[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |

Bruxelles, 29.10.2009

COM(2009)595 final

COMUNICARE A COMISIEI

Pachetul financiar destinat negocierilor de aderare cu Croația

COMUNICARE A COMISIEI

Pachetul financiar destinat negocierilor de aderare cu Croația

I. Introducere

În comunicarea sa din 5 noiembrie 2008 către Consiliu și Parlamentul European, intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări 2008-2009” [COM(2008) 674 final], Comisia a precizat că, sub rezerva menținerii de către Croația a progreselor generale înregistrate în pregătirile sale, Comisia va prezenta o comunicare în cursul anului 2009 privind un pachet financiar pentru aderarea Croației.

Ținând seama de progresele generale realizate până acum de Croația în negocierile de aderare, prezenta comunicare oferă principalele elemente ale unui pachet financiar destinat Croației, astfel încât Consiliul să poată dezbate aceste chestiuni spre finele anului 2009. Pe această bază, Comisia va prezenta ulterior Consiliului un proiect al pozițiilor comune de negociere în domeniile agriculturii și dezvoltării rurale, politicii regionale și coordonării instrumentelor structurale, precum și dispoziții financiare și bugetare. În același timp, prezenta comunicare evaluează impactul financiar al aderării Croației asupra acestor domenii de politică.

În sensul prezentei comunicări, ipoteza de lucru este aceea a aderării Croației în ianuarie 2012, ceea ce presupune ca toate condițiile de aderare să fie îndeplinite. Printre acestea se numără existența capacităților necesare pentru gestionarea și controlul instrumentelor financiare comunitare[1]. Dat fiind că actualul cadru financiar acoperă perioada 2007-2013, pachetul financiar pentru Croația acoperă perioada de doi ani cuprinsă între 2012 și 2013.

Propunerile Comisiei pentru Croația, prezentate în secțiunea II, sunt întemeiate pe acquis-ul existent, precum și pe principiile și pe metodologia care stau la baza pachetelor financiare elaborate pentru negocierile cu cele douăsprezece noi state membre. Acest lucru presupune un calendar de introducere progresivă a plăților agricole directe pe parcursul a zece ani și o introducere progresivă timp de doi ani a cheltuielilor aferente politicii de coeziune, dezvoltării rurale și Fondului european pentru pescuit. Dat fiind că nu există deocamdată niciun cadru financiar pentru 2014, care se presupune a fi al treilea an de aderare, Croația ar trebui să beneficieze de un tratament egal cu cel aplicat celorlalte state membre pentru posturile de cheltuieli care urmează să fie definite în cadrul financiar începând cu 2014.

Cifrele care figurează în prezenta comunicare sunt exprimate în prețuri curente.

II. Proiectul pachetului financiar

Proiectul de mai jos este prezentat pe rubricile actualului cadru financiar 2007-2013.

Rubrica 1: Creștere durabilă

1a Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

Principalele posturi de cheltuieli care se înscriu în rubrica 1a - Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă sunt următoarele: cel de al șaptelea program-cadru pentru cercetare (57%), Învățarea de-a lungul vieții și Erasmus Mundus (9%), precum și Rețele transeuropene – energie și transporturi (8,2%).

Ar trebui să se prevadă participarea deplină a Croației la acțiunile și proiectele comunitare de la data aderării sale. Dat fiind că acțiunile și programele existente[2] de la rubrica 1a nu prevăd niciun pachet financiar specific în funcție de țară, ar fi necesară o majorare globală a creditelor de la rubrica 1a, pentru se a evita orice efect negativ asupra fondurilor prevăzute în prezent pentru UE 27. Pe baza aceleiași metodologii[3] ca cea utilizată în stabilirea nivelului majorării fondurilor disponibile pentru a permite politicilor interne să țină seama de aderarea celor douăsprezece țări din cel de al cincilea val de extindere, ar fi necesare fonduri suplimentare în valoare de 187,2 milioane € în primii doi ani de la aderarea Croației.

(În milioane EUR, în prețuri curente)

Rubrica 1a | 2012 | 2013 |

UE 27 | 14 203 | 15 433 |

Croația | 89,7 | 97,5 |

ca % din UE 27 | 0,63% | 0,63% |

1b Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

Rubrica 1b: Coeziunea pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă vizează fondurile structurale (81%) și Fondul de coeziune (19%).

