Prezentul raport aduce noi îmbunătățiri în acest sens, pentru a identifica și a descrie mai detaliat barierele care afectează în cea mai mare măsură întreprinderile din UE. În timp ce rapoartele anterioare s-au concentrat în mod tradițional asupra partenerilor cu cel mai mare număr de bariere noi și înlăturate, raportul din acest an pune accentul și pe barierele care au afectat cel mai mult exporturile UE, oferind noi perspective asupra importanței relative a acestora.

În ceea ce privește elementul tradițional de acces pe piață, am lucrat în trei direcții. În primul rând, am consolidat coordonarea între instituțiile UE și părțile interesate (la Bruxelles, în statele membre și în ampla noastră rețea de misiuni diplomatice). În al doilea rând, Comisia și-a îmbunătățit eforturile de comunicare pentru a explica, în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), modul în care pot raporta orice bariere noi cu care se confruntă în afara UE și modul în care Comisia și statele membre pot elabora și pune în aplicare o strategie personalizată pentru înlăturarea acestor bariere. Această abordare este sprijinită de inițiativa intitulată „Zilele accesului pe piață”, în cadrul căreia au loc reuniuni adaptate nevoilor întreprinderilor locale în statele noastre membre – astfel de evenimente s-au desfășurat deja în Danemarca, Spania, Țările de Jos, Lituania , Portugalia, și Franța. În al treilea rând, ne-am angajat într-un proces mai inteligent de ordonare a barierelor în funcție de prioritate, ceea ce ne permite să concentrăm resursele într-un mod mai eficace pentru a obține rezultate.

Cea de a noua ediție a Raportului privind barierele din calea comerțului și a investițiilor analizează noile bariere cu care s-au confruntat întreprinderile din UE în 2018, precum și barierele înlăturate în același an datorită Parteneriatului UE pentru accesul pe piață, care reunește Comisia, statele membre și întreprinderile din Uniune. Acest parteneriat este condus de părțile interesate și orientat spre acestea. Acesta identifică barierele cu care se confruntă întreprinderile din UE în țările terțe, definește o strategie comună de înlăturare a acestora și monitorizează respectiva strategie.

Barierele noi raportate în 2018 au afectat comerțul UE în 13 sectoare specifice de activitate economică, precum și sub forma unor bariere orizontale sau transversale care afectează mai multe domenii.

Majoritatea măsurilor aplicate după trecerea frontierei constau în cerințe de etichetare, măsuri fiscale și noi cerințe de reglementare introduse de mai multe țări terțe. Majoritatea măsurilor aplicate la frontieră sunt restricții SPS și măsuri referitoare la majorarea taxelor, a tarifelor și a contingentelor vamale. În acest an s-au raportat două bariere noi și în domeniul serviciilor.

Deși numărul de măsuri identificate este un indicator important, analiza comerțului afectat oferă o imagine mai ilustrativă a importanței reale a fiecărei bariere. După cum se arată în figura 7, sectoarele industriale au reprezentat aproximativ 97 % din comerțul afectat, cu bariere în doar trei sectoare (TIC; siderurgie și metalurgie feroasă și neferoasă; metale prețioase), ceea ce reprezintă 72 % din totalul exporturilor UE-28 afectate de barierele noi raportate.

Figura 7: Fluxurile comerciale din UE-28 afectate de barierele raportate în 2018, în funcție de sector (procentul de fluxuri comerciale afectate)

II. PRINCIPALELE BARIERE NOI ÎN CALEA COMERȚULUI ȘI A INVESTIȚIILOR RAPORTATE ÎN 2018

Prezentul capitol oferă o analiză a barierelor noi raportate în cazul partenerilor comerciali pentru care s-au înregistrat cel puțin patru bariere în 2018 și care reprezintă ponderea cea mai mare din fluxurile comerciale potențial afectate ale UE (81 %); partenerii în cauză sunt China, Statele Unite ale Americii, India și Algeria.

A. ANALIZĂ CALITATIVĂ A BARIERELOR NOI

1. China

Relația comercială dintre UE și China este una dintre cele mai complexe. Deși China rămâne o piață importantă pentru întreprinderile din UE, o multitudine de denaturări ale comerțului și de bariere în calea accesului pe piață afectează considerabil relația noastră comercială bilaterală de ani întregi, incluzând diverse probleme sistemice, precum subvenționarea masivă, obligații de transfer tehnologic, supracapacitate în sectoare tradiționale – sectorul oțelului și al aluminiului, de exemplu – dar, de asemenea, într-o măsură tot mai mare, în industriile de înaltă tehnologie (strategia „Made in China 2025”) sau reglementările nejustificate privind securitatea cibernetică și criptarea.

În acest context, China a instituit patru bariere noi în 2018, confirmând tendința observată în anul precedent, când s-a raportat un număr record de 10 bariere noi; aceste evoluții situează acum China pe poziția partenerului UE care restricționează cel mai mult comerțul, cu un inventar general de 37 de bariere. Luate împreună, aceste patru bariere noi ar putea afecta exporturile UE cu până la 25,7 miliarde EUR.

