ACRONIME

BCAM : bunele condiții agricole și de mediu

DAS : declarația de asigurare (Déclaration d’assurance)

DG Agricultură și Dezvoltare Rurală : Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală

FEADR : Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală

FEGA : Fondul european de garantare agricolă

IACS : Sistemul Integrat de Administrare și Control (Integrated Administration and Control System)

LPIS : Sistemul de identificare a parcelelor agricole (Land Parcel Identification System)

PAC : politica agricolă comună

RER : rata de eroare reziduală

SAPS : schema de plată unică pe suprafață (Single Area Payment Scheme)

SPU : schema de plată unică

TVA : taxa pe valoarea adăugată

GLOSAR

Audituri de validare a conformității (de conformitate) : audituri de conformitate ale unor măsuri selectate de sprijin, desfășurate de serviciile Comisiei pe bază multianuală cu scopul de a verifica dacă agențiile de plăți au executat cheltuielile agricole în conformitate cu normele UE. Neconformitățile detectate conduc, în cele mai multe cazuri, la impunerea de corecții financiare forfetare statelor membre.

Controale administrative : controale formalizate și automate, desfășurate de agențiile de plăți cu privire la toate cererile, cu scopul de a verifica eligibilitatea acestora și de a detecta eventualele neregularități.

Control la fața locului : verificare efectuată de inspectorii agenției de plăți cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor; aceasta implică o vizită la solicitanți (de exemplu, inspecții la exploatația agricolă pentru a măsura parcelele declarate și pentru a evalua eligibilitatea acestora).

Gestiune partajată : metodă de execuție a bugetului UE în cadrul căreia sarcinile de execuție sunt delegate statelor membre. În acest scop, autoritățile statelor membre desemnează organisme responsabile de gestiunea și controlul fondurilor Uniunii. Aceste organisme raportează Comisiei. În contextul prezentului raport, organismele respective sunt "agențiile de plăți" și "organismele de certificare".

IACS : un sistem integrat format din baze de date conținând informații privind exploatațiile, cererile, parcelele agricole și drepturile la plată (în statele membre care aplică SPU). Aceste baze de date sunt utilizate pentru controalele administrative încrucișate cu privire la toate cererile de ajutor pentru majoritatea măsurilor FEGA (de exemplu: SPU, SAPS sau alte plăți directe).

LPIS : o bază de date în care este înregistrată întreaga suprafață agricolă (parcele de referință) a unui stat membru și suprafețele eligibile. Fiabilitatea acestei baze de date are o importanță crucială pentru calitatea controalelor administrative încrucișate prin care se verifică dacă ajutorul este acordat exclusiv pentru suprafețele eligibile.

Populația FEADR-IACS : măsurile finanțate din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală care sunt gestionate în cadrul Sistemului Integrat de Administrare și Control (de exemplu: măsurile legate de suprafață sau de animale, cum ar fi plățile de agromediu).

Populația FEADR non-IACS : măsurile finanțate din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală care nu sunt gestionate în cadrul Sistemului Integrat de Administrare și Control (de exemplu: toate măsurile care sunt bazate pe proiecte și care nu sunt legate de suprafață, cum ar fi modernizarea exploatațiilor agricole).

Populația FEGA-IACS : măsurile finanțate din Fondul european de garantare agricolă care sunt gestionate în cadrul Sistemului Integrat de Administrare și Control (de exemplu: SPU sau SAPS).

Rapoarte statistice : rapoarte anuale prezentate Comisiei de către statele membre. Ele conțin rezultatele controalelor administrative și ale controalelor la fața locului efectuate de agențiile de plăți.

Raportul anual al Curții : prezintă rezultatele auditurilor financiare sub forma declarațiilor de asigurare cu privire la bugetul general al UE și la fondurile europene de dezvoltare (raportul este publicat anual, în luna noiembrie).

Raportul anual de activitate al DG Agricultură și Dezvoltare Rurală : evaluarea anuală realizată de conducerea Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală cu privire la funcționarea sistemelor de gestiune și de control existente (raportul este publicat în luna martie). Pe baza acestui document, directorul general elaborează o declarație de asigurare cu privire la cheltuielile DG Agricultură și Dezvoltare Rurală. Cele două documente sunt apoi utilizate în cadrul procedurii de descărcare de gestiune în care sunt implicate Consiliul și Parlamentul European.

Rata de eroare cