În cele din urmă, s-a acordat deja sprijin pentru încetarea temporară a activităților de pescuit în Marea Baltică în temeiul regulamentului actual, prin programele operaționale FEPAM [(COM C(2019)6496].

În plus, până la sfârșitul anului 2017, s-a acordat în cadrul FEPAM sprijin pentru încetarea definitivă a activităților de pescuit prin dezmembrarea navelor. Recent, s-a introdus sprijin de acest tip pentru vestul Mării Mediterane (Regulamentul 2019/1022). Pe lângă acestea, propunerea Comisiei pentru următorul FEPAM pentru perioada 2021-2027 include, din nou, sprijin pentru încetarea definitivă a activității de pescuit prin dezmembrarea navelor.

În plus, statele membre și Comisia împărtășesc opinia potrivit căreia sunt necesare acțiuni urgente pentru a aborda cauzele profunde ale acestei situații critice la nivel social și de mediu. Aceste acțiuni presupun adoptarea unor măsuri mai hotărâte în fața principalelor presiuni de mediu din zona Mării Baltice care împiedică redresarea codului din estul Mării Baltice, precum și reducerea dezechilibrului structural al capacității flotelor care vizau anterior codul din estul Mării Baltice. Prezenta propunere introduce așadar posibilitatea acordării de sprijin public pentru încetarea definitivă a activităților de pescuit prin dezmembrarea navelor, în beneficiul pescarilor și al operatorilor care depind în mare măsură de pescuitul de cod din estul Mării Baltice, care sunt afectați de încetarea pescuitului de cod din această zonă.

Acest fond ar trebui, prin urmare, să ofere statelor membre afectate de situația excepțională a codului din estul Mării Baltice posibilitatea de a acorda sprijin financiar pentru atingerea și menținerea unui echilibru între capacitatea flotelor și posibilitățile de pescuit, stabilind eligibilitatea sprijinului financiar pentru încetarea definitivă a activităților de pescuit prin dezmembrare în cadrul FEPAM 2014-2020. Acest tip de sprijin a fost acordat până la sfârșitul anului 2017 (și a fost introdus recent pentru planul multianual din vestul Mării Mediterane). Reintroducerea dezafectării prin dezmembrare este o măsură neprevăzută de răspuns la situația excepțională a codului din estul Mării Baltice. Fondul ar trebui așadar să ofere o flexibilitate suplimentară în această situație excepțională, permițându-le acestor state membre să redirecționeze alocările disponibile pentru ajutorul pentru depozitare privată și politica maritimă integrată, din cadrul pachetului financiar al fiecărui stat membru, către încetarea definitivă a activităților de pescuit, cu scopul de a insista asupra necesității dezmembrării navelor, fără însă a afecta negativ îndeplinirea altor obiective ale PCP și nici punerea în aplicare a FEPAM. Prin urmare, prezenta propunere are drept scop gestionarea sustenabilă a stocurilor de pește din Marea Baltică, prin reducerea capacității excedentare a flotelor care pescuiesc cod din estul Mării Baltice.

Prin urmare, având în vedere situația de mai sus, acționând pe baza celor mai bune avize științifice disponibile și în conformitate cu normele politicii comune în domeniul pescuitului și cu planul multianual pentru Marea Baltică, Comisia a adoptat, în iulie 2019, măsuri de primă urgență care interzic pescuitul de cod din estul Mării Baltice până la sfârșitul anului, după care Consiliul a decis, în octombrie 2019, aplicarea unor restricții de pescuit necesare și fără precedent pentru 2020. Cu toate acestea, nu se întrevede o redresare a stocului timp de mai mulți ani. Prin urmare, aceste măsuri excepționale vor duce la un excedent al capacităților flotelor și vor avea consecințe socioeconomice negative grave pentru comunitățile costiere și întreprinderile de pescuit afectate. Sectorul pescuitului este o componentă esențială a vieții economice din numeroase regiuni de coastă ale Mării Baltice. Cu toate acestea, rata de utilizare a cotelor de cod din estul Mării Baltice a fost relativ scăzută (sub 60 %) timp de mai mulți ani; în 2018, rata de utilizare a fost de numai 40 % și chiar mai mică în 2019 până la jumătatea lunii iulie, când a început aplicarea măsurilor de urgență adoptate de Comisie (19 %). Este posibil ca rata relativ scăzută de utilizare a cotelor din 2018 să fi fost un prim semn al condițiilor nefavorabile de mediu și al impactului ridicat pe care îl au acestea asupra codului din estul Mării Baltice.

•Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

Modificarea propusă nu presupune niciun fel de modificări ale cadrului financiar multianual, ale plafoanelor anuale sau ale angajamentelor și plăților prevăzute în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1311/2013. Propunerea ar putea consta în concentrarea la începutul perioadei a creditelor de plată și are un impact neutru asupra bugetului în cursul perioadei de programare.

Prezenta propunere nu are consecințe asupra protecției drepturilor fundamentale.

(2)Conform evaluării științifice efectuate de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES), multe specii și habitate din Marea Baltică nu sunt în stare bună. Aporturile anuale de nutrienți depășesc în continuare obiectivele convenite la nivel regional pentru zona centrală a Mării Baltice, Marea Arhipelagului și Golful Finlandei. Concentrațiile nutrienților se mențin la un nivel relativ ridicat, iar zonele de adâncime cu un nivel scăzut de oxigen sau lipsite de oxigen sunt destul de numeroase. Nivelurile de contaminanți rămân ridicate în comparație cu majoritatea mărilor europene. Această situație generală a mediului afectează funcționalitatea rețelei trofice, reduce reziliența și rezistența la alte schimbări de mediu și diminuează perspectivele obținerii de beneficii socioeconomice, inclusiv posibilitățile de pescuit.

(3)Starea de declin a stocului de cod din estul Mării Baltice (Gadus morhua) a fost pusă pe seama acestei situații. Conform ICES, stocul este afectat de un nivel scăzut și nesustenabil al biomasei, din cauza unei combinații de elemente precum scăderea ratei de refacere a stocurilor de pește, factori de mediu și schimbări ale ecosistemului, care conduc la o mortalitate naturală ridicată (aproximativ de trei ori mai mare decât rata mortalității prin pescuit) și la o mortalitate prin pescuit excesivă, având în vedere situația stocului. Biomasa codului de dimensiune comercială se află în prezent la cel mai scăzut nivel observat din anii 1950. În plus, ICES estimează că biomasa stocului de reproducere va rămâne pe termen mediu (2024 )sub nivelul de referință pentru sustenabilitate, chiar și în absența oricărei activități de pescuit. Prin urmare, în avizul său privind stocurile pentru 2020, ICES recomandă zero capturi.

(4)Planul multianual pentru Marea Baltică prevede că, atunci când avizele științifice indică faptul că un stoc este amenințat, trebuie să fie luate măsuri de salvgardare, printre care reducerea posibilităților de pescuit și măsuri specifice de conservare, și că măsurile respective ar trebui completate prin orice alte măsuri adecvate. Măsurile de remediere pot include suspendarea activităților de pescuit specifice pentru stocul respectiv și reducerea adecvată a posibilităților de pescuit. În conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2016/1139, măsurile trebuie stabilite în funcție de natura, gravitatea, durata și repetarea situației.

(5)Pe baza evaluării stocului de cod din estul Mării Baltice, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 2019/1248 al Comisiei, care interzice până la 31 decembrie 2019 pescuitul de cod în subdiviziunile ICES 24-26.

