RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 2.7.2008 
SEC(2008) 2157 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
care înso țește 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI 
COMITETUL REGIUNILOR 
  
Agenda social ă reînnoită: 
oportunit ăți, acces și solidaritate în Europa secolului XXI 
  
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
{COM(2008) 412 final } 
{SEC(2008) 2156}  
 
RO 2   RO REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
1. I NTRODUCERE  
În comunicarea sa intitulat ă O agendă pentru cet ățeni: – rezultate pentru Europa1, Comisia a 
arătat că Uniunea European ă trebuie s ă analizeze schimb ările radicale care au loc în 
societățile noastre și să pună la punct r ăspunsuri durabile la toate nivelurile dac ă dorește să 
înfrunte provoc ările cu care se confrunt ă economiile și societățile europene. Pe aceast ă bază, 
Comisia a ini țiat o analiz ă cuprinzătoare a realit ăților sociale din Europa2 pentru a determina 
schimbările majore care au loc în domeniile ocup ării forței de munc ă, structurii familiale, 
stilurilor de via ță și structurilor tradi ționale de asisten ță și care reflect ă presiunile sporite ale 
modificărilor demografice. 
Pentru a valorifica rezultatele acestei consult ări ample, întrebarea crucial ă care necesit ă acum 
un răspuns este dac ă abordările existente ofer ă răspunsuri corespunz ătoare noilor provoc ări. 
Comunicarea Oportunit ăți, acces și solidaritate: c ătre o nouă viziune social ă pentru Europa 
secolului XXI3 reprezint ă răspunsul ini țial al Comisiei la noile provoc ări apărute în urma 
rezultatelor consult ării asupra realit ății sociale europene. Comunicarea din noiembrie asupra 
noii viziuni sociale st ă de asemenea m ărturie preg ătirii de către Comisie a unei noi agende 
sociale pentru jum ătatea anului 2008 – ceea ce cons tituie subiectul acestei evalu ări de impact 
– în scopul de a contribui la producer ea de rezultate concrete pentru cet ățenii europeni. 
Dată fiind natura în principal politic ă a acestei ini țiative, prezenta evaluare de impact este 
proporțională cu scopul ales. Astfel, aceasta nu pretinde s ă măsoare impactul în mod precis, ci 
se limiteaz ă la o analiz ă calitativă generală a impactului probabil. Aceast ă evaluare de impact 
are în vedere și observațiile Comitetului pentru evalu ări de impact din cadrul Comisiei.  
2. C ONTEXT  
Unul dintre punctele de por nire pentru agenda social ă reînnoită îl constituie agenda social ă 
pentru 2005-10 adoptat ă de către Comisie în 20054. Comisia a executat pân ă acum toate 
acțiunile planificate în cadrul agendei so ciale 2005-2010. În plus , o consultare public ă asupra 
realității sociale europene a fost lansat ă în februarie 2007. Valo rificând rezultatele ini țiale ale 
consultării, comunicarea Oportunit ăți, acces și solidaritate: c ătre o nou ă viziune social ă 
pentru Europa secolului XXI , adoptată în noiembrie 2007, stabile ște o gam ă de posibile 
răspunsuri la provoc ările de tip societal existente în Uniunea European ă. În urma acestei 
consultări, Comisia a anun țat că va pregăti o agend ă socială reînnoită pentru mijlocul anului 
2008. Pe baza a aproximativ 150 de contribu ții primite pân ă la mijlocul lunii martie 2008, 
Comisia a publicat un raport de sintez ă5. Comisia a acordat aten ție și opiniilor celorlalte 
                                                 
1 COM (2006) 211. 
2 „Realitatea social ă european ă, un document consultativ al Biroului Consilierilor de Politic ă European ă” 
disponibil la: 
http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_rea lity_stocktaking/docs/background_document_en.pdf  
3 COM (2007) 726. 
4 COM (2005) 33. 
5 A se vedea http://ec.europa.eu/citizens_agenda/s ocial_reality_stocktaking/index_en.htm#, SEC (2008) 
1896 sau o versiune succint ă în anexa 2 la raportul evalu ării impactului. 
 
