A doua evaluare prospectivă privind aerul curat completează primul raport al Comisiei privind punerea în aplicare a Directivei PNE, publicat în iunie 2020, oferind o evaluare prospectivă a evoluției probabile a poluării aerului și a diferenței probabile față de obligațiile de reducere a poluării aerului până în 2030. Constatările vor sta la baza viitorului plan de acțiune de reducere la zero a poluării din 2021, care își propune să așeze UE pe calea către reducerea la zero a poluării și către un mediu înconjurător fără substanțe toxice, astfel cum a fost anunțat în Pactul verde european. În final, această ediție evaluează impactul poluării aerului asupra ecosistemelor; împreună cu monitorizarea ecosistemelor impusă prin Directiva PNE, aceasta va contribui la analiza care stă la baza punerii în aplicare a strategiei privind biodiversitatea, deoarece poluarea aerului reprezintă un factor important al pierderii biodiversității.

Această analiză pornește de la cercetarea privind impactul poluării aerului asupra sănătății efectuată de către OMS [Riscurile poluării aerului pentru sănătate în Europa (Health Risks of Air Pollution In Europe - HRAPIE)]. Acestea sunt estimări prudente, deoarece, de la publicarea HRAPIE (în 2013), au devenit disponibile constatări noi din literatura epidemiologică, care prezintă efectele unei game mai largi de impacturi asupra sănătății determinate de poluarea aerului (efecte mai ample ale particulelor ultra-fine, de exemplu). Metodologia utilizată pentru evaluarea impacturilor asupra sănătății în prezentul raport diferă într-o oarecare măsură de cea utilizată de către AEM; acest lucru se referă în principal la granularitatea datelor de bază privind calitatea aerului și la nivelul de la care concentrațiile poluanților încep să aibă un impact asupra sănătății. În ceea privește cuantificarea impacturilor asupra sănătății, datele utilizate au fost actualizate față de Prima evaluare prospectivă privind aerul curat în ceea ce privește anul la nivelul căruia sunt exprimate prețurile (2015 în loc de 2005 în Prima evaluare prospectivă privind aerul curat). Prezenta analiză oferă, de asemenea, o evaluare mai actualizată privind viața, anii de viață pierduți și morbiditatea, utilizând surse din OCDE, precum și alte surse. Prin urmare, pentru toate aceste motive de ordin metodologic, cifrele prezentate aici nu pot fi comparate direct cu cele raportate de AEM și nici cu cele prezentate în Prima evaluare prospectivă privind aerul curat. Cu toate acestea, cifrele prezintă ordine de mărime utile și oferă informații prin compararea diferitelor situații utilizând aceeași metodologie.

Punerea în aplicare a politicilor și a măsurilor anunțate de statele membre în PNCPA generează costuri estimate la aproximativ 1,4 miliarde EUR pe an în UE (pentru măsurile prezentate cu detalii suficiente în PNCPA și cărora a putut, astfel, să le fie atribuit un cost). Cu toate acestea, beneficiile din ce în ce mai mari pentru sănătate (în ceea ce privește reducerea atât a mortalității, cât și a morbidității) depășesc costurile majorate din toate cazurile care au fost analizate (a se vedea secțiunea 4.4 pentru mai multe detalii privind impacturile economice). Beneficiile pentru sănătate determinate de măsurile din PNCPA se ridică la o valoare între 8 miliarde EUR și 43 miliarde EUR pe an pentru UE ; astfel, punerea în aplicare a acestor măsuri aduce un câștig general pentru societate.

4.4. Impacturile economice

În timp ce poluarea aerului prejudiciază în mod direct sănătatea umană și are un impact negativ asupra culturilor agricole, a producției forestiere, a ecosistemelor și a clădirilor, aceasta are, de asemenea, un impact indirect asupra economiei, de exemplu, prin pierderea de zile de lucru din cauza unei stări de sănătate mai precare. În toate cazurile care au fost analizate, măsurile suplimentare pentru reducerea poluării aduc întotdeauna un câștig net pentru societate, iar beneficiile unui aer mai curat depășesc întotdeauna costurile acestor măsuri. Figura 5 arată că punerea în aplicare doar a măsurilor din PNCPA ar conduce la beneficii nete suplimentare de aproximativ 7 miliarde EUR pe an în 2030 pentru UE. Dacă ar fi puse în aplicare toate măsurile care sunt posibile din punct de vedere tehnic, aceste beneficii nete ar putea fi de aproximativ 21 de miliarde EUR pe an până în 2030. Mortalitatea evitată (estimată aici prin reducerea impacturilor PM2,5) este de departe cel mai important beneficiu al măsurilor privind aerul curat, fiind urmată de morbiditatea evitată. În general, beneficiile pentru sănătate sunt mai ridicate în primii ani ai punerii în aplicare, dar nivelul acestora rămâne constant după 2030, în timp ce costurile aferente măsurilor scad după 2030.