(6)La 15 octombrie 2019, Consiliul a adoptat un acord politic privind posibilitățile de pescuit pentru 2020 în Marea Baltică. Acest acord presupune o reducere necesară și fără precedent de 92 % a posibilităților de pescuit pentru 2020 în comparație cu 2019 pentru codul din estul Mării Baltice și limitează utilizarea acestei TAC numai la capturile accidentale. Prin urmare, nu este permis pescuitul direcționat al acestui stoc. Întrucât în subdiviziunea ICES 24 este prezent în principal cod din estul Mării Baltice, utilizarea TAC pentru codul din vestul Mării Baltice în subdiviziunea 24 se limitează, de asemenea, la capturile accidentale de cod din estul Mării Baltice.

(7)Flotele de pescuit care au depins până în prezent de codul din estul Mării Baltice nu au posibilitatea de a pescui alte stocuri ca alternativă. Se estimează că, pentru a compensa pierderile economice cauzate de încetarea pescuitului de cod din estul Mării Baltice, ar fi necesare capturi suplimentare de aproximativ 20 000 de tone de pește din specii alternative. Cu toate acestea, Consiliul a convenit, de asemenea, asupra unor reduceri importante și pentru alte stocuri, în special, asupra unei reduceri de 65 % pentru heringul din vestul Mării Baltice, de 60 % pentru codul din vestul Mării Baltice, de 32 % pentru cambulă de Baltica, de 27 % pentru hering din Golful Botnic și de 22 % pentru șprot.

(8)Analiza Comisiei arată că segmentele de flotă cu cea mai mare dependență de codul din estul Mării Baltice cuprind peste 300 de nave, în principal traulere și nave de pescuit cu plase din Lituania, Letonia și Polonia și, într-o mai mică măsură, din Danemarca. Aceste segmente de flotă au o importanță socioeconomică semnificativă, reprezentând aproximativ între 20 % și 50 % din flota națională din Lituania, Letonia, respectiv Polonia, exprimate în echivalent normă întreagă. Doar o mică parte dintre acestea par a fi suficient de reziliente pentru a supraviețui unei suspendări a activității pe termen scurt, dar nu și pe termen mediu sau lung. Restul fie suferă deja de pe urma unei situații precare, care va fi agravată de încetarea activității, fie se vor confrunta cu o scădere drastică a rentabilității. Într-adevăr, rata de utilizare a cotelor pentru codul din estul Mării Baltice s-a situat sub 60 % timp de mai mulți ani și a scăzut și mai mult, la 40 %, în 2018 și chiar sub acest nivel în 2019 (19 %), înainte de aplicarea măsurilor de urgență ale Comisiei începând cu jumătatea lunii iulie, reflectând problema biologică cu care se confruntă pescuitul din această specie. Având în vedere că nu se așteaptă revenirea stocurilor de cod din estul Mării Baltice la niveluri sănătoase nici măcar pe termen mediu, va exista un dezechilibru structural persistent pentru aceste segmente de flotă, justificându-se în aceste condiții restructurarea flotei.

(9)Restructurarea flotei trebuie să se realizeze în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, care impune statelor membre să instituie măsuri de adaptare, în timp, a capacității flotei lor la posibilitățile de pescuit, ținând seama de tendințe și pe baza celor mai bune avize științifice, cu scopul de a atinge un echilibru stabil și durabil între acestea. În vederea realizării acestui obiectiv, statele membre trebuie să transmită Comisiei, până la data de 31 mai a fiecărui an, un raport privind echilibrul dintre capacitatea de pescuit a flotelor lor și posibilitățile lor de pescuit. În cazul în care evaluarea demonstrează cu claritate că nu există un echilibru real între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit, statul membru trebuie să elaboreze și să includă în raportul său un plan de acțiune pentru segmentele de flotă pentru care s-a identificat o supracapacitate structurală. Deoarece avizul ICES privind deteriorarea stocului de cod din estul Mării Baltice a fost publicat la 29 mai 2019, rapoartele existente privind echilibrul dintre capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit nu au putut să țină seama de aceste noi informații privind starea gravă a codului din estul Mării Baltice și de supracapacitatea rezultantă a flotelor care au vizat în trecut acest stoc. Statele membre ar trebui să abordeze problema supracapacității în următoarele rapoarte privind echilibrul dintre flote și posibilitățile de pescuit cât mai curând posibil și cel mai târziu până la 31 mai 2020.