Fondurile alocate statelor membre pentru acțiuni structurale sunt stabilite în mare parte conform metodologiei și criteriilor care decurg din regulamentele aplicabile fondurilor structurale și de coeziune, inclusiv limitarea fondurilor structurale și de coeziune totale la nivelurile predefinite în funcție de PIB-ul național total într-un anumit an.

Comisia consideră că ar trebui să se calculeze un pachet financiar global pentru Croația, care să acopere primii doi ani de la aderare, pe baza unei abordări similare celei urmărite în cazul celor douăsprezece noi state membre, și care să cuprindă, în special, o introducere progresivă a cheltuielilor pentru acțiunile structurale, astfel încât acestea să reflecte creșterea progresivă a capacității de absorbție a Croației. Prin urmare, se prevede o introducere progresivă pe o perioadă de doi ani într-un ritm de 60% în 2012 și de 80% în 2013, ajungându-se la o introducere integrală până în 2014. De asemenea, o treime din pachetul financiar total pentru doi ani ar trebui alocată Fondului de coeziune, pentru a reflecta nevoile semnificative în materie de infrastructură de transport și de mediu.

Aplicarea actualelor criterii de alocare pentru Croația ar implica limitarea fondurilor structurale și de coeziune totale la 3,524% din PIB. Aplicarea în cazul Croației a aceluiași ritm de introducere progresivă ca și cel utilizat în cadrul celui de al cincilea val de extindere ar avea drept rezultat o limitare la 2,1% din PIB în 2012 și 2,8% din PIB în 2013. Conform articolului 8 din anexa II la Regulamentul 1083/2006, aceste plafoane ar trebui să includă contribuțiile FEADR care provin din secțiunea Orientare a Fondului european de orientare și garantare agricolă și din Fondul european pentru pescuit.

Această abordare ar trebui să asigure o introducere progresivă lină, care să țină cont în mod adecvat de nivelul capacității de absorbție. Având în vedere, de asemenea, tratamentul aplicat statelor membre din cadrul celui de al cincilea val de extindere, precum și perioada de programare scurtă, de doi ani, ar putea fi luat în calcul un anumit grad de flexibilitate a condițiilor de punere în aplicare din cadrul capitolului 22: politica regională și coordonarea instrumentelor structurale, în special în ceea ce privește proiectele majore.

Pe baza celor mai recente cifre privind PIB și a perspectivelor de creștere, finanțarea totală de la fondurile structurale și de coeziune s-ar ridica la 2 205,1 milioane € în primii doi ani de la aderare.

(În milioane EUR, în prețuri curente)

Rubrica 1b | 2012 | 2013 |

UE 27 | 52 425 | 54 188 |

Croația | 915.9 | 1 289.2 |

ca % din UE 27 | 1.75 % | 2.38% |

Presupunând că alocările destinate Croației din fondurile structurale și de coeziune ar fi introduse integral până în 2013, acestea s-ar ridica la 1 612 milioane € și ar reprezenta o creștere a rubricii 1b de 3% din cheltuielile globale ale Comunității în acest domeniu.

Rubrica 2: Conservarea și gestionarea resurselor naturale

Principalele posturi de cheltuieli înscrise la rubrica 2 - Conservarea și gestionarea resurselor naturale sunt: cheltuieli de piață și plăți directe (73%), dezvoltare rurală (24%), Fondul european pentru pescuit (1%) și programul de mediu Life + (0,6%).

Cheltuieli de piață

În ceea ce privește măsurile care vizează piața în cadrul politicii agricole comune, se prevede ca acquis-ul să se aplice integral Croației începând cu data aderării acesteia la Uniune.

Cheltuielile de piață au fost estimate, atunci când a fost posibil, pe baza modelelor de producție actuale și a statisticilor disponibile privind Croația, fiind utilizat actualul cadru legislativ de sprijinire a diferitelor sectoare ale pieței.

Ținând seama de cele mai recente previziuni privind piața agricolă, Comisia estimează că pachetul financiar necesar pentru finanțarea măsurilor care vizează piață agricolă din Croația în primii doi ani de la aderarea acesteia se ridică la 45 de milioane €.

În plus, finanțările necesare pentru a aplica Croației măsurile din cadrul rubricii 2 care vizează piața piscicolă și sănătatea plantelor și a animalelor sunt estimate la 3 milioane € pe an.

În total, cheltuielile suplimentare aferente măsurilor de piață necesare pentru a se ține seama de aderarea Croației se ridică la 18 milioane € în 2012 și la 33 de milioane € în 2013.

