Sistemul de justiție din Letonia are trei niveluri. În primă instanță, există nouă tribunale districtuale (urbane) care se ocupă de cauze civile și penale și un tribunal administrativ districtual. În a doua instanță, cinci tribunale regionale se ocupă de cauze civile și comerciale și există un tribunal administrativ regional. Curtea Supremă, în a treia instanță, tratează cauzele penale, civile și administrative. Un Consiliu al Magistraturii independent este însărcinat cu participarea la elaborarea de politici și strategii pentru sistemul judiciar și cu îmbunătățirea organizării acestuia. În plus, Consiliul se ocupă de selectarea candidaților la posturile de judecători, de numirea și demiterea președinților de instanță, de stabilirea hărții judiciare și de aprobarea conținutului cursurilor de formare. Candidații la posturile de judecători sunt selectați prin concurs general organizat de Consiliul Magistraturii, sunt clasați și sunt incluși pe o listă pe care ministrul justiției o utilizează pentru a propune Parlamentului (Saeima) spre numire în funcție candidatul cu cel mai mare număr de puncte. După trei ani și o evaluare de către un organ judiciar, judecătorii sunt numiți în funcție pe perioadă nedeterminată de către Parlament la propunerea ministrului justiției. Parchetul este o instituție judiciară independentă, aflată sub autoritatea procurorului general. Consiliul avocaților din Letonia este o organizație profesională independentă și autonomă.

Letonia are un sistem de guvernământ parlamentar unicameral, în care Curtea Constituțională poate efectua controale ale constituționalității ex post, inclusiv în cazuri concrete, pe baza unei plângeri constituționale. Proiectele de legi pot fi înaintate Parlamentului de către președinte, guvern, comisii parlamentare, cel puțin cinci membri parlamentari sau o zecime dintre alegători. Pe lângă sistemul de justiție, Biroul Ombudsmanului și societatea civilă joacă un rol important în sistemul de control și echilibru.

Letonia are un scor de 56/100 în cadrul Indicelui privind percepția asupra corupției stabilit de Transparency International pentru 2020, ocupând locul 13 în Uniunea Europeană și locul 44 la nivel mondial. 84 % dintre respondenții letoni la cel mai recent sondaj Eurobarometru privind corupția consideră că fenomenul corupției este larg răspândit în țara lor (media UE: 71 %) și 19 % dintre respondenți sunt de părere că există suficiente condamnări pentru a descuraja practicile corupte în rândul populației (media UE: 36 %), în timp ce 18 % dintre cetățeni se simt personal afectați de corupție în viețile lor de zi cu zi (media UE: 26 %) . În plus, 77 % dintre întreprinderi consideră corupția ca fiind răspândită (media UE: 63 %), iar 17 % dintre companii cred că populația și întreprinderile implicate în mituirea unui înalt funcționar sunt sancționate în mod corespunzător (media UE: 31 %), în timp ce 19 % dintre întreprinderi văd corupția ca fiind o problemă atunci când desfășoară activități comerciale (media UE: 37 %) .

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities [Recomandarea CM/Rec (2010) 12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități].

Consiliul Europei: Comitetul de Experți pentru Evaluarea Măsurilor de Combatere a Spălării Banilor și Finanțării Terorismului - MONEYVAL (2019), Anti-money laundering and counter terrorist financing measures: Latvia first enhanced follow-up report (Măsuri de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului: primul raport de monitorizare sporită pentru Letonia).

Consiliul Europei: Comitetul de Experți pentru Evaluarea Măsurilor de Combatere a Spălării Banilor și Finanțării Terorismului - MONEYVAL (2018), Anti-money laundering and counter terrorist financing measures: Latvia fifth round mutual evaluation report (Măsuri de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului: Raport pentru a cincea rundă de evaluare reciprocă privind Letonia).

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2020), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2020]. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

Center for Media Pluralism and Media Freedom, (2019) Decriminalisation of Defamation [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media, (2019) Dezincriminarea defăimării]. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf .

Controlul constituționalității este efectuat de Curtea Constituțională. Curtea Constituțională are competența de a examina conformitatea legilor, a acordurilor internaționale încheiate de Letonia, precum și a altor acte normative cu Constituția. În cazul în care o persoană consideră că o lege, un acord internațional sau un alt act normativ încalcă drepturile fundamentale prevăzute în Constituție, persoana respectivă are dreptul de a depune o cerere sau o „plângere constituțională” la Curtea Constituțională. Curtea Constituțională va deschide o acțiune în cazul în care cererea respectă cerințele generale și speciale prevăzute de lege.

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2016), Recomandarea CM/Rec(2016)4 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori din domeniul mass-mediei.

Consiliul Uniunii Europene, Decizia (PESC) 2020/399 a Consiliului din 13 martie 2020 de modificare a Deciziei 2014/145/PESC privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei, JO L 78, 13.3.2020, p. 44–85. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2020.078.01.0044.01.ENG .

Consiliul Uniunii Europene, Decizia de punere în aplicare 2010/151/PESC din 21 martie 2014.

Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Hotărârea din 19 noiembrie 2019, A.K., C‑585/18, C‑624/18 și C‑625/18, ECLI:EU:C:2019:982.

Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Hotărârea din 9 iulie 2020, Land Hessen, C-272/19, ECLI:EU:C:2020:535.

Directiva (UE) 2018/1808 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) având în vedere evoluția realităților pieței PE/33/2018/REV/1 JO 303.

Direcția Generală Comunicare (2019), Sondajul Eurobarometru Flash 482: Întreprinderile și corupția.

Direcția Generală Comunicare (2020), Sondajul Eurobarometru special 502: Corupția.

GRECO (2012), Fourth evaluation round – evaluation report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare - Raport de evaluare privind Letonia referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori).

GRECO (2015), Fourth evaluation round – compliance report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare - raport de conformitate privind Letonia referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori).

GRECO (2016), Fourth evaluation round – interim compliance report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare - raport intermediar de conformitate privind Letonia referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori).

GRECO (2017), Fourth evaluation round – second interim compliance report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare - al doilea raport intermediar de conformitate privind Letonia referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori).

GRECO (2018), Fifth evaluation round – evaluation report on Latvia on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies [Runda a cincea de evaluare - raport de evaluare privind Letonia referitor la prevenirea corupției și la promovarea integrității în administrațiile centrale (funcții executive de conducere) și în agențiile de aplicare a legii].

GRECO (2019), Fourth evaluation round – second compliance report on Latvia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare - Al doilea raport de conformitate privind Letonia referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori).

OCDE (2018), Regulatory Policy (Politica de reglementare), Letonia. https://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/latvia-country-note-regulatory-policy-2018.pdf .

OCDE (2019), Implementing the OECD Anti-Bribery Convention (Punerea în aplicare a Convenției OCDE împotriva dării sau luării de mită), Raport privind faza a 3-a: Letonia.

Reporters without Borders (Reporteri fără Frontiere), Letonia. https://rsf.org/en/latvia .

Rețeaua Europeană a Consiliilor Judiciare (2020), Contribuție din partea Rețelei Europene a Consiliilor Judiciare la Raportul privind statul de drept pentru anul 2020.

Rețeaua Europeană a Consiliilor Judiciare (RECJ) (2019): Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges (Independența și răspunderea sistemului judiciar — Sondajul RECJ privind independența judecătorilor), 2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019%20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf .

Transparency International (2020), 2019 Corruption Perceptions Index (Indicele privind percepția asupra corupției pentru anul 2019).