(10)În declarația lor politică din 15 octombrie 2019, statele membre în cauză afirmă că, dacă trebuie să reducă capacitatea flotelor pentru a gestiona consecințele socioeconomice negative ale declinului activităților de pescuit, vor prezenta Comisiei un plan de acțiune în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Statele membre recunosc totodată că, având în vedere necesitatea reducerii capacității flotei, este important să se evite ajutoarele publice pentru investiții în capacități de pescuit suplimentare.

(11)În conformitate cu avizul ICES publicat la 29 mai 2019, aproximativ 70 % din debarcările de cod din subdiviziunile 24-28 au fost efectuate de traulere echipate cu o fereastră de ieșire BACOMA de 120 mm sau T90, iar 15 % din debarcările de cod au fost efectuate de nave cu setci având dimensiunea ochiului de plasă cuprinsă între 110 și 156 mm. Se consideră în general că aceste tehnici de pescuit vizează codul, iar dimensiunile minime ale ochiurilor de plasă care le sunt specifice sunt stabilite în Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului. Celelalte metode din topul primelor 15 în funcție de cantitatea de cod debarcată au contribuit fiecare cu mai puțin de 5 % la totalul debarcărilor de cod. Este important să se asigure că nivelurile capacității flotelor care pescuiesc cod din estul Mării Baltice nu cresc și că încetarea definitivă a activităților de pescuit cu fonduri publice determină o reducere efectivă a capacității flotei. Capacitatea statelor membre pentru aceste două segmente de flotă ar trebui să fie limitată la nivelurile navelor active în ultimii ani anteriori aplicării măsurilor de urgență, și anume 2017 și 2018, și ar trebui să fie redusă atunci când navele sunt retrase cu ajutoare publice, cu scopul de a reface stocul de cod din estul Mării Baltice.

(12)Plafoanele de capacitate specifice stocului de cod din estul Mării Baltice ar trebui să se aplice în plus față de măsurile prevăzute la articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Aceste plafoane ar trebui să limiteze capacitatea la cel mai recent nivel al navelor active, cu excepția celor care au fost retrase fără ajutor public în anii precedenți. În plus, acestea ar trebui să garanteze că navele care aparțin altor segmente de flotă nu pot fi transferate în segmentul care pescuiește cod din estul Mării Baltice. Pentru a garanta că plafoanele de capacitate sunt respectate, statele membre ar trebui să informeze Comisia cu privire la plafonul inițial și la orice modificare adusă acestuia.

(13)Având în vedere starea gravă a stocului de cod din estul Mării Baltice, ar trebui introduse măsuri suplimentare de control al activităților de pescuit care vizează codul din estul Mării Baltice. Pragul cantitativ dincolo de care o navă de pescuit are obligația de a debarca captura într-un anumit loc ar trebui să fie redus la 250 kg. În plus, comandanții navelor de pescuit care dețin cote pentru cod și pescuiesc în zone în care este prezent codul din estul Mării Baltice trebuie să se asigure că activitatea lor de pescuit poate fi monitorizată în orice moment de către autoritățile naționale competente.

(14)ICES a emis o evaluare analitică a codului din estul Mării Baltice, însă nu a fost în măsură să furnizeze intervale de mortalitate prin pescuit, nici diferite puncte de referință, din cauza lipsei datelor necesare. Prin urmare, colectarea datelor trebuie îmbunătățită prin asigurarea unei prezențe de cel puțin 20 % a observatorilor la bordul navelor care capturează cod din estul Mării Baltice.