RO 3   RO instituții și organisme europene și ale părților interesate relevante, inclusiv cu prilejul 
Forumului pentru agenda social ă organizat între 5-6 mai 20086. 
3. D EFINIREA PROBLEMEI  
În Comunicarea privind viziunea social ă din noiembrie 2007, Comisia a oferit o prim ă 
imagine de ansamblu a realit ăților sociale pe baza anal izei în curs a realit ăților sociale. 
Aceasta observa c ă societățile europene sufer ă schimbări rapide și profunde în sferele 
economic ă și socială. Aceste schimb ări sunt provocate de for țe externe puternice cum ar fi 
globalizarea și schimbările climatice, dar și de forțe interne precum evolu țiile demografice și 
sociale. În consecin ță: 
• Tinerii nu se bucur ă de cel mai bun început în via ță: în ciuda faptului c ă tinerii din UE se 
bucură în prezent de o pletor ă de oportunit ăți, generația tânără de astăzi s-a aflat într-o 
situație deosebit de delicat ă. În 2005, 19% dintre copii se confruntau cu riscul de s ărăcie în 
UE, în compara ție cu 16% din totalul popula ției UE. Prea mul ți tineri nu au posibilitatea s ă 
își dezvolte poten țialul deplin, s ă intre cu succes pe pia ța muncii și să părăsească școala cu 
o calificare recunoscut ă. Șomajul în rândul tinerilor r ămâne o problem ă serioasă. 
• Cetățenii nu posed ă competen țele necesare pentru a se dezvo lta profesional în societatea 
bazată pe cunoa ștere: deși UE are o pozi ție bună care îi permite s ă profite de pe urma 
globalizării, beneficiile globaliz ării nu sunt distribuite în mod egal, aceasta generând 
temeri. UE trebuie s ă își sprijine cet ățenii prin înzestrarea acestora cu instrumente care s ă 
le permită adaptarea la realit ățile în schimbare, precum și să arate solidaritate cu cei care 
sunt afecta ți în mod negativ, pentru a asigura c ă cei mai vulnerabili se bucur ă de protec ție. 
• UE nu s-a ridicat la în ălțimea provoc ărilor demografice și la adresa s ănătății: ca urmare a 
condițiilor mai bune de s ănătate și de lucru, un procent în cre ștere din europeni se bucur ă 
în prezent de o via ță mai lung ă și mai sănătoasă și de o perioad ă de pensionare mai lung ă și 
mai activ ă. În ciuda migra ției din țările terțe, populația totală a UE va sc ădea ușor și va fi 
mai îmbătrânită. Ca urmare, asigurarea sustenabilit ății pensiilor este o provocare crucial ă 
pentru viitoarele sisteme de protec ție socială. 
• Excluziunea social ă persistă în multe p ărți ale societ ăților europene:  șansele de reu șită în 
viață sunt distribuite inegal în societ ățile actuale. Accesul efectiv și egal la locuri de 
muncă, învățarea continu ă, serviciile sociale și de asisten ță medicală variază semnificativ 
în UE, cu un procent semnificativ din popula ția UE confruntându-se  cu grave dificult ăți în 
obținerea unui nivel decent de via ță și în găsirea unui loc de munc ă. În 2004, aproximativ 
100 de milioane de europeni au avut venituri  mai mici decât venitul mediu european de 
aproximativ 8 000 EUR pe an. 
• Discriminarea continu ă bazată pe gen și pe alte motive:  Europa a f ăcut progrese 
semnificative de-a lungul anilor în domeniul egalit ății de șanse între femei și bărbați. Cu 
toate acestea, inegalit ăți marcante exist ă în continuare pe pia ța muncii, în reconcilierea 
muncii și vieții private, în protec ția social ă și excluziunea social ă, în sănătate, 
antreprenoriat, procesul de decizie politic ă și economic ă, precum și în știință și tehnologie. 
În plus, protec ția oferită împotriva discrimin ării în afara domeniului ocup ării forței de 
                                                 