Adoptarea de măsuri mai ambițioase privind aerul curat și clima ar majora beneficiile nete pentru societate în toate cazurile analizate. Dacă ar fi puse în aplicare politici mai ambițioase privind clima (realizând neutralitatea climatică în 2050), măsurile de reducere a poluării aerului ar putea să nu implice niciun cost comparativ cu nivelul de referință. Aceste economii de costuri determinate, combinate cu beneficiile măsurilor privind aerul curat pentru piață ar conduce la creșterea PIB-ului UE cu 0,15 % în 2050 în cel mai bun caz. În acest caz, dacă sunt luate în considerare activitățile empirice recente privind câștigurile de productivitate obținute datorită unui aer mai curat, PIB-ul ar crește chiar cu până la 1,3 % în 2050 comparativ cu nivelul de referință.

Figura 5: Modificări în ceea ce privește beneficiile nete ale măsurilor privind aerul curat în diferite scenarii de politici în materie de aer și climă comparativ cu nivelul de referință, în miliarde EUR pe an (UE-27), pe baza unei evaluări prudente a tuturor impacturilor (Sursa: JRC, în raportul IIASA)

5.Interacțiuni cu politica privind schimbările climatice și clima

5.1.Perspective pentru emisiile de poluanți cu ciclu de viață scurt cu efect nociv asupra climei (metan și negru de fum)

Metanul și negrul de fum contribuie atât la poluarea aerului, cât și la încălzirea globală. Metanul nu este numai un gaz cu efect de seră foarte puternic, ci și un precursor important al ozonului troposferic, ceea ce este foarte dăunător sănătății. Negrul de fum este o componentă a particulelor în suspensie, dar are, de asemenea, o contribuție puternică la încălzirea climatică.

Cu legislația și obiectivele adoptate în prezent privind aerul, clima și energia (nivelul de referință), emisiile de metan calculate ar urma să scadă cu aproximativ 20 % în perioada 2020-2050, în timp ce numai o parte foarte mică a beneficiilor ar urma să fie generată în această privință prin măsurile anunțate de statele membre prin PNCPA proprii. Cu toate aceste, cu obiectivul mai ambițios în materie de climă propus de Comisie în 2020, reducerea ar atinge 44 % în aceeași perioadă. Aceste reduceri nu iau în considerare efectul acțiunilor prevăzute în strategia privind metanul adoptată recent, care ar consolida și mai mult această tendință descendentă.

În ceea ce privește negrul de fum, politicile existente și, într-o măsură mult mai redusă, cele anunțate în PNCPA, ar putea reduce emisiile generale la nivelul UE cu aproximativ 80 % în perioada 2020-2050. Cele mai mari reduceri ale emisiilor de negru de fum ar urma să fie realizate prin combinarea măsurilor de control al emisiilor atmosferice cu politici mai ambițioase privind clima, arătând cum pot fi realizate sinergii prin măsurile de abordare a emisiilor de negru de fum.

5.2.Beneficii reciproce și compromisuri între politici

Mai multe scenarii climatice au fost analizate din perspectiva efectelor lor asupra poluării aerului în activitatea de modelare care stă la baza prezentei Evaluări prospective privind aerul curat. Unele dintre aceste scenarii se bazează pe cazurile elaborate pentru comunicarea Comisiei intitulată „O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei”; aceasta își propune să realizeze o economie neutră din punctul de vedere al carbonului până în 2050 pe diferite căi, un scenariu bazându-se pe economia circulară și schimbări ale modului de viață, iar altul bazându-se pe soluții tehnologice. Un alt scenariu corespunde noii propuneri privind o reducere de 55 % a gazelor cu efect de seră până în 2030. Aceasta permite identificarea efectelor diferitelor acțiuni de la nivelul UE asupra emisiilor de poluanți atmosferici pentru perioada 2030-2050.

Figura 6 arată că, pe termen lung (2050), acțiunile de combatere a schimbărilor climatice ajută întotdeauna la reducerea emisiilor de poluanți atmosferici (cea mai mică contribuție se referă la PM2,5 – a se vedea caseta 2 de mai jos pentru unele explicații posibile). Scenariul climatic care reflectă o tranziție către economia circulară și schimbarea modului de viață contribuie cel mai mult la reducerea emisiilor de poluanți atmosferici.