(15)Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) instituit prin Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului prevedea, până la 31 decembrie 2017, încetarea definitivă a activităților de pescuit ca instrument de reducere a supracapacității structurale identificate. În cazul în care statele membre identificau un dezechilibru structural, planul de acțiune rezultat în temeiul articolului 22 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 le permitea așadar să includă încetarea definitivă a activităților de pescuit printre modalitățile de îndeplinire a obiectivelor planului de acțiune.

(16)Pentru a atenua efectele economice negative cauzate de situația excepțională și persistentă a mediului din Marea Baltică și de reducerile semnificative ale posibilităților de pescuit rezultate și având în vedere măsurile specifice prevăzute în planul multianual pentru Marea Baltică, ar trebui să fie disponibil sprijin public pentru încetarea definitivă a activităților de pescuit prin dezmembrarea navelor de pescuit, astfel încât statele membre să își poată îndeplini obiectivele planurilor de acțiune în temeiul articolului 22 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 și să reducă orice dezechilibru structural identificat în segmentele flotei de pescuit care fac obiectul planului multianual pentru Marea Baltică. Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 508/2014 ar trebui modificat în consecință, pentru a reintroduce sprijinul pentru încetarea definitivă a activității navelor care depind în mare măsură de codul din estul Mării Baltice.

(17)Pentru a asigura concordanța dintre adaptarea structurală a flotei din Marea Baltică și obiectivele de conservare stabilite în planul multianual, sprijinul pentru încetarea definitivă a activităților de pescuit prin dezmembrarea navelor de pescuit care depind în mare măsură de codul din estul Mării Baltice ar trebui să fie strict condiționat și legat de realizarea obiectivelor de ajustare și de instrumentele aferente definite în planurile de acțiune pentru segmentele dezechilibrate.

(18)Având în vedere ecosistemul fragil din Marea Baltică, sprijinul destinat încetării definitive a activităților de pescuit nu ar trebui acordat pentru modernizarea navelor de pescuit în vederea desfășurării altor activități decât pescuitul comercial, cum ar fi pescuitul de agrement, care ar putea avea un impact negativ asupra ecosistemului. Prin urmare, acest tip de sprijin ar trebui acordat numai pentru dezmembrarea navelor de pescuit.

(19)Introducerea ajutorului pentru dezmembrare este o măsură neprevăzută în fața unei situații excepționale. Comisia nu poate furniza fonduri publice suplimentare pentru încetarea definitivă a activităților de pescuit care depășesc pachetul financiar FEPAM convenit pentru fiecare stat membru. Cu toate acestea, o mai mare flexibilitate în cadrul pachetului FEPAM convenit pentru fiecare stat membru ar permite statelor membre din regiunea Mării Baltice care au identificat încetarea definitivă a activității de pescuit drept instrument de reducere a supracapacității structurale a flotelor lor de pescuit cod din estul Mării Baltice să abordeze situația excepțională fără a pune în pericol alte priorități importante ale FEPAM, în special cele legate de dezvoltarea durabilă pescuitului, a acvaculturii și a zonelor de pescuit menționate la articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 508/2014. Reprogramarea din categoriile menționate la articolul 13 alineatele (6) și (7) din Regulamentul (UE) nr. 508/2014 pentru încetarea definitivă a activităților de pescuit este considerată o modalitate eficace de acordare a unei astfel de flexibilități.

(20)Articolul 22 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede că nu se poate înlocui capacitatea de pescuit care corespunde navelor de pescuit retrase cu ajutoare publice. În plus, în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) din regulamentul menționat, intrarea în flotă a unei noi capacități fără ajutor public trebuie compensată prin retragerea prealabilă, fără ajutor public, a unei capacități cel puțin egale.

(21)Având în vedere situația economică precară a navelor de pescuit ale Uniunii care depind în mare măsură de codul din estul Mării Baltice și necesitatea de a asigura disponibilitatea sprijinului din partea FEPAM pentru încetarea definitivă a activităților de pescuit ale navelor respective, s-a considerat oportun să se prevadă o excepție de la perioada de opt săptămâni menționată la articolul 4 din Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la TUE, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,