6 http://ec.europa.eu/employment_social/emp lweb/social_agenda/ec_conference_en.html  
 
RO 4   RO muncă, pe bază de invaliditate, vârst ă, orientare sexual ă și religie sau credin țe variază în 
rândul statelor membre. 
• UE trebuie s ă promoveze mai bine dimensiunea social ă a globaliz ării: OIM raporteaz ă că, 
în ciuda cre șterii economice și a numărului locurilor de munc ă, mulți dintre locuitorii 
lumii, în special femei, nu au acces la locuri și condiții de munc ă corespunz ătoare. 
Aproximativ 487 milioane de lucr ători — sau 16,4% di n totalitatea lucr ătorilor — nu 
câștigă în continuare suficient pentru a dep ăși, împreun ă cu familiile lor, pragul de s ărăcie 
de 1$ pe zi/persoan ă. UE ar trebui s ă continue s ă adopte m ăsuri decisive pentru a modifica 
agenda interna țională, astfel încât aceasta s ă ne reflecte propriile interese și valori, inclusiv 
ca parte component ă a „Agendei privind munca decent ă”. 
• Politicile și instrumentele UE trebuie s ă fie mobilizate pentru a r ăspunde noilor realit ăți 
sociale:  numeroase politici, altele decât cele privind locurile de munc ă și politicile sociale, 
precum politica de mediu, macroeconomic ă, a pieței interne, politici educa ționale sau de 
cercetare au un impact social major. Pentru a r ăspunde noilor realit ăți sociale, care sunt 
multiple și complexe, trebuie știut dacă este posibil ă o intensificare a ac țiunilor 
transversale comune la nivelul UE, care s ă reuneasc ă toate politicile relevante și dacă 
instrumentele aflate la dispozi ția UE pentru sprijinirea și completarea activit ăților statelor 
membre ar trebui s ă fie revizuite. 
4. O BIECTIVELE  
Pentru a r ăspunde la definirea probl emei, UE ar trebui s ă aibă în vedere ameliorarea bun ăstării 
și calității vieții cetățenilor europeni, respectând în acela și timp principiul subsidiarit ății și 
proporționalității prin: 
• ameliorarea șanselor pentru o via ță mai bună a tinerilor; 
• promovarea de noi competen țe pentru noi locuri de munc ă, dezvoltarea profesional ă și o 
mai bună ocupare; 
• încurajarea unei vie ți mai lungi și mai sănătoase; 
• combaterea s ărăciei și a excluziunii sociale; 
• promovarea egalit ății de șanse și oportunit ăți între femei și bărbați; 
• modificarea agendei interna ționale în direc ția promov ării valorilor europene; 
• asigurarea combin ării adecvate de politici și creșterea eficien ței instrumentelor UE. 
Obiectivele men ționate mai sus sunt pe deplin  consecvente cu alte politici și strategii ale UE, 
pe care le sprijin ă, în special cu Strategia reînnoit ă de la Lisabona pentru cre ștere și locuri de 
muncă, strategia pentru dezvoltare durabil ă a UE și piața unică. 
 
