui la realizarea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. (10)Ca urmare a recentului exercițiu de benchmark, în ceea ce privește stocul de hering din vestul Scoției, ICES a prezentat un aviz pentru stocurile combinate de hering din diviziunile VIa, VIIb și VIIc (vestul Scoției, vestul Irlandei). Avizul vizează două TAC-uri separate (pentru zonele VIaS, VIIb și VIIc, pe de o parte, și pentru zonele Vb, VIb și VIaN, pe de altă parte). Potrivit ICES, pentru aceste stocuri trebuie elaborat un plan de refacere. Deoarece, conform avizelor științifice, planul de gestionare pentru stocul nordic nu poate fi aplicat stocurilor combinate, este adecvat să se fixeze TAC-urile pe baza avizelor privind producția maximă sustenabilă, pentru a contribui la realizarea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. (11)În cazul stocurilor pentru care nu există date suficiente sau fiabile, astfel încât să li se poată estima dimensiunea, măsurile de gestionare și nivelurile TAC ar trebui să urmeze abordarea precaută a gestionării pescuitului, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, luându-se totodată în considerare factorii specifici fiecărui stoc, mai ales informațiile disponibile privind tendințele stocurilor și considerațiile legate de activitățile de pescuit mixte. (12)Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului a introdus condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a TAC-urilor, inclusiv, la articolele 3 și 4, dispoziții privind flexibilitatea pentru TAC-urile de precauție și analitice. În temeiul articolului 2 din regulamentul respectiv, la stabilirea TAC-urilor, Consiliul trebuie să decidă cu privire la stocurile pentru care nu se aplică articolul 3 sau 4, în special în funcție de starea biologică a stocurilor. Mai recent, prin articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, a fost introdus un mecanism de flexibilitate de la an la an pentru toate stocurile care fac obiectul obligației de debarcare. Prin urmare, pentru a se evita o flexibilitate excesivă, care ar submina principiul exploatării raționale și responsabile a resurselor biologice marine vii, ar împiedica realizarea obiectivelor PCP și ar deteriora starea biologică a stocurilor, ar trebui să se prevadă că articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică TAC-urilor analitice numai atunci când nu este utilizată flexibilitatea de la an la an prevăzută la articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. (13)Avizul științific pentru speciile cu durată scurtă de viață este emis cu puțin timp înainte de începerea activităților de pescuit. Pentru a se asigura că limitările relevante ale capturilor sunt adaptate în conformitate cu avizele științifice, pentru a permite începerea acestor activități de pescuit, este oportun să se ofere Comisiei competența de a adopta acte de punere în aplicare care să stabilească limitele de captură pentru uvă în apele Uniunii din diviziunile ICES IIa și IIIa și din subzona ICES IV, pentru capelin în apele Groenlandei din subzonele ICES V și XIV și pentru șprot în diviziunea ICES IIa și în subzona ICES IV. (14)Atunci când o captură totală admisibilă pentru un stoc este alocată unui singur stat membru, respectivului stat membru trebuie să i se atribuie competențe, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din tratat, pentru a stabili nivelul acesteia. Ar trebui să se adopte dispoziții prin care să se garanteze că, atunci când stabilește nivelul unei capturi totale admisibile, statul membru respectiv acționează în deplină conformitate cu principiile și normele politicii comune în domeniul pescuitului. (15)Este necesar să se stabilească plafoanele efortului de pescuit pentru 2017 în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 509/2007, cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 676/2007, cu articolele 11 și 12 din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 și cu articolele 5 și 9 din Regulamentul (CE) nr. 302/2009, ținându-se seama totodată de Regulamentul (CE) nr. 754/2009 al Consiliului. (16)Pentru a garanta utilizarea deplină a posibilităților de pescuit, este oportun să se permită implementarea unui mecanism flexibil între unele zone TAC care vizează același stoc biologic. (17)Având în vedere cele mai recente avize științifice ale ICES și în conformitate cu angajamentele internaționale asumate în contextul Convenției pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC), este necesară limitarea efortului de pescuit pentru anumite specii de adâncime. (18)Pentru unele specii, cum ar fi anumite specii de rechini, chiar și o activitate de pescuit limitată ar putea crea un risc grav pentru conservarea acestora. Prin urmare, posibilitățile de pescuit pentru astfel de specii ar trebui restricționate complet printr-o interdicție generală de pescuit pentru speciile respective.