Plăți directe

Pachetul național destinat plăților directe, cotelor de producție și altor instrumente de gestionare a ofertei a fost calculat pe baza celor mai recente perioade de referință istorice pentru care există date fiabile pentru perioada 2000-2007. Dat fiind că Croația și-a schimbat metoda statistică începând cu 2005 pentru a respecta metodologia Eurostat și că nu a fost realizat niciun recensământ în 2004, s-au folosit statisticile revizuite pentru perioada 2005 – 2007, considerate cele mai fiabile cifre disponibile. Nu s-a ținut cont de zonele minate și de zonele agricole suspectate de a fi minate, deoarece Croația nu a furnizat încă suficiente informații cu privire la acestea.

Calculele s-au realizat în conformitate cu abordarea utilizată pentru cel de al cincilea val de extindere. Cu toate acestea, s-a ținut cont, de asemenea, de reformele recente ale politicii agricole comune (PAC).

În conformitate cu abordarea Uniunii în cazul statelor membre din cel de al cincilea val de extindere, UE a stabilit, în poziția CONF-HR 11/09, că plățile directe ar trebui introduse în Croația în cursul unei perioade de zece ani, respectând următorul calendar de creștere exprimată ca procent din nivelurile aplicabile la momentul respectiv acestui tip de plăți în UE-15:

anul 1 după aderare: 25%

anul 2 după aderare: 30%

anul 3 după aderare: 35%

anul 4 după aderare: 40%

După aceea, plățile vor crește cu 10% până la atingerea nivelului de sprijin aplicabil la momentul respectiv în UE-15.

Prin introducerea plăților directe bazate pe procente și nu pe sume absolute, aceste dispoziții ar oferi Croației o perspectivă clară de aplicare integrală a acquis-ului în acest domeniu.

Costurile financiare estimate pentru introducerea plăților directe în Croația în acest mod în primii doi ani după aderare s-ar ridica la 93,3 milioane € în total. Nicio cheltuială nu va fi suportată în 2012, deoarece rambursările din bugetul UE pentru cheltuielile efectuate de statele membre pentru plățile directe dintr-un anumit an sunt efectuate din bugetul anului următor.

(În milioane EUR, în prețuri curente)

Rubrica 2 Cheltuieli de piață și plăți directe | 2012 | 2013 |

UE 27 - Subplafonul rubricii 2 înainte de transferuri și modulări | 48 093 | 48 574 |

Croația | 18,0 | 126,3 |

ca % din UE 27 | 0,04% | 0,26% |

Presupunând că 100% din plățile directe ar fi disponibile în 2013, acestea s-ar ridica la 373 de milioane €. Adăugând cheltuielile de piață, aceasta ar reprezenta o creștere cu 0,83% a cheltuielilor globale ale Comunității în cadrul subplafonului de la rubrica 2 în acest domeniu.

Sumele prevăzute pentru Croația pentru cheltuielile de piață și plățile directe vor trebui adăugate la subplafonul rubricii 2 a cadrului financiar, precum și la totalul rubricii 2.

Politica de dezvoltare rurală

În ceea ce privește politica de dezvoltare rurală, alocările sunt calculate conform metodei folosite pentru cel de al cincilea val de extindere. Astfel cum s-a procedat și în cazul celui de al cincilea val de extindere, pachetul financiar total destinat dezvoltării rurale cuprinde două părți, prima parte provenind din așa-numita secțiune Garantare , iar cea de a doua parte din așa-numita secțiune Orientare .

Partea care provine din secțiunea Garantare a fost calculată pe baza ponderii relative a zonelor agricole utilizate și a forței de muncă angajate în agricultură în Croația, în raport cu UE-12. Astfel cum s-a procedat și în cazul celui de al cincilea val de extindere, s-a luat în considerare și mărimea viitorului stat membru.

Partea care provine din secțiunea Orientare se bazează pe rezervarea pentru măsurile de dezvoltare rurală a aceleiași cote procentuale (14,11%) din pachetul total maxim destinat coeziunii ca și cea aplicată Bulgariei și României (a se vedea rubrica 1b de mai sus).

Pentru a se ține seama de limitele capacității de absorbție și a se asigura aplicarea constantă a politicii de dezvoltare rurală în Croația, se prevede o introducere progresivă, pentru o perioadă de doi ani, într-un ritm de 60% în 2012 și 80% în 2013, ajungându-se la o introducere integrală până în 2014. Punerea în aplicare a acestei abordări are ca rezultat un pachet total în valoare de 483,1 milioane € pentru o perioadă de doi ani.