După cum s-a subliniat deja în raportul pe anul precedent, China a introdus diverse măsuri de restricționare a schimburilor în domeniul industriilor de înaltă tehnologie, măsuri completate, de asemenea, de considerente generale legate de politica industrială și de diverse denaturări ale comerțului în cadrul strategiei intitulate „Made in China 2025”. În 2018, China a continuat să multiplice zecile de măsuri de punere în aplicare în domeniul TIC pentru a operaționaliza Legea privind securitatea cibernetică, intrată în vigoare la 1 iunie 2017. În cadrul acestei dezvoltări, proiectul de Regulament privind protecția clasificată în domeniul securității cibernetice, cunoscut și sub denumirea de Sistem de protecție la mai multe niveluri (sau Cyber-MLPS), a fost emis de Ministerul Securității Publice în iunie 2018 în vederea consultării publice și ar putea înlocui versiunea originală a Sistemului de protecție la mai multe niveluri (MLPS) din 2007. Scopul acestor reglementări este de a clasifica toate sistemele informatice pe baza nivelului lor de securitate. Pe baza nivelului perceput de sensibilitate din punctul de vedere al securității, întreprinderile străine pot fi excluse din anumite segmente de piață. În general, este problematic faptul că proiectul de regulament lasă mult spațiu pentru interpretări, întrucât conceptele esențiale nu sunt definite. În plus, sarcina probei pentru întreprinderi ar putea crește chiar și în cazul solicitărilor cu risc redus, mai multe solicitări ar putea fi încadrate în mod nejustificat la categorii cu risc crescut și s-ar putea aplica cerințe de testare și certificare inutile solicitărilor din domeniul criptografiei. Aceste măsuri ridică, de asemenea, preocupări în ceea ce privește proprietatea intelectuală. În sfârșit, problema veche a lipsei de acces la organismele relevante de standardizare din China (Al treilea grup de lucru TC 260, Comitetul tehnic pentru standardizare în domeniul securității cibernetice) a devenit, de asemenea, și mai presantă în contextul acestui Cyber-MLPS, ca urmare a legăturii cu standardele elaborate de aceste organisme. Chiar și singur, acest barieră ar afecta considerabil exporturile UE: fluxurile comerciale afectate în sectorul TIC și cel al produselor electronice sunt evaluate la 24,9 miliarde EUR – remarcând, totodată, că această măsură ar putea, de fapt, să aibă efecte considerabile și asupra investițiilor UE în China și să se extindă dincolo de sectorul TIC, la diverse alte industrii de înaltă tehnologie.

În plus, distribuitorii de butelii cu gaz și încărcătoare pentru gătit destinate pieței serviciilor de alimentație publică au întâmpinat dificultăți din cauza cerinței neclare de a deține o licență pentru depozitarea și distribuția de „mărfuri periculoase” în temeiul cadrului de reglementare actual al Chinei. Această cerință vizează exporturi în valoare de până la 383 de milioane EUR.

În al treilea rând, standardele de reglementare a produselor alimentare au stabilit parametri restrictivi pentru drojdie, care au împiedicat exportul anumitor tipuri de brânzeturi din UE și au generat întârzieri în procedurile de autorizare a exportului de lapte sterilizat. Această cerință vizează exporturi în valoare de până la 469 de milioane EUR.

În sfârșit, China și-a revizuit normele privind monopolul asupra sării prin măsuri publicate în decembrie 2017 și în mai 2018. Drept urmare, toate importurile de sare au fost oprite pur și simplu de autoritățile vamale chineze, iar normele prevăd că doar anumite societăți de vânzare cu ridicata a sării, desemnate în prealabil, pot vinde sare cu amănuntul în China. Nu este clar dacă pot fi desemnate și întreprinderi străine.

Deși UE a utilizat toate căile disponibile de abordare a provocărilor cu care se confruntă în relația comercială cu China, inclusiv dialoguri bilaterale (Grupul de lucru privind economia și comerțul, Dialogul privind sectorul TIC, Grupul operativ în domeniul cibernetic, Dialogul privind politicile în materie de comerț și investiții, Dialogul economic la nivel înalt și Summitul) și foruri multilaterale (diverse comisii ale OMC), evoluțiile recente necesită eforturi suplimentare, bine coordonate, pentru a aborda mai eficient problemele legate de accesul pe piață întâmpinate în relația cu China.

În paralel, în situațiile în care dialogurile nu au condus la rezultate satisfăcătoare, Comisia nu a ezitat să întreprindă acțiuni ferme în vederea aplicării normelor comerțului internațional: la 1 iunie 2018, UE a inițiat proceduri juridice în cadrul OMC împotriva măsurilor luate de China privind transferul de tehnologie (DS549), care subminează drepturile de proprietate intelectuală ale întreprinderilor europene. În același timp, a devenit clar că anumite denaturări ale comerțului au ajuns acum să amenințe integritatea sistemului comercial global. Deși UE va continua să utilizeze pe deplin, pentru a aborda practicile de denaturare a comerțului, setul său amplu de instrumente din cadrul de reglementare internațional existent, a devenit totodată evident că normele OMC trebuie să fie modernizate pentru a se identifica soluții reale și durabile. În acest context, la Summitul UE-China din 2018 a fost lansat un grup bilateral de lucru privind reformarea OMC.

De asemenea, sunt în curs negocieri pentru încheierea unui Acord cuprinzător privind investițiile, pentru a facilita condițiile de acces pe piața investițiilor cu care se confruntă întreprinderile din UE în China. În urma Summitului UE-China din 2018, cele două părți au făcut schimb de oferte privind accesul pe piață.