(19)În cadrul celei de a 11-a Conferințe a Părților la Convenția privind conservarea speciilor migratoare de animale sălbatice, care a avut loc la Quito în perioada 3-9 noiembrie 2014, mai multe specii au fost adăugate la listele de specii protejate din apendicele I și II la convenție, începând cu 8 februarie 2015. În consecință, este oportun să se prevadă protecția acestor specii în raport cu navele de pescuit din Uniune care pescuiesc în toate apele și în raport cu navele de pescuit din afara Uniunii care pescuiesc în apele Uniunii. (20)Utilizarea posibilităților de pescuit disponibile pentru navele de pescuit din Uniune prevăzute în prezentul regulament se face în condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului, în special la articolele 33 și 34 din respectivul regulament, referitoare la înregistrarea capturilor și a efortului de pescuit și la transmiterea datelor privind epuizarea posibilităților de pescuit. Prin urmare, este necesar să se precizeze codurile care trebuie utilizate de statele membre atunci când transmit Comisiei date cu privire la debarcarea stocurilor care fac obiectul prezentului regulament. (21)Potrivit avizului ICES, este oportun să se mențină un sistem specific de gestionare a uvei în apele Uniunii din diviziunile ICES IIa și IIIa și din subzona ICES IV. Dat fiind că avizul științific al ICES este așteptat abia în februarie 2017, este adecvat ca, până la emiterea acestui aviz, TAC-urile și cotele să fie fixate la zero, cu titlu provizoriu. (22)În conformitate cu procedura prevăzută în acordurile sau protocoalele privind relațiile în domeniul activităților de pescuit încheiate cu Norvegia și cu Insulele Feroe, Uniunea a organizat consultări privind drepturile de pescuit cu partenerii respectivi. În conformitate cu procedura prevăzută în acordul și protocolul privind relațiile în domeniul pescuitului încheiate cu Groenlanda, comitetul mixt a stabilit nivelul posibilităților de pescuit disponibile pentru Uniune în apele Groenlandei în 2017. Prin urmare, este necesar să se includă aceste posibilități de pescuit în prezentul regulament. [Considerent care urmează să fie modificat, ca și dispozițiile relevante la care se face trimitere, după desfășurarea noilor consultări]. (23)În cadrul reuniunii sale anuale din 2015, NEAFC a adoptat o măsură de conservare pentru stocul de sebastă din Marea Irminger care stabilește TAC-ul și cotele pentru 2016 ale părților contractante, inclusiv ale Uniunii. [Considerent care urmează să fie modificat, ca și dispozițiile relevante la care se face trimitere, după desfășurarea noilor consultări]. (24)În cadrul reuniunii sale anuale din 2015, Comisia internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) a adoptat, pentru perioada 2016-2018, o scădere a TAC-ului și a cotelor pentru tonul obez și o prelungire a TAC-urilor și a cotelor pentru marlinul albastru și alb. În plus, aceasta a confirmat TAC-urile și cotele pentru 2016 stabilite anterior pentru tonul roșu, peștele-spadă din Atlanticul de Nord, peștele-spadă din Atlanticul de Sud, tonul alb din Atlanticul de Sud și tonul alb din Atlanticul de Nord. După cum este deja cazul stocului de ton roșu, este oportun ca, în cazul pescuitului de agrement, capturile realizate în cadrul tuturor celorlalte stocuri ICCAT din anexa ID să facă, de asemenea, obiectul limitelor privind capturile adoptate de respectiva organizație, pentru a garanta faptul că Uniunea nu își depășește cotele. De asemenea, navele de pescuit din Uniune cu o lungime totală de cel puțin 20 de metri care pescuiesc ton obez în zona Convenției ICCAT ar trebui să respecte limitările capacității adoptate de ICCAT în recomandarea sa 15-01. Toate aceste măsuri ar trebui să fie implementate în legislația Uniunii. [Considerent care urmează să fie modificat, ca și dispozițiile relevante la care se face trimitere, după desfășurarea noilor consultări]. (25)În cadrul celei de a 34-a reuniuni anuale din 2015, părțile la Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR) au adoptat limite de captură, pentru 2015/2016 și 2016/2017, atât pentru speciile-țintă, cât și pentru speciile capturate accidental. Exploatarea acestor cote în cursul anului 2015 ar trebui luată în considerare la stabilirea posibilităților de pescuit pentru anul 2016. [Considerent care urmează să fie modificat, ca și dispozițiile relevante la care se face trimitere, după desfășurarea noilor consultări]. (26)În cadrul reuniunii anuale din 2016, Comisia Tonului din Oceanul Indian (IOTC) a adoptat limite de captură pentru tonul cu aripioare galbene (Thunnus albacares). Ea a adoptat, de asemenea, o măsură de reducere a utilizării dispozitivelor de concentrare a peștilor (FAD) și de limitare a utilizării navelor de aprovizionare. Având în vedere că activitățile navelor de aprovizionare și utilizarea dispozitivelor de concentrare a peștilor sunt parte integrantă din efortul de pescuit exercitat de navele cu plasă pungă, măsura ar trebui implementată în legislația Uniunii. (27)Reuniunea anuală a Organizației regionale de gestionare a pescuitului în Pacificul de Sud (SPRFMO) va avea loc în perioada 18-22 ianuarie 2017. Este necesar ca măsurile actuale pentru zona Convenției SPRFMO să fie menținute provizoriu, până la încheierea reuniunii anuale susmenționate. Cu toate acestea, stocul de stavrid nu ar trebui vizat înainte de stabilirea unui TAC în urma reuniunii anuale respective. (28)În cadrul celei de a 89-a reuniuni anuale, care a avut loc în 2015, Comisia interamericană pentru tonul tropical (IATTC) și-a menținut măsurile de conservare pentru tonul cu aripioare galbene, tonul obez și tonul dungat. IATTC și-a menținut, de asemenea, rezoluția privind conservarea rechinilor cu înotătoare albe. Respectivele măsuri ar trebui să fie implementate în continuare în legislația Uniunii. [Considerent care urmează să fie modificat, ca și dispozițiile relevante la care se face trimitere, după desfășurarea noilor consultări]. (29)În cadrul reuniunii anuale din 2015, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Sud-Est (SEAFO) a adoptat o măsură de conservare pentru TAC-urile bienale pentru bacalao și crabul roșu, în timp ce TAC-urile existente pentru beryx, pion portocaliu și Pseudopentaceros spp. au rămas în vigoare. Măsurile aplicabile în prezent pentru alocarea posibilităților de pescuit adoptate de SEAFO ar trebui să fie implementate în legislația Uniunii. [Considerent care urmează să fie modificat, ca și dispozițiile relevante la care se face trimitere, după desfășurarea noilor consultări]. (30)În cadrul celei de a 12-a reuniuni anuale, Comisia pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC) a confirmat măsurile de conservare și gestionare în vigoare. Respectivele măsuri ar trebui să fie implementate în continuare în legislația Uniunii. [Considerent care urmează să fie modificat, ca și dispozițiile relevante la care se face trimitere, după desfășurarea noilor consultări]. (31)În cadrul reuniunii anuale din 2013, părțile la Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor de cod negru din Marea Bering centrală nu au modificat măsurile privind posibilitățile de pescuit. Măsurile respective ar trebui să fie implementate în legislația Uniunii. [Considerent care urmează să fie modificat, ca și dispozițiile relevante la care se face trimitere, după desfășurarea noilor consultări]. (32)În cadrul celei de a 38-a reuniuni anuale, care a avut loc în 2016, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) a adoptat o serie de posibilități de pescuit pentru 2017 pentru anumite stocuri din subzonele 1-4 ale zonei Convenției NAFO. Măsurile respective ar trebui să fie implementate în legislația Uniunii. (33)În cadrul celei de a 40-a reuniuni anuale din 2016, Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (GFCM) a adoptat limite ale capturilor și ale efortului pentru anumite stocuri de pești pelagici mici, pentru anii 2017 și 2018, în subzonele geografice 17 și 18 (Marea Adriatică) din zona Acordului GFCM. Măsurile respective ar trebui să fie implementate în legislația Uniunii. (34)Anumite măsuri internaționale care creează sau restricționează posibilitățile de pescuit pentru Uniune sunt adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului relevante la sfârșitul anului și devin aplicabile înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. Prin urmare, este necesar ca dispozițiile care implementează aceste măsuri în legislația Uniunii să se aplice retroactiv. Mai exact, deoarece sezonul de pescuit în zona Convenției CCAMLR se derulează de la 1 decembrie la 30 noiembrie și, prin urmare, anumite posibilități sau interdicții de pescuit în zona convenției CCAMLR sunt stabilite pentru o perioadă care începe la 1 decembrie 2016, este necesar ca dispozițiile corespunzătoare din prezentul regulament să se aplice de la respectiva dată. Această aplicare retroactivă nu aduce atingere principiului așteptărilor legitime, deoarece membrilor CCAMLR le este interzis să pescuiască fără autorizație în zona care face obiectul convenției CCAMLR. (35)În conformitate cu declarația Uniunii adresată Republicii Bolivariene a Venezuelei privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze, este necesară stabilirea posibilităților de pescuit pentru specii de lutianide disponibile pentru Venezuela în apele Uniunii. (36)În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru a autoriza un stat membru să beneficieze de sistemul de gestionare a alocărilor efortului de pescuit în conformitate cu un sistem bazat pe kilowați-zile, ar trebui să se confere Comisiei competențe de executare. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului. (37)Pentru a se asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în ceea ce privește acordarea de zile suplimentare pe mare pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit și pentru consolidarea prezenței observatorilor științifici, precum și în ceea ce privește stabilirea formatelor foilor de calcul pentru culegerea și transmiterea informațiilor privind transferul de zile pe mare între navele de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru. (38)Pentru a se evita întreruperea activităților de pescuit și a se asigura subzistența pescarilor din Uniune, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2017, cu excepția dispozițiilor referitoare la limitele efortului de pescuit, care ar trebui să se aplice de la 1 februarie 2017, și a anumitor dispoziții specifice anumitor regiuni, care ar trebui să aibă o dată de aplicare specifică. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa.