(În milioane EUR, în prețuri curente)

Rubrica 2 Dezvoltare rurală | 2012 | 2013 |

UE 27 înainte de transferuri și modulări | 12 717 | 12 715 |

Croația | 201,6 | 281,5 |

ca % din UE 27 | 1,58% | 2,2% |

Presupunând că măsurile de dezvoltare rurală vor fi introduse integral în 2013, acestea s-ar ridica la 352 de milioane €, iar alocările în beneficiul Croației ar reprezenta o creștere de 2,8% din cheltuielile globale ale Comunității în acest domeniu.

Fondul european pentru pescuit

Se prevede participarea deplină a Croației la Fondul european pentru pescuit încă de la aderarea acesteia. Sumele de mai jos au fost calculate în conformitate cu punctul 8 din anexa II la Regulamentul 1083/2006. A fost aplicată aceeași cotă procentuală (1,64%) din pachetul total maxim destinat coeziunii ca și în cazul Bulgariei și României.

Pentru se a ține seama de limitele capacității de absorbție, se prevede o introducere progresivă, pentru o perioadă de doi ani, într-un ritm de 60% în 2012 și 80% în 2013, ajungându-se la o introducere integrală până în 2014. Punerea în aplicare a acestei abordări are ca rezultat un pachet total în valoare de 42,9 milioane € pentru o perioadă de doi ani.

(În milioane EUR, în prețuri curente)

Rubrica 2 Fondul european pentru pescuit | 2012 | 2013 |

UE 27 | 672 | 688 |

Croația | 17,8 | 25,1 |

ca % din UE 27 | 2,6 % | 3,6% |

Presupunând că alocările din Fondul european pentru pescuit vor fi introduse integral în 2013, acestea s-ar ridica la 31 de milioane €, iar alocările în beneficiul Croației ar reprezenta o creștere de 4,5% din cheltuielile globale ale Comunității în acest domeniu.

Alte ajutoare pentru politica comună în domeniul pescuitului

În plus față de FEP, se estimează că aderarea Croației va necesita o majorare de 3 milioane € pe an pentru controlul și aplicarea politicii comune în domeniul pescuitului și pentru colectarea datelor în cadrul așa-numitului al doilea instrument de sprijinire a PCP [Regulamentul (CE) nr. 861/2006].

Life +

Ar trebui prevăzută participarea deplină a Croației la programul Life + încă de la aderare. Dat fiind că nu există niciun pachet financiar prestabilit, specific în funcție de țară, ar fi necesară o majorare globală a pachetelor financiare existente, pentru a se evita orice efect negativ asupra fondurilor prevăzute în prezent pentru UE 27. Pe baza aceleiași metodologii ca cea utilizată în stabilirea nivelului majorării fondurilor disponibile pentru a permite politicilor interne să țină seama de aderarea celor douăsprezece țări din cel de al cincilea val de extindere, ar fi necesare fonduri suplimentare în valoare de 5 milioane € în primii doi ani de la aderarea Croației.

Rubrica 3: Cetățenie, libertate, securitate și justiție

Principalele posturi de cheltuieli înscrise la rubrica 3 - Cetățenie, libertate, securitate și justiție sunt: măsurile pentru solidaritate și gestionarea fluxurilor de migrație (31%), finanțarea agențiilor descentralizate (17%) și programul „Tineretul în acțiune” (8%).

3a Libertate, securitate și justiție

Pentru majoritatea acțiunilor și programelor de la această rubrică, nu există pachete financiare specifice în funcție de țară. Cu toate acestea, ar fi necesară o majorare globală a pachetelor financiare existente, pentru a se evita orice efect negativ asupra fondurilor prevăzute în prezent pentru UE 27. Pe baza aceleiași metodologii ca cea utilizată în stabilirea nivelului majorării fondurilor disponibile pentru a permite politicilor interne să țină seama de aderarea celor douăsprezece țări din cel de al cincilea val de extindere, ar fi necesare fonduri suplimentare în valoare de 8,4 milioane € în primii doi ani de la aderarea Croației (2012 – 4 milioane €, 2013 – 4,4 milioane €) pentru domeniile de cheltuieli din cadrul rubricii 3a care nu prevăd pachete financiare specifice în funcție de țară.

În plus, trebuie prevăzute alocări specifice în funcție de țară pentru următoarele instrumente de la rubrica 3a. Libertate, securitate și justiție:

- Fondul european pentru integrarea resortisanților țărilor terțe

Pentru perioada 2007 – 2013, sunt prevăzute 825 de milioane €, dintre care 768 de milioane € se distribuie între statele membre, pe baza criteriilor obiective care reflectă numărul de resortisanți ai țărilor terțe aflați în ședere legală. Aplicarea acestor criterii[4] în cazul Croației va avea drept rezultat un pachet național de 1,3 milioane € în 2013.

- Fondul european pentru refugiați

Pentru perioada 2008 – 2013, sunt prevăzute 628 de milioane €, dintre care 566 de milioane € se distribuie între statele membre, pe baza criteriilor obiective legate de numărul de persoane care caută azil și de integrarea persoanelor care beneficiază de protecție internațională (refugiați, persoane care beneficiază de protecție subsidiară). Aplicarea acestor criterii în cazul Croației va avea drept rezultat un pachet național de 1 milion € în 2013.

- Fondul de returnare

Pentru perioada 2008 – 2013, sunt prevăzute 676 de milioane €, dintre care 629 de milioane € se distribuie între statele membre, pe baza criteriilor obiective care reflectă numărul de resortisanți ai țărilor terțe care fac sau au făcut obiectul unor măsuri de returnare. Aplicarea acestor criterii în cazul Croației va avea drept rezultat un pachet național de 1 milion € în 2013.

Facilitatea Schengen

Astfel cum s-a convenit în cazul celui de al cincilea val de extindere, ar trebui să se prevadă o facilitate Schengen, cu titlu de măsură temporară, care să răspundă nevoilor specifice de investiții legate de menținerea și consolidarea frontierelor externe ale unei Uniuni Europene care cuprinde Croația și care să gestioneze, de asemenea, efectele unei eventuale intrări ale Croației în sistemul Schengen. Pe baza metodologiei utilizate în stabilirea fondurilor disponibile pentru a fi alocate statelor membre beneficiare în cadrul celui de al cincilea val de extindere, ar trebui prevăzute fonduri în valoare de 120 de milioane € în primii doi ani de la aderarea Croației (2012 - 60 de milioane €, 2013 - 60 de milioane €). Modalitățile de executare vor fi prezentate în capitolul „Alte aspecte”. Nu sunt prevăzute fonduri pentru Croația în 2012 și 2013 din Fondul pentru frontierele externe, deoarece s-a propus ca o facilitate Schengen să fie disponibilă pentru Croația.

3b Cetățenie

Ca și în cazul rubricii 3a, va fi necesară o creștere globală în cadrul actualelor domenii de cheltuieli care nu dispun de pachete financiare specifice în funcție de țară, pentru a se asigura faptul că nu vor exista efecte negative asupra fondurilor existente prevăzute pentru UE 27 la rubrica 3b. În acest scop, sunt necesare fonduri suplimentare în valoare de 8,9 milioane € în primii doi ani de la aderarea Croației (2012 – 4,4 milioane €, 2013 – 4,5 milioane €).

- Facilitatea de tranziție pentru consolidarea instituțională

Necesitatea de a se institui structuri administrative și judiciare adecvate, precum și de a consolida capacitatea administrativă și judiciară în vederea punerii în aplicare a acquis-ului în mod corespunzător a fost considerată extrem de importantă pentru procesul de aderare în cadrul negocierilor de aderare, al rapoartelor periodice și al parteneriatelor de aderare. Prin urmare, ar trebui alocate fonduri suplimentare în beneficiul Croației pentru sprijinirea măsurilor de consolidare instituțională în urma aderării, cu valori similare celor convenite în cazul celui de al cincilea val de extindere, în special prin utilizarea „facilității de tranziție”. În acest scop, ar trebui puse la dispoziție 29 de milioane €. Modalitățile de punere în aplicare a facilității de tranziție pentru consolidarea instituțională ar trebui abordate în capitolul „Alte aspecte”. În acest context, ar trebui să se acorde o atenție specială asigurării unei complementarități adecvate cu sprijinul prevăzut din Fondul social european pentru reforma administrativă și dezvoltarea capacității instituționale.