RO 5   RO 5. P RINCIPALELE OP țIUNI STRATEGICE  
În conformitate cu Tratatul CE, statele membre UE poart ă principala respons abilitate pentru 
modificările de politic ă necesare pentru a r ăspunde noilor realit ăți sociale și pentru a îndeplini 
obiectivele corespunz ătoare din sec țiunea 4. Chestiunea fundamental ă este, prin urmare, de a 
ști dacă UE ar trebui s ă continue s ă sprijine și să completeze activit ățile din statele membre și, 
în caz afirmativ, în ce mod. Evaluarea im pactului ia în considerare trei op țiuni: 
• Opțiunea 1: „nicio modificare de abor dare – nicio modificare de politic ă”: aceasta 
presupune continuarea aplic ării acquis-ului comunitar și considerarea c ă acquis-ul 
comunitar r ăspunde deja în mod adecvat noilor realit ăți sociale și că nu ar fi necesare: i) o 
legislație european ă nouă (sau o revizuire a acesteia), ii) o revizuire a instrumentelor 
existente la nivelul UE, iii) o intensificare a ac țiunilor comune între politicile UE. 
• Opțiunea 2: „nicio modificare de abordare – modificare de politic ă”; asemănător opțiunii 1, 
Comisia va continua s ă aplice acquis-ul comunitar existent . Cu toate acestea, prin contrast 
cu opțiunea 1, op țiunea 2 ar considera c ă acquis-ul comunitar existent nu r ăspunde în mod 
adecvat noilor realit ăți sociale și ar prezenta o agend ă socială revizuită (cuprinzând 
inițiative legislative și nelegislative) care s ă țină cont de noile realit ăți sociale focalizate 
asupra locurilor de munc ă, afacerilor sociale și egalității de șanse. Noi ac țiuni în alte 
domenii (cum ar fi educa ția, sănătatea, societatea informa țională și piața internă) care au 
impact social vor fi de asemenea adopt ate, dar independent de agenda social ă revizuită.  
• Opțiunea 3: „modificare de abor dare – modificare de politic ă”: în mod similar op țiunilor 1 
și 2, Comisia va continua s ă aplice acquis-ul comunitar exis tent. Cu toate acestea, în 
contrast cu op țiunea 2, op țiunea 3 ar considera c ă natura direct ă a problemelor provocate 
de noile realit ăți sociale necesit ă mobilizarea tuturor politicilor relevante ale UE într-o 
manieră holistică care va dep ăși problema locurilor de munc ă, afacerilor sociale și egalității 
de șanse, extinzându-se la s ănătate, educa ție, societate informa țională, piață internă, politici 
macroeconomice, politici de mediu și externe. Op țiunea 3 ar presupune prezentarea unei 
agende sociale reînnoite  care va reuni toate politicile relevante și va profita de poten țialul 
atât de nevalorificat dintre acestea,  întemeiat pe trei piloni: oportunit ăți, acces și 
solidaritate. 
6. C OMPARAREA OP țIUNILOR  
În cadrul op țiunii 1, acquis-ul și politicile comunitare curente vor fi men ținute în forma lor 
actuală, în timp ce luarea în considerare a noilor  realități sociale ar fi l ăsată în principal în 
sarcina statelor membre. Neadapta rea politicilor UE la noile realit ăți sociale ar putea avea un 
impact negativ în patru domen ii (economic, social, de mediu și politic) pe termen mediu și 
lung. UE nu ar mai juca rolul de  catalizator pentru schimbare și nu ar reu și să țină cont de 
aspectele în evolu ție. Din punctul de vedere al guvern ării UE, Comisia nu ar reu și să își 
demonstreze angajamentul de a ameliora bun ăstarea cet ățenilor europeni, în ciuda a șteptărilor 
acestora. Aceasta ar putea submina grav legitimitatea UE. 
În cadrul op țiunii 2, Comisia ar prezenta o agend ă socială revizuită limitată la domeniile 
ocupării forței de munc ă, social și al egalit ății de șanse. Analiza dimensiunii economice, 
sociale și de mediu a ar ătat că impactul general s-ar dovedi pozitiv. De și s-ar considera c ă UE 
ar răspunde preocup ărilor cetățenilor UE, impactul general al ac țiunilor UE va fi probabil 
 