(39)Posibilitățile de pescuit ar trebui utilizate în deplină conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: TITLUL I

DISPOZIȚII GENERALE Articolul 1

Obiect 1.Prezentul regulament stabilește posibilitățile de pescuit disponibile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit din Uniune, în anumite ape din afara Uniunii pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește. 2.Posibilitățile de pescuit menționate la alineatul (1) includ: (a)limitele capturilor pentru anul 2017 și, în situațiile precizate în prezentul regulament, pentru anul 2018; (b)limitele efortului de pescuit pentru perioada 1 februarie 2017-31 ianuarie 2018, cu excepția cazului în care sunt stabilite alte perioade pentru limitele efortului la articolele 9, 26 și 27 și în anexa IIE; (c)posibilitățile de pescuit pentru perioada 1 decembrie 2016-30 noiembrie 2017 pentru anumite stocuri din zona Convenției CCAMLR; (d)posibilitățile de pescuit pentru anumite stocuri din zona Convenției IATTC stabilite la articolul 28 pentru perioadele din 2017 și 2018 menționate în dispoziția respectivă. Articolul 2

Domeniul de aplicare 1.Prezentul regulament se aplică următoarelor nave: (a)navelor de pescuit din Uniune; (b)navelor țărilor terțe aflate în apele Uniunii. 2.De asemenea, prezentul regulament se aplică pescuitului de agrement, în cazul în care acesta este menționat în mod explicit în dispozițiile relevante. Articolul 3

Definiții În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile de la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. În plus, se aplică următoarele definiții: (a)„navă a unei țări terțe” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unei țări terțe și este înmatriculată în respectiva țară terță; (b)„pescuit de agrement” înseamnă activități de pescuit necomerciale care exploatează resursele acvatice marine vii, în scop recreativ, turistic sau sportiv; (c)„ape internaționale” înseamnă apele care se găsesc în afara suveranității sau jurisdicției vreunui stat;

(d)„captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă: (i)în cadrul activităților de pescuit care fac obiectul obligației de debarcare menționate la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, cantitatea de pește care poate fi pescuită anual din fiecare stoc; (ii)în toate celelalte activități de pescuit, cantitatea de pește care poate fi debarcată anual din fiecare stoc; (e)„cotă” înseamnă o proporție din TAC alocată Uniunii, unui stat membru sau unei țări terțe; (f)„evaluare analitică” înseamnă o evaluare cantitativă a tendințelor unui anumit stoc, bazată pe date privind biologia și exploatarea stocului și despre care s-a stabilit, printr-o analiză științifică, că are o calitate suficientă pentru a servi drept bază pentru avize științifice privind opțiunile viitoare în materie de capturi; (g)„dimensiunea ochiului de plasă” înseamnă dimensiunea ochiului plaselor de pescuit determinată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 517/2008 al Comisiei; (h)„registrul flotei de pescuit a Uniunii” înseamnă registrul creat de Comisie în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; (i)„jurnal de pescuit” înseamnă jurnalul menționat la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. Articolul 4

Zone de pescuit În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții ale zonelor: (a)zonele ICES (Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime) sunt zonele geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 218/2009; (b)„Skagerrak” înseamnă zona geografică delimitată la vest de o linie trasată de la farul Hanstholm la farul Lindesnes, iar la sud de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la cel mai apropiat punct de pe coasta suedeză; (c)„Kattegat” înseamnă zona geografică delimitată la nord de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la punctul cel mai apropiat pe coasta suedeză, iar la sud de o linie trasată de la Hasenøre la Gnibens Spids, de la Korshage la Spodsbjerg și de la Gilbjerg Hoved la Kullen; (d)„unitatea funcțională 16 din subzona ICES VII” înseamnă zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții: –53° 30' N 15° 00' V, –53° 30' N 11 ° 00' V, –51 ° 30' N 11 ° 00' V, –51 ° 30' N 13 ° 00' V, –51 ° 00' N 13 ° 00' V, –51 ° 00' N 15° 00' V,

–53° 30' N 15° 00' V; (e)„unitatea funcțională 26 din subzona ICES IXa” înseamnă zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții: –43 ° 00' N 8 ° 00' V, –43 ° 00' N 10 ° 00' V, –42 ° 00' N 10 ° 00' V, –42 ° 00' N 8 ° 00' V; (f)„unitatea funcțională 27 din subzona ICES IXa” înseamnă zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții: –42 ° 00' N 8 ° 00' V, –42 ° 00' N 10 ° 00' V, –38 ° 30' N 10 ° 00' V, –38 ° 30' N 9 ° 00' V, –40 ° 00' N 9 ° 00' V, –40 ° 00' N 8 ° 00' V; (g)„Golful Cádiz” înseamnă zona geografică a diviziunii ICES IXa la est de longitudinea 7° 23′ 48″ V; (h)„zonele CECAF (Comitetul pentru pescuit în zona central-estică a Atlanticului)” înseamnă zonele geografice indicate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 216/2009 al Parlamentului European și al Consiliului; (i)„zonele NAFO (Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest)” înseamnă zonele geografice indicate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 217/2009 al Parlamentului European și al Consiliului; (j)„zona Convenției SEAFO (Organizația de Pescuit în Atlanticul de Sud-Est)” înseamnă zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole din sud-estul Oceanului Atlantic; (k)„zona Convenției ICCAT (Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic)” înseamnă zona geografică definită în Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic; (l)„zona Convenției CCAMLR (Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica)” înseamnă zona geografică definită la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 601/2004; (m)„zona Convenției IATTC (Comisia interamericană pentru tonul tropical)” înseamnă zona geografică definită în Convenția pentru întărirea Comisiei interamericane pentru tonul tropical instituite prin Convenția din 1949 între Statele Unite ale Americii și Republica Costa Rica;

(n)„zona Convenției IOTC (Comisia Tonului din Oceanul Indian)” înseamnă zona geografică definită în Acordul de instituire a Comisiei Tonului din Oceanul Indian; (o)„zona Convenției SPRFMO (Organizația regională pentru gestionarea pescuitului în sudul Pacificului)” înseamnă zona de mare liberă situată la sud de 10o N, la nord de zona Convenției CCAMLR, la est de zona Convenției SIOFA, definită în Acordul privind pescuitul în sudul Oceanului Indian, și la vest de zonele de pescuit aflate sub jurisdicția statelor din America de Sud; (p)„zona Convenției WCPFC (Comisia privind pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central )” înseamnă zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea rezervelor de pești mari migratori din Oceanul Pacific de Vest și Central; (q)„subzonele geografice ale Acordului GFCM (Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană)” înseamnă zonele definite în anexa I din Regulamentul (UE) nr. 1343/2011. (r)„zona de mare liberă din Marea Bering” înseamnă zona geografică de mare liberă din Marea Bering dincolo de 200 de mile marine de la liniile de bază de la care este măsurată lățimea mării teritoriale a statelor costiere la Marea Bering; (s)„zona de suprapunere dintre IATTC și WCPFC” înseamnă zona geografică definită prin următoarele limite: –longitudine 150º V, –longitudine 130° V; –latitudine 4º S; –latitudine 50° S. TITLUL II

POSIBILITĂȚI DE PESCUIT PENTRU NAVELE DE PESCUIT DIN UNIUNE Capitolul I

Dispoziții generale Articolul 5

TAC-uri și alocări 1.TAC-urile pentru navele de pescuit din Uniune aflate în apele Uniunii sau în anumite ape din afara Uniunii, precum și alocarea acestor TAC-uri diferitor state membre și, după caz, condițiile legate funcțional de acestea sunt stabilite în anexa I. 2.Navele de pescuit din Uniune sunt autorizate să efectueze capturi, în limitele TAC-urilor stabilite în anexa I, în apele care intră, în ceea ce privește pescuitul, sub jurisdicția Insulelor Feroe, a Groenlandei, a Islandei și a Norvegiei, precum și în zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen, sub rezerva condițiilor stabilite la articolul 15 și în anexa III la prezentul regulament, precum și în Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 și în dispozițiile de punere în aplicare a acestuia. Articolul 6

TAC-uri care trebuie stabilite de Comisie și de statele membre 1.TAC-urile pentru următoarele stocuri de pește se stabilesc de către Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare: (a)uvă în apele Uniunii din diviziunile ICES IIa și IIIa și din subzona ICES IV; (b)capelin în apele Groenlandei din subzonele ICES V și XIV; (c)șprot în diviziunea ICES IIa și în zona IV.