(În milioane EUR, în prețuri curente)

Rubrica 3: Cetățenie, libertate, securitate și justiție | 2012 | 2013 |

UE 27 | 2 105 | 2 376 |

Croația | 97,4 | 72,2 |

ca % din UE 27 | 4,6 % | 3% |

Rubrica 4: UE ca partener global

În cadrul acestei rubrici, nu se prevăd cheltuieli specifice în funcție de țară în termeni de angajamente. Nu este necesară nicio creștere a cheltuielilor generale ale UE în acest domeniu pentru a se ține seama de aderarea Croației. De la data aderării, Croația nu va mai putea beneficia de finanțări IPA în cadrul acestei rubrici.

Rubrica 5: Administrație

Ca și în cazul noilor state membre din cadrul celui de al cincilea val de extindere, se poate presupune că nu vor exista cheltuieli administrative destinate în mod specific Croației. Cu toate acestea, vor fi necesare cheltuieli administrative suplimentare ca urmare a aderării Croației, în special pentru a acoperi creșterea nevoilor de interpretare și traducere. Costurile administrative suplimentare care vor surveni în primii doi ani de la aderarea Croației sunt estimate la 122 de milioane €.

(În milioane EUR, în prețuri curente)

Rubrica 5 Administrație | 2012 | 2013 |

UE 27 | 8 670 | 9 095 |

Croația | 45 | 77 |

ca % din UE 27 | 0,52% | 0,85% |

Rubrica 6: Compensații

În cadrul celui de al cincilea val de extindere, s-a convenit ca două posturi excepționale să fie acordate în favoarea noilor state membre în cadrul rubricii generale „compensații”. Primul post a fost denumit „compensare bugetară temporară”, iar al doilea „facilitatea pentru fluxurile de numerar”.

Dat fiind nivelul general de dezvoltare economică a țărilor candidate la momentul respectiv, cu ocazia celui de al cincilea val de extindere s-a convenit asupra principiului potrivit căruia, în primii ani după aderare, niciun stat membru nu ar trebui să fie pus într-o situație bugetară netă inferioară în comparație cu situația din anul anterior aderării, când beneficia de fonduri de preaderare. În patru cazuri, s-a estimat că va apărea o astfel de situație bugetară. Prin urmare, compensarea bugetară temporară a fost pusă la dispoziția celor patru state membre în cauză.

Pentru atenuarea impactului după aderare al aplicării depline a normelor privind resursele proprii asupra noilor state membre și al decalajului între creditele de angajament și plata lor efectivă, în special în primul an după aderare, a fost pusă la dispoziția tuturor noilor state membre din al cincilea val de extindere o facilitate specială temporară pentru fluxurile de numerar pentru a îmbunătăți situațiile lor bugetare.

În conformitate cu ceea ce s-a convenit pentru țările din cel de al cincilea val de extindere, se prevede aplicarea integrală a nomelor privind resursele proprii în cazul Croației încă din primul an de la aderare.

Pe baza nivelului cheltuielilor în beneficiul Croației prevăzute în prezenta comunicare, se estimează că această țară nu va fi, în primii ani după aderare, într-o situație bugetară netă inferioară celei în care se afla în anul anterior aderării, când beneficia de fonduri de preaderare. Prin urmare, nu se propune nicio compensare bugetară temporară pentru Croația.

În ceea ce privește facilitatea pentru fluxurile de numerar, Comisia propune următoarele sume, pe baza aplicării unei metodologii similare celei utilizate în cazul celui de al cincilea val de extindere: 2012 – 170,4 milioane €, 2013 – 32,4 milioane €.

(În milioane EUR, în prețuri curente)

Rubrica 6 Compensații | 2012 | 2013 |

UE 27 | N/A | N/A |

Croația | 170,4 | 32,4 |

**

Impactul financiar al propunerilor de mai sus pentru o perioadă de doi ani este prezentat în anexa atașată prezentei comunicări. Pe scurt, în 2012, sunt prevăzute credite de angajament în valoare totală de 1 561 milioane €, pentru a se ține seama de aderarea Croației. Acestea reprezintă 1,06% din angajamentele totale la nivelul UE 27 prevăzute în cadrul financiar pe anul respectiv. În 2013, sunt prevăzute credite de angajament în valoare totală de 2 007 milioane €. În 2013, acestea reprezintă 1,32% din angajamentele totale la nivelul UE 27.

În plus, sunt furnizate estimări privind nivelul plăților care vor rezulta în urma acestor noi cheltuieli. Aceste estimări au fost calculate pe baza aceleiași metodologii ca cea utilizată în cazul celui de al cincilea val de extindere, care a fost ajustată conform normelor actuale.