RO 6   RO limitat ca urmare a lipsei lor de amploare (e șecul de a mobiliza alte politici ca r ăspuns la noile 
realități sociale) și receptivitate (e șecul de a lua în considerare a șteptările tuturor cet ățenilor).  
În cadrul op țiunii 3, UE și-ar mobiliza toate  politicile relevante pentru a r ăspunde noilor 
realități sociale. Aceasta ar permite existen ța sinergiilor între politicile UE. În plus, ac țiunile 
UE ar fi deosebit de cuprinz ătoare (ar dep ăși sfera ocup ării forței de munc ă, afacerilor sociale 
și egalității de șanse), receptive și consecvente. Nu vor crea un nou proces la nivelul UE. În 
schimb ar sprijini procesele exis tente, inclusiv Strategia reînnoit ă de la Lisabona pentru 
creștere și locuri de munc ă.  
Aceasta ar sprijini activit ățile statelor membre și ar respecta principiul subsidiarit ății și 
proporționalității. În ultimul rând, an aliza impactului arat ă în mod clar c ă o revizuire a 
instrumentelor existente ar maximiza efectivitatea și eficiența acțiunii UE.  
În concluzie, op țiunea 3 („O agend ă socială reînnoit ă pentru oportunit ăți, acces și 
solidaritate”) este op țiunea preferat ă. 
7. V ALOARE AD ĂUGATĂ șI SUBSIDIARITATE  
Statele membre au principala re sponsabilitate în ceea ce prive ște modific ările de politic ă 
necesare pentru a r ăspunde noilor realit ăți sociale. Cu toate acestea, consultarea asupra 
realității sociale europene a confirmat c ă încrederea cet ățenilor în proiectul european depinde 
de existen ța unor politici sociale credib ile la nivel european. Ac țiunea din partea UE ar trebui 
să fie condi ționată de certitudinea unei valori ad ăugate, în conformitate cu cerin țele de 
subsidiaritate și proporționalitate.  
Însă acest lucru nu împiedic ă asumarea de c ătre UE a unui rol mai proactiv pentru a ac ționa ca 
un catalizator al schimb ării și pentru a induce, sprijini și orienta reformele necesare. Ca parte 
a agendei sociale reînnoite, Comisia inten ționează să prezinte noi ini țiative concrete fie 
concomitent cu comunicarea, fie pentru a fi  adoptate ulterior. Atunci când va fi cazul, 
Comisia va desf ășura evalu ări de impact ale ini țiativelor specifice în conformitate cu 
orientările Comisiei privind evalu ările de impact7. Evaluările de impact in dividuale vor avea 
în vedere mai în detaliu asp ectele privind subsidiaritatea și valoarea ad ăugată.  
Valoarea ad ăugată a UE const ă în principal din: 
• stabilirea unor cadre de politic ă pentru ac țiune; 
• încurajarea valorilor europene și asigurarea unui mediu echitabil; 
• schimbul de experien țe și de bune practici; 
• încurajarea ac țiunii la nivel local, regional și național; 
• sensibilizarea și clădirea unei baze solide de cuno ștințe. 
                                                 
7 SEC(2005) 791. 
 
RO 7   RO 8. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Agenda social ă reînnoită pentru „oportunit ăți, acces și solidaritate” nu creeaz ă un proces 
distinct. Aceasta sprijin ă și este strâns legat ă de procese continue precum Strategia de la 
Lisabona pentru cre ștere și locuri de munc ă, strategia pentru dezvoltare durabil ă, piața unică 
și procesele metodei deschise de  coordonare în domeniile protec ției sociale și incluziunii 
sociale, educa ției și tineretului. Pentru toate aceste procese, exist ă mecanisme distincte de 
monitorizare, raportare și evaluare. Aceast ă situație trebuie s ă se mențină fără a adăuga un 
mecanism suplimentar de raportare pent ru aplicarea agendei sociale reînnoite. 
Agenda social ă reînnoită este sprijinit ă de un num ăr de inițiative legislative și nelegislative, 
având adesea propriile evalu ări de impact și mecanisme de monitorizare și evaluare. Prin 
urmare, nu va exista un proces suplimentar de monitorizare și evaluare a ini țiativelor 
individuale, de și coerența între acestea va fi asigurat ă.  
În 2010, Comisia va prezenta un raport privind aplicarea agendei sociale reînnoite. Raportul 
ar trebui s ă includă o evaluare a aplic ării noii clauze sociale orizontale din Tratatul de la 
Lisabona. Pe aceast ă bază, Comisia va prezenta o comunicar e privind revizuirea agendei 
sociale reînnoite pentru oportunit ăți, acces și solidaritate.