TAC-urile pe care trebuie să le stabilească Comisia respectă principiile și normele politicii comune în domeniul pescuitului, în special principiul exploatării durabile a stocului. 2.TAC-urile pentru anumite stocuri de pește se stabilesc de statul membru în cauză. Aceste stocuri sunt identificate în anexa I. TAC-urile care trebuie stabilite de un stat membru: (a)respectă principiile și normele politicii comune în domeniul pescuitului, în special principiul exploatării durabile a stocului; și (b)conduc: (i)dacă sunt disponibile evaluări analitice, la exploatarea stocului în conformitate cu producția maximă sustenabilă începând cu 2017, cu o probabilitate cât mai ridicată cu putință; (ii)dacă nu sunt disponibile evaluări analitice sau dacă acestea sunt incomplete, la exploatarea stocului în conformitate cu abordarea precaută a gestionării pescuitului. Până la 15 martie 2017, fiecare stat membru vizat transmite Comisiei următoarele informații: (a)TAC-urile adoptate; (b)datele colectate și evaluate de statul membru respectiv pe care se bazează TAC-urile adoptate; (c)detaliile privind conformitatea TAC-urilor adoptate cu dispozițiile de la paragraful al doilea. Articolul 7

Condiții referitoare la debarcarea capturilor și a capturilor accidentale 1.Capturile care nu fac obiectul obligației de debarcare prevăzute la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 sunt reținute la bord sau debarcate numai dacă: (a)au fost efectuate de nave care navighează sub pavilionul unui stat membru care deține o cotă, iar această cotă nu este epuizată; sau (b)constau într-o fracțiune a unei cote a Uniunii care nu a fost alocată sub formă de cote între statele membre, iar această cotă a Uniunii nu a fost epuizată. 2.Stocurile de specii nevizate, aflate în limitele biologice de siguranță menționate la articolul 15 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, sunt identificate în anexa I din prezentul regulament în scopul derogării de la obligația de a scădea capturile din cotele relevante, prevăzută la articolul respectiv. Articolul 8

Limite ale efortului de pescuit Pentru perioadele menționate la articolul 1 alineatul (2) litera (b), se aplică următoarele măsuri privind efortul de pescuit: (a)Anexa IIA pentru gestionarea anumitor stocuri de cod, de limbă-de-mare și de cambulă de Baltica din Kattegat, Skagerrak, partea din diviziunea ICES IIIa neacoperită de Skagerrak și Kattegat, subzona ICES IV și diviziunile ICES VIa, VIIa și VIId, precum și în apele Uniunii din diviziunile ICES IIa și Vb; (b)Anexa IIB pentru refacerea stocurilor de merluciu și de langustină din diviziunile ICES VIIIc și IXa, cu excepția Golfului Cádiz;

(c)Anexa IIC pentru gestionarea stocurilor de limbă-de-mare din diviziunea ICES VIIe. Articolul 9

Limite ale capturilor și ale efortului pentru pescuitul de adâncime 1.Articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 care stabilește obligația de a deține un permis de pescuit de adâncime se aplică și în cazul stocurilor de halibut negru. Operațiunile de capturare, reținere la bord, transbordare și debarcare a halibutului negru se desfășoară în condițiile prevăzute la articolul respectiv. 2.Statele membre se asigură că nivelurile efortului de pescuit pentru 2017, măsurate în kilowați-zile de absență din port, ale navelor care dețin permise de pescuit de adâncime menționate la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 nu depășesc 65 % din efortul de pescuit anual mediu realizat de navele statului membru în cauză în 2003 cu ocazia campaniilor de pescuit pentru care navele dețineau permise de pescuit de adâncime sau în cursul cărora au fost capturate speciile de adâncime enumerate în anexele I și II la regulamentul respectiv. 3.Alineatul (2) se aplică numai campaniilor de pescuit în care au fost capturate peste 100 kg de specii de adâncime, altele decât argentina mare. Articolul 10

Măsuri privind pescuitul de biban-de-mare 1.Se interzice navelor de pescuit din Uniune pescuitul de biban-de-mare în diviziunile ICES VIIb, VIIc, VIIj și VIIk, precum și în apele diviziunilor ICES VIIa și VIIg care se află la mai mult de 12 mile marine de la liniile de bază aflate sub suveranitatea Regatului Unit. Se interzice navelor de pescuit din Uniune reținerea la bord, transbordarea, relocalizarea sau debarcarea de biban-de-mare capturat în zona respectivă. 2.Se interzic navelor de pescuit din Uniune pescuitul de biban-de-mare și reținerea la bord, relocalizarea, transbordarea sau debarcarea de biban-de-mare capturat în următoarele zone: (a) diviziunile ICES IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf și VIIh; (b) apele aflate la mai puțin de 12 mile marine de liniile de bază aflate sub suveranitatea Regatului Unit în diviziunile ICES VIIa și VIIg. Prin derogare de la primul paragraf, se aplică următoarele măsuri în zonele menționate în paragraful respectiv: (a) o navă de pescuit din Uniune dotată cu traule de fund și plase pungă poate reține la bord capturi de biban-de-mare a căror greutate nu depășește 1 % din greutatea capturilor totale de organisme marine aflate la bord în orice zi; Capturile de biban-de-mare reținute la bord de o navă de pescuit din Uniune în baza acestei derogări nu pot depăși 1 tonă pe lună; (b) în ianuarie 2017 și în perioada 1 aprilie-31 decembrie 2017, navele de pescuit din Uniune care utilizează cârlige și paragate pot să pescuiască biban-de-mare și pot să rețină la bord, să relocalizeze, să transbordeze sau să debarce biban-de-mare capturat în zona respectivă în cantități care nu depășesc 10 tone pe navă pe an. Această derogare se aplică numai navelor de pescuit din Uniune care au înregistrat capturi de biban-de-mare, utilizând cârlige și paragate, de la 1 iulie 2015 până la 30 septembrie 2016. 4.Limitele de captură stabilite la alineatul (2) nu sunt transferabile între nave. Statele membre raportează Comisiei, în termen de 20 de zile de la sfârșitul fiecărei luni, capturile de biban-de-mare în funcție de tipul de unelte utilizate. 5.În ianuarie 2017 și în perioada 1 aprilie-31 decembrie 2017, în cadrul pescuitului recreativ în diviziunile ICES IVb, IVc, VIIa și VIId-VIIk, poate fi păstrată o cantitate maximă de 10 exemplare pe persoană și pe lună. 6.În perioada 1 ferbuarie-31 martie 2016, în cadrul pescuitului recreativ în diviziunile ICES IVb, IVc, VIIa și VIId-VIIk, este permisă doar capturarea urmată de eliberarea bibanului-de-mare, inclusiv de la țărm. În această perioadă, se interzice reținerea la bord, relocalizarea, transbordarea sau debarcarea de biban-de-mare capturat în zona respectivă. Articolul 11

Dispoziții speciale privind alocarea posibilităților de pescuit 1.Alocarea posibilităților de pescuit între statele membre conform prezentului regulament nu aduce atingere: (a)schimburilor efectuate în conformitate cu articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; (b)deducerilor și realocărilor efectuate în temeiul articolului 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;

(c)realocărilor efectuate în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008; (d)debarcărilor suplimentare autorizate în temeiul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 și al articolului 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; (e)cantităților retrase în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 și cu articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; (f)deducerilor efectuate în conformitate cu articolele 105, 106 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; (g)transferurilor sau schimburilor de cote în temeiul articolului 16 din prezentul regulament. 2.Stocurile care fac obiectul TAC-urilor de precauție sau analitice sunt identificate în anexa I la prezentul regulament în scopul gestionării interanuale a TAC-urilor și a cotelor de pescuit prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 847/96. 3.Cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrare în anexa I la prezentul regulament, articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri de precauție, iar articolul 3 alineatele (2) și (3) și articolul 4 din regulamentul respectiv se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri analitice. 4.Articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică în cazul în care un stat membru utilizează flexibilitatea de la an la an prevăzută la articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Articolul 12

Perioade de interdicție a pescuitului 1.Se interzice pescuitul sau reținerea la bord a oricăreia dintre următoarele specii din Porcupine Bank în perioada 1 mai-31 mai 2017: cod, specii de cardină, pește-pescar, eglefin, merlan, merluciu, langustină, cambulă de Baltica, polac, cod saithe, vulpi și pisici de mare, limbă-de-mare comună, brosme, mihalț-de-mare albastru, mihalț-de-mare și câine de mare. În sensul prezentului alineat, Porcupine Bank cuprinde zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții: Punct Latitudine Longitudine 1. 52° 27' N 12° 19' V 2. 52° 40' N 12° 30' V 3. 52° 47' N 12° 39 600' V 4. 52° 47' N 12° 56' V 5. 52° 13,5' N 13 ° 53 830' V 6. 51 ° 22' N 14 ° 24' V 7. 51 ° 22' N 14 ° 03' V 8. 52° 10' N 13 ° 25' V 9. 52° 32' N 13 ° 07 500' V 10. 52° 43' N 12° 55' V 11. 52° 43' N 12° 43' V 12. 52° 38 800' N 12° 37' V 13. 52° 27' N 12° 23' V 14. 52° 27' N 12° 19' V Prin derogare de la primul paragraf, tranzitul prin Porcupine Bank, transportând la bord speciile menționate la alineatul respectiv, este autorizat în conformitate cu articolul 50 alineatele (3), (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. 2.Pescuitul comercial de uvă cu traule de fund, cu seine sau cu unelte tractate similare, cu dimensiunea ochiului de plasă mai mică de 16 mm, este interzis în diviziunile ICES IIa, IIIa și în subzona ICES IV de la 1 ianuarie la 31 martie 2017 și de la 1 august la 31 decembrie 2017. Interdicția prevăzută la primul paragraf se aplică și navelor din țări terțe autorizate să pescuiască uvă în apele Uniunii din subzona ICES IV. Articolul 13

Interdicții 1.Se interzice, pentru navele de pescuit din Uniune, pescuitul, reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea următoarelor specii: (1)vatos spinos (Amblyraja radiata) în apele Uniunii din diviziunile ICES IIa, IIIa și VIId și din subzona ICES IV; (2)rechin alb (Carcharodon carcharías) în toate apele; (3)rechin catifelat (Centrophorus squamosus) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzona ICES IV, precum și în apele Uniunii și apele internaționale din subzonele ICES I și XIV;

(4)rechin portughez (Centroscymnus coelolepis) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzona ICES IV, precum și în apele Uniunii și apele internaționale din subzonele ICES I și XIV; (5)rechin pelerin (Cetorhinus maximus) în toate apele; (6)rechin focă (Dalatias licha) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzona ICES IV, precum și în apele Uniunii și în apele internaționale din subzonele ICES I și XIV; (7)câine de mare abisal (Deania calcea) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzona ICES IV, precum și în apele Uniunii și în apele internaționale din subzonele ICES I și XIV; (8)complexul de specii (Dipturus cf. flossada și Dipturus cf. intermedia) de vulpe neagră (Dipturus batis) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X; (9)marele rechin lanternă (Etmopterus princeps) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzona ICES IV, precum și în apele Uniunii și în apele internaționale din subzonele ICES I și XIV; (10)micul rechin lanternă (Etmopterus pusillus) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzona ICES IV, precum și în apele Uniunii și în apele internaționale din subzonele ICES I, V, VI, VII, VIII, XII și XIV; (11)rechin neted (Galeorhinus galeus) capturat cu paragate în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa, în subzona ICES IV și în apele Uniunii și apele internaționale din subzonele ICES I, V, VI, VII, VIII, XII și XIV; (12)rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în toate apele; (13)pisică de recif (Manta alfredi) în toate apele; (14)diavol de mare (Manta birostris) în toate apele; (15)următoarele specii de Mobula în toate apele: (i)Mobula mobular; (ii)Mobula rochebrunei; (iii)Mobula japanica; (iv)Mobula thurstoni; (v)Mobula eregoodootenkee; (vi)Mobula munkiana; (vii)Mobula tarapacana; (viii)Mobula kuhlii;

(ix)Mobula hypostoma; (16)următoarele specii de pește-fierăstrău (Pristidae) în toate apele: (i)Anoxypristis cuspidate; (ii)pește-fierăstrău pitic (Pristis clavata); (iii)pește-fierăstrău cu dinți mici (Pristis pectinata); (iv)pește-fierăstrău cu dinți mari (Pristis pristis); (v)pește-fierăstrău verde (Pristis zijsron); (17)vulpe de mare (Raja clavata) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIIa; (18)Raja (Dipturus) nidarosiensis în apele Uniunii din diviziunile ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh și VIIk; (19)pisică de mare marmorată (Raja undulata) în apele Uniunii din subzonele ICES VI și X; (20)vulpe-de-mare albă (Raja alba) în apele Uniunii din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X; (21)Rhinobatidae în apele Uniunii din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII; (22)rechin călugăr (Squatina squatina) în apele Uniunii. 2.Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) nu trebuie vătămate. Exemplarele capturate se eliberează imediat. Articolul 14

Transmiterea datelor Atunci când, în conformitate cu articolele 33 și 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre transmit Comisiei date privind debarcările de stocuri capturate, acestea utilizează codurile stocurilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament. Capitolul II

Autorizații de pescuit în apele țărilor terțe Articolul 15

Autorizații de pescuit 1.Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele de pescuit din Uniune care pescuiesc în apele unei țări terțe este stabilit în anexa III. 2.În cazul în care un stat membru transferă o cotă altui stat membru („schimb de cote”) în zonele de pescuit stabilite în anexa III la prezentul regulament, în baza articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, transferul include un transfer corespunzător de autorizații de pescuit și este notificat Comisiei. Cu toate acestea, nu trebuie depășit numărul total de autorizații de pescuit pentru fiecare zonă de pescuit, astfel cum este stabilit în anexa III la prezentul regulament.

Capitolul III

Posibilități de pescuit în apele organizațiilor regionale

de gestionare a pescuitului Articolul 16

Transferuri și schimburi de cote 1.În cazul în care, în temeiul normelor unei organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), sunt permise transferuri și schimburi de cote între părțile contractante la ORGP, un stat membru (denumit în continuare „statul membru în cauză”) poate discuta cu o parte contractantă la ORGP și, după caz, poate elabora o eventuală propunere privind transferul sau schimbul de cote avut în vedere. 2.Atunci când este notificată de statul membru în cauză, Comisia poate aproba propunerea privind transferul sau schimbul de cote avut în vedere, discutat de statul membru cu o parte contractantă relevantă la ORGP. În continuare, Comisia își exprimă fără întârziere acordul de a fi ținută de acel transfer sau schimb de cote cu partea contractantă relevantă la ORGP. Comisia notifică secretariatului ORGP respectivul transfer sau schimb de cote convenit, în conformitate cu normele organizației respective. 3.Comisia informează statele membre cu privire la transferul sau schimbul de cote convenit. 4.Posibilitățile de pescuit primite sau transferate de la sau către partea contractantă relevantă la ORGP în cadrul transferului sau al schimbului de cote vor fi considerate drept cote alocate sau scăzute din cotele alocate statului membru respectiv, începând cu momentul intrării în vigoare a transferului sau a schimbului de cote, în conformitate cu termenii acordului convenit cu partea contractantă relevantă la ORGP sau în conformitate cu normele ORGP respective, după caz. O astfel de alocare nu modifică metoda de distribuție existentă în vederea alocării posibilităților de pescuit statelor membre în conformitate cu principiul stabilității relative a activităților de pescuit. 5.Prezentul articol se aplică până la 31 ianuarie 2018 pentru transferurile de cote de la o parte contractantă la o ORGP către Uniune și pentru alocarea ulterioară a acestora către statele membre. Secțiunea 1

Zona convenției ICCAT Articolul 17

Limitări ale capacității de pescuit, de creștere și de îngrășare 1.Numărul navelor cu platformă și paragate și al navelor cu undițe tractate din Uniune autorizate să pescuiască activ, în Oceanul Atlantic de Est, ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm este limitat conform anexei IV punctul 1. 2.Numărul navelor de pescuit artizanal de coastă din Uniune autorizate să pescuiască activ în Marea Mediterană ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm este limitat conform anexei IV punctul 2. 3.Numărul navelor de pescuit din Uniune autorizate să pescuiască activ în Marea Adriatică, în scopul creșterii, ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm este limitat conform anexei IV punctul 3. 4.Numărul și capacitatea totală, ca tonaj brut, ale navelor de pescuit autorizate să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze, să transporte sau să debarce ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană sunt limitate conform anexei IV punctul 4. 5.Numărul de capcane utilizate pentru pescuitul de ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 5. 6.Capacitatea de creștere a tonului roșu, capacitatea de îngrășare a acestuia și volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat alocate fermelor piscicole din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană sunt limitate conform anexei IV punctul 6. 7.Numărul maxim de nave de pescuit din Uniune cu o lungime de cel puțin 20 de metri care pescuiesc ton obez în zona Convenției ICCAT este limitat conform punctului 7 din anexa IV. Articolul 18

Pescuitul de agrement După caz, statele membre alocă o cotă specifică pescuitului de agrement din cotele care le-au fost alocate conform anexei ID. Articolul 19

Rechini 1.Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-vulpe (Alopias superciliosus) în cadrul oricărei activități de pescuit.

2.Se interzice pescuitul direcționat de specii de rechin-vulpe din genul Alopias. 3.Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-ciocan din familia Sphyrnidae (cu excepția Sphyrna tiburo) în cadrul activităților de pescuit desfășurate în zona Convenției ICCAT. 4.Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) capturat în cadrul oricărei activități de pescuit. 5.Se interzice reținerea la bord a rechinilor catifelați (Carcharhinus falciformis) capturați în cadrul oricărei activități de pescuit. Secțiunea 2

Zona convenției CCAMLR Articolul 20

Interdicții și limite de captură 1.Se interzice pescuitul direcționat al speciilor enumerate în anexa V partea A în zonele și în perioadele prevăzute în respectiva anexă. 2.În ceea ce privește pescuitul experimental, TAC-urile și limitele capturilor accidentale stabilite în anexa V partea B se aplică în subzonele stabilite în respectiva anexă. Articolul 21

Pescuitul experimental 1.În 2017, statele membre pot participa la pescuitul experimental cu paragate de Dissostichus spp. în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, în afara zonelor de jurisdicție națională. Dacă un stat membru intenționează să participe la astfel de activități de pescuit, acesta informează Secretariatul CCAMLR în conformitate cu articolele 7 și 7a din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 și în orice caz până la 1 iunie 2017, cel târziu. 2.În ceea ce privește subzonele FAO 88.1 și 88.2 și diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, TAC-urile și limitele capturilor accidentale pe subzonă și pe diviziune, precum și distribuția acestora între unitățile de cercetare la scară mică (SSRU) din fiecare dintre acestea, sunt stabilite în anexa V partea B. Pescuitul în orice SSRU încetează atunci când captura raportată atinge TAC-ul specificat, iar SSRU respectivă se închide pentru pescuit pentru restul sezonului. 3.Pescuitul are loc într-o zonă geografică și batimetrică cât se poate de întinsă pentru a se obține informațiile necesare în vederea determinării potențialului de pescuit și a se evita concentrarea excesivă a capturilor și a efortului de pescuit. Cu toate acestea, pescuitul în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a este interzis la adâncimi mai mici de 550 m. Articolul 22

Pescuitul de krill antarctic în sezonul de pescuit 2017/2018 1.Dacă intenționează să pescuiască krill antarctic (Euphausia superba) în zona Convenției CCAMLR pe parcursul sezonului de pescuit 2017/2018, statele membre notifică Comisiei intenția de a pescui krill antarctic, cel târziu la 1 mai 2017, utilizând în acest scop modelul prevăzut în anexa V partea C la prezentul regulament. Pe baza informațiilor furnizate de statele membre, Comisia transmite notificările Secretariatului CCAMLR până cel târziu la 30 mai 2017. 2.Notificarea menționată la alineatul (1) de la prezentul articol trebuie să includă informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 pentru fiecare navă care urmează să fie autorizată de statul membru să participe la pescuitul de krill antarctic. 3.Un stat membru care intenționează să pescuiască krill antarctic în zona Convenției CCAMLR își notifică intenția în acest sens în legătură cu navele autorizate care navighează sub pavilionul său în momentul notificării sau care navighează sub pavilionul altui membru CCAMLR și despre care se presupune că, la momentul desfășurării pescuitului, vor naviga sub pavilionul respectivului stat membru. 4.Statele membre pot autoriza participarea la pescuitul de krill antarctic a altor nave decât cele notificate secretariatului CCAMLR în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) de la prezentul articol, dacă o navă autorizată nu poate participa la pescuit din motive operaționale întemeiate sau în caz de forță majoră. În această situație, statele membre în cauză informează de îndată secretariatul CCAMLR și Comisia, furnizând: (a)toate detaliile legate de nava/navele înlocuitoare, inclusiv informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004; (b)o relatare completă a motivelor care justifică înlocuirea și orice dovadă sau referințe justificative pertinente. 5.Statele membre nu autorizează participarea la pescuitul de krill antarctic a navelor care se află pe oricare dintre listele CCAMLR de nave care practică pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).

Secțiunea 3

Zona de competență a IOTC Articolul 23

Limitarea capacității de pescuit a navelor care pescuiesc în zona de competență a IOTC 1.Numărul maxim de nave de pescuit ale Uniunii care pescuiesc specii de ton tropical în zona de competență a IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite în anexa VI punctul 1. 2.Numărul maxim de nave de pescuit ale Uniunii care pescuiesc pește-spadă (Xiphias gladius) și ton alb (Thunnus alalunga) în zona de competență a IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite în anexa VI punctul 2. 3.Statele membre pot reafecta navele autorizate să desfășoare una dintre cele două activități de pescuit menționate la alineatele (1) și (2) celeilalte activități de pescuit, cu condiția ca ele să poată demonstra Comisiei că schimbarea nu duce la o creștere a efortului de pescuit în ceea ce privește stocurile de pește în cauză. 4.Statele membre se asigură că, în cazul unei propuneri de transfer de capacitate către flota lor, navele care urmează să fie transferate sunt incluse în registrul IOTC al navelor sau în registrul navelor altor organizații regionale pentru pescuitul de ton. Mai mult, nicio navă care figurează pe lista navelor care desfășoară activități de pescuit INN (nave INN) a oricărei organizații regionale de gestionare a pescuitului nu poate fi transferată. 5.Statele membre își pot majora capacitatea de pescuit peste plafoanele menționate la alineatele (1) și (2) numai în limitele stabilite în planurile de dezvoltare înaintate către IOTC. Articolul 24

Dispozitive de concentrare a peștilor flotante (FAD) și nave de aprovizionare 1.O navă cu plasă pungă nu poate utiliza, în orice moment, mai mult de 425 de dispozitive de concentrare a peștilor flotante (FAD). 2.Numărul de nave de aprovizionare care arborează pavilionul unui stat membru nu poate să depășească jumătate din navele cu plasă pungă care arborează pavilionul statului membru respectiv. În sensul prezentului alineat, numărul navelor de aprovizionare și al navelor cu plasă pungă se stabilește pe baza registrului IOTC al navelor active. Articolul 25