Impactul financiar pe care îl va avea aderarea Croației asupra UE 27 va fi atenuat de contribuția preconizată a Croației la bugetul UE prin resursele proprii. Aceste contribuții sunt estimate la 609 milioane € în 2012 și la 647 de milioane € în 2013.

Cu titlu de exemplu, presupunând că toate cheltuielile în favoarea Croației ar fi deja introduse pe deplin în 2013, costul anual al aderării Croației asupra bugetului UE s-ar ridica la aproximativ 2 600 de milioane €. Această cifră reprezintă 1,7% din cheltuielile totale ale UE prevăzute în 2013.

III. Ajustarea cadrului financiar 2007-2013 pentru a se ține seama de aderarea Croației

Va fi necesară ajustarea actualului cadru financiar 2007-2013 pentru a se ține seama de rezultatele negocierilor de aderare și de aderarea Croației.

Articolul 29 din actualul Acord interinstituțional[5] între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară prevede că, în cazul în care, în perioada reglementată de cadrul financiar, noi state membre aderă la Uniunea Europeană, Parlamentul European și Consiliul, hotărând la propunerea Comisiei și în conformitate cu punctul 3[6], ajustează de comun acord cadrul financiar pentru a se ține seama de cheltuielile necesare rezultate în urma negocierilor de aderare.

Următorul tabel prezintă, pe rubrici, creșterea cheltuielilor necesară pentru a se ține seama de aderarea Croației în primii doi ani de la aderare:

ANEXA I Pachetul financiar pentru Croația

(milioane €, în prețuri curente)

2012 | 2013 | Total |

CREDITE DE ANGAJAMENT |

1. Creștere durabilă | 1 005,6 | 1 386,7 | 2 392,3 |

1a Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă | 89,7 | 97,5 | 187,2 |

1b Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă | 915,9 | 1 289,2 | 2 205,1 |

2. Conservarea și gestionarea resurselor naturale | 242,8 | 438,5 | 681,3 |

Din care cheltuieli de piață și plăți directe | 18,0 | 126,3 | 144,3 |

3. Cetățenie, libertate, securitate și justiție | 97,4 | 72,2 | 169,6 |

3a Libertate, securitate și justiție | 64,0 | 67,7 | 131,7 |

3b Cetățenie | 33,4 | 4,5 | 37,9 |

4. UE ca partener global | - | - | - |

5. Administrație | 45,0 | 77,0 | 122,0 |

6. Compensații | 170,4 | 32,4 | 202,8 |

Total credite de angajament (Croația) | 1 561,2 | 2 006,8 | 3 568,0 |

Total credite de angajament UE 27 | 147 210 | 151 976 |

Cheltuieli suplimentare legate de Croația, ca procent din cheltuielile UE 27 | 1,06% | 1,32% |

Credite de plată * | 985,1 | 1 001,4 | 1 986,5 |

* Pe baza categoriilor de cheltuieli de mai sus și a aceleiași metodologii ca cea aplicată în cazul celui de al cincilea val de extindere, ajustată conform normelor actuale.

[1] În plus, pentru a lua toate măsurile adecvate în vederea protejării intereselor financiare ale Comunității, Comisia intenționează să propună includerea în Tratatul de aderare a unor dispoziții de salvgardare.

[2] Cu excepția fondurilor pentru dezafectare destinate Lituaniei, Slovaciei și Bulgariei.

[3] Se aplică o cheie de calcul bazată pe o combinație de 50% populație și 50% PIB pentru UE 27.

[4] Temeiurile juridice care stau la baza Fondului european de integrare a resortisanților țărilor terțe, a Fondului european pentru refugiați și a Fondului de returnare nu prevăd cheltuieli în primul an de la aderare pentru țările care aderă la UE în perioada 2007-2013.

[5] (2006/C 139/01) 14 iunie 2006.

[6] Punctul 3 prevede: „Prezentul acord nu aduce atingere competențelor bugetare deținute de instituții, în conformitate cu tratatele. Atunci când se face trimitere la prezentul punct, Consiliul hotărăște cu majoritate calificată și Parlamentul European cu majoritatea membrilor și trei cincimi din voturile exprimate, în conformitate cu regulile de votare prevăzute la articolul 272 alineatul (9) paragraful al cincilea din Tratatul de instituire a Comunității Europene”.