Rechini 1.Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-vulpe din orice specie din familia Alopiidae în cadrul oricărei activități de pescuit. 2.Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) în cadrul oricărei activități de pescuit, cu excepția navelor cu o lungime totală mai mică de 24 m, angajate exclusiv în operațiuni de pescuit în zona economică exclusivă (ZEE) a statului membru de pavilion și cu condiția ca destinația capturilor efectuate să fie exclusiv consumul local. 3.Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatele (1) și (2) nu trebuie vătămate. Exemplarele capturate se eliberează imediat. Secțiunea 4

Zona convenției SPRFMO Articolul 26

Pescuitul de specii pelagice 1.Numai statele membre care au desfășurat în mod activ activități de pescuit de specii pelagice în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009 pot pescui stocuri pelagice în această zonă în conformitate cu TAC-urile stabilite în anexa IJ. 2.Statele membre menționate la alineatul (1) limitează nivelul total al tonajului brut al navelor aflate sub pavilionul lor care pescuiesc stocuri pelagice în 2017 în această zonă la un volum total de 78 600 tonaj brut pentru întreaga Uniune. 3.Posibilitățile de pescuit prevăzute în anexa IJ pot fi utilizate numai cu condiția ca statele membre să transmită Comisiei lista navelor care pescuiesc în mod activ sau care sunt angajate în operațiuni de transbordare în zona Convenției SPRFMO, înregistrări ale sistemelor de monitorizare a navelor (VMS), rapoarte lunare privind capturile și, dacă sunt disponibile, date privind escalele, cel târziu până în a cincea zi a lunii următoare, în scopul comunicării către secretariatul SPRFMO. Articolul 27

Pescuitul de fund

1.Statele membre își limitează în 2017 efortul sau capturile aferente activităților de pescuit de fund în zona Convenției SPRFMO la acele părți din zona convenției în care au avut loc activități de pescuit de fund în perioada 1 ianuarie 2002-31 decembrie 2006 și la un nivel care nu depășește nivelurile medii anuale ale parametrilor de captură sau de efort în perioada respectivă. Acestea pot să depășească nivelul istoric numai cu condiția ca SPRFMO să aprobe planul lor de a pescui la un nivel superior nivelului istoric. 2.Statele membre care nu au un istoric în ceea ce privește efortul sau capturile aferente activităților de pescuit de fund în zona Convenției SPRFMO în perioada 1 ianuarie 2002-31 decembrie 2006 nu sunt autorizate să pescuiască, cu excepția cazului în care SPRFMO aprobă planul lor de a pescui fără istoric. Secțiunea 5

Zona convenției IATTC Articolul 28

Pescuitul cu plase pungă 1.Pescuitul de ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares), de ton obez (Thunnus obesus) și de ton dungat (Katsuwonus pelamis) de către navele de pescuit cu plasă pungă este interzis: (a)în perioada 29 iulie-28 septembrie 2017 sau în perioada 18 noiembrie 2017-18 ianuarie 2018 în zona definită de următoarele limite: –coastele pacifice ale Americilor; –longitudine 150º V, –latitudine 40º N, –latitudine 40° S; (b)în perioada 29 septembrie-29 octombrie 2017, în zona definită de următoarele limite: –longitudine 96° V, –longitudine 110º V, –latitudine 4º N, –latitudine 3° S. 2.Statele membre în cauză notifică Comisiei perioada de interdicție aleasă dintre cele menționate la alineatul (1) înainte de 1 aprilie 2017. Toate navele de pescuit cu plasă pungă ale statelor membre în cauză trebuie să înceteze pescuitul cu plasă pungă în zonele definite la alineatul (1) în perioada selectată. 3.Navele de pescuit cu plasă pungă care pescuiesc ton în zona Convenției IATTC rețin la bord și apoi debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton cu aripioare galbene, de ton obez și de ton dungat capturate. 4.Alineatul (3) nu se aplică în următoarele cazuri: (a)atunci când peștele este considerat impropriu pentru consumul uman din alte motive decât dimensiunea; sau (b)în ultima parte a unei campanii de pescuit, atunci când spațiul poate fi insuficient pentru stocarea întregii cantități de ton capturate în această parte a campaniei.

Articolul 29

Interzicerea pescuitului de rechin cu înotătoare albe 1.Se interzice pescuitul de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) în zona Convenției IATTC și reținerea la bord, transbordarea, stocarea, oferirea spre vânzare, vânzarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe în respectiva zonă. 2.Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) nu trebuie vătămate. Exemplarele capturate se eliberează imediat de către operatorii navelor. 3.Operatorii navelor: (a)înregistrează numărul exemplarelor eliberate, indicând starea lor (moarte sau vii); (b)raportează informațiile menționate la litera (a) statului membru ai cărui resortisanți sunt. Statele membre transmit Comisiei informațiile colectate în cursul anului precedent până la data de 31 ianuarie. Articolul 30

Interzicerea pescuitului de Mobulidae Se interzice navelor de pescuit din Uniune din zona Convenției IATTC pescuitul, reținerea la bord, transbordarea, debarcarea, stocarea, oferirea spre vânzare sau vânzarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de Mobulidae (familie care include Manta spp. și Mobula spp.). De îndată ce observă capturarea unor Mobulidae, navele de pescuit din Uniune le eliberează imediat, vii și nevătămate, în măsura posibilului. Secțiunea 6

Zona convenției SEAFO Articolul 31

Interzicerea pescuitului de rechini de adâncime În zona Convenției SEAFO, se interzice pescuitul direcționat al următorilor rechini de adâncime: –Apristurus manis, –Etmopterus bigelowi, –Etmopterus brachyurus, –Etmopterus princeps, –Etmopterus pusillus, –specii de vulpi-de-mare (Rajidae), –Scymnodon squamulosus, –rechini de adâncime din ordinul superior Selachimorpha. –câine de mare (Squalus acanthias).

Secțiunea 7

Zona convenției WCPFC Articolul 32

Condiții aplicabile activităților de pescuit de ton obez, de ton cu aripioare galbene, de ton dungat și de ton alb din Pacificul de Sud 1.Statele membre se asigură că numărul de zile de pescuit alocat navelor de pescuit cu plasă pungă care pescuiesc ton obez (Thunnus obesus), ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares) și ton dungat (Katsuwonus pelamis) în partea din zona Convenției WCPFC situată în marea liberă, între 20º N și 20º S, nu depășește 403 zile. 2.Navele de pescuit din Uniune nu trebuie să vizeze stocuri de ton alb (Thunnus alalunga) din Pacificul de Sud în zona Convenției WCPFC la sud de 20°S. 3.Statele membre se asigură că volumul capturilor de ton obez (Thunnus obesus) realizate de nave cu paragate nu depășește 2 000 de tone în 2017. Articolul 33

Zona închisă pentru pescuitul cu FAD 1.În partea din zona Convenției WCPFC situată între 20° N și 20° S, activitățile de pescuit ale navelor cu plasă pungă care utilizează dispozitive de concentrare a peștilor (FAD) sunt interzise între 1 iulie 2017 ora 00:00 și 31 octombrie 2017 ora 24:00. În cursul acestei perioade, navele de pescuit cu plasă pungă pot desfășura operațiuni de pescuit în acea parte a zonei Convenției WCPFC doar dacă la bordul acestora este prezent un observator care verifică faptul că, în niciun moment, nava: (a)nu lansează sau nu utilizează un dispozitiv de concentrare a peștilor ori un dispozitiv electronic similar; (b)nu pescuiește bancuri de pești cu ajutorul dispozitivelor de concentrare a peștilor. 2.Toate navele cu plasă pungă care pescuiesc în partea zonei Convenției WCPFC menționată la alineatul (1) rețin la bord și debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton obez, de ton cu aripioare galbene și de ton dungat capturate. 3.Alineatul (2) nu se aplică în următoarele cazuri: (a)în ultima parte a unei campanii de pescuit, atunci când spațiul este insuficient pentru stocarea întregii cantități; (b)atunci când peștele este impropriu pentru consumul uman din alte motive decât dimensiunea; sau (c)în cazul unei defecțiuni grave a echipamentului de congelare. Articolul 34

Limitarea numărului de nave de pescuit din Uniune autorizate să pescuiască pește-spadă Numărul maxim de nave de pescuit din Uniune autorizate să pescuiască pește-spadă (Xiphias gladius) în zonele situate la sud de paralela de 20° S din zona Convenției WCPFC este indicat în anexa VII. Articolul 35

Rechini catifelați și rechini cu înotătoare albe 1.Se interzice reținerea la bord, transbordarea, depozitarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi din următoarele specii în zona Convenției WCPFC: (a)rechini catifelați (Carcharhinus falciformis); (b)rechini cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus).

2.Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) nu trebuie vătămate. Exemplarele capturate se eliberează imediat. Articolul 36

Zona de suprapunere între IATTC și WCPFC 1.Navele înscrise exclusiv în registrul WCPFC aplică măsurile prevăzute în prezenta secțiune atunci când pescuiesc în zona de suprapunere dintre IATTC și WCPFC definită la articolul 4 litera (s). 2.Navele înscrise deopotrivă în registrul WCPFC și în cel al IATTC, precum și navele înscrise exclusiv în registrul IATTC aplică măsurile stabilite la articolul 28 alineatul (1) litera (a) și alineatele (2), (3) și (4) și la articolul 29 atunci când pescuiesc în zona de suprapunere dintre IATTC și WCPFC definită la articolul 4 litera (s). Secțiunea 8

Zona Acordului GFCM Articolul 37

Stocurile de pești pelagici mici în subzonele geografice 17 și 18 1.Capturile de stocuri de pești pelagici mici efectuate de navele de pescuit din Uniune în subzonele geografice 17 și 18 nu depășesc nivelurile din 2014, astfel cum sunt stabilite în anexa IL. 2.Numărul de zile alocate navelor de pescuit din Uniune pentru pescuitul de stocuri de pești pelagici mici (sardină europeană și hamsie) în subzonele geografice 17 și 18 nu trebuie să depășească 180 de zile pe an. Numărul maxim de zile alocate navelor care pescuiesc sardină europeană este de 144 de zile. Numărul maxim de zile alocate navelor care pescuiesc hamsie este de 144 de zile. 3.Statele membre aplică navelor aflate sub pavilionul lor următoarele închideri temporare: (a)Pentru navele care pescuiesc sardină europeană, închideri de cel puțin 15, dar nu mai mult de 30 de zile consecutive în întreaga Mare Adriatică (subzonele geografice GFCM 17 și 18) de la 1 ianuarie până la 31 martie sau de la 1 octombrie până la 31 decembrie; (b) Pentru navele care pescuiesc hamsie, închideri de cel puțin 15, dar nu mai mult de 30 de zile consecutive în întreaga Mare Adriatică (subzonele geografice GFCM 17 și 18) de la 1 aprilie până la 30 septembrie; (c) Pentru toate navele de peste 12 metri lungime care pescuiesc stocuri de pești pelagici mici, închideri de cel puțin 6 luni, care să acopere cel puțin 30 la sută din zonele identificate de statele membre ca fiind zone de pepiniere sau zone de importanță specială pentru protecția claselor de pește în primele faze de viață (ape teritoriale și interioare). Secțiunea 9

Marea Bering Articolul 38

Interdicția de a pescui în zona de mare liberă din Marea Bering Se interzice pescuitul de cod saithe (Theragra chalcogramma) în zona de mare liberă din Marea Bering. TITLUL III

POSIBILITĂȚI DE PESCUIT

PENTRU NAVELE DIN ȚĂRI TERȚE CARE PESCUIESC ÎN APELE UNIUNII Articolul 39

TAC-uri Navele de pescuit aflate sub pavilionul Norvegiei și navele de pescuit înmatriculate în Insulele Feroe sunt autorizate să efectueze capturi în apele Uniunii, în limitele TAC-urilor stabilite în anexa I la prezentul regulament și sub rezerva condițiilor prevăzute în prezentul regulament și în capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008. Articolul 40

Autorizații de pescuit Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele țărilor terțe care pescuiesc în apele Uniunii este stabilit în anexa VIII.

Articolul 41

Condiții referitoare la debarcarea capturilor și a capturilor accidentale Condițiile prevăzute la articolul 7 se aplică capturilor și capturilor accidentale efectuate de navele din țări terțe care pescuiesc în conformitate cu autorizațiile menționate la articolul 40. Articolul 42

Interdicții 1.Se interzice pescuitul, reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea următoarelor specii de către nave ale țărilor terțe, ori de câte ori se găsesc în apele Uniunii: (1)vatos spinos (Amblyraja radiata) în apele Uniunii din diviziunile ICES IIa, IIIa și VIId și din subzona ICES IV; (2)următoarele specii de pește-fierăstrău în apele Uniunii: (i)Anoxypristis cuspidate; (ii)pește-fierăstrău pitic (Pristis clavata); (iii)pește-fierăstrău cu dinți mici (Pristis pectinata); (iv)pește-fierăstrău cu dinți mari (Pristis pristis); (v)pește-fierăstrău verde (Pristis zijsron); (3)rechin pelerin (Cetorhinus maximus) și rechin alb (Carcharodon carcharias), în apele Uniunii; (4)complexul de specii (Dipturus cf. flossada și Dipturus cf. intermedia) de vulpe neagră (Dipturus batis) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X; (5)rechinul neted (Galeorhinus galeus) capturat cu paragate în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa, precum și din subzonele ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII și XIV; (6)micul rechin lanternă (Etmopterus pusillus) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII și XIV; (7)rechin focă (Dalatias licha), câine-de-mare abisal (Deania calcea), rechin catifelat (Centrophorus squamosus), marele rechin lanternă (Etmopterus princeps) și rechin portughez (Centroscymnus coelolepis) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES I, IV și XIV; (8)rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în apele Uniunii; (9)pisica de recif (Manta alfredi) în apele Uniunii; (10)diavol de mare (Manta birostris) în apele Uniunii; (11)următoarele specii de Mobula în apele Uniunii:

(i)Mobula mobular; (ii)Mobula rochebrunei; (iii)Mobula japanica; (iv)Mobula thurstoni; (v)Mobula eregoodootenkee; (vi)Mobula munkiana; (vii)Mobula tarapacana; (viii)Mobula kuhlii; (ix)Mobula hypostoma; (12)vulpe de mare (Raja clavata) în apele Uniunii din diviziunea ICES IIIa; (13)Raja (Dipturus) nidarosiensis în apele Uniunii din diviziunile ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh și VIIk; (14)pisică de mare marmorată (Raja undulata) în apele Uniunii din subzonele ICES VI, IX și X și vulpe-de-mare albă (Raja alba) în apele Uniunii din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X; (15)Rhinobatidae în apele Uniunii din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII; (16)rechin călugăr (Squatina squatina) în apele Uniunii. 2.Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) nu trebuie vătămate. Exemplarele capturate se eliberează imediat. TITLUL IV

DISPOZIȚII FINALE Articolul 43

Procedura comitetului 1.Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. 2.Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Articolul 44

Dispoziție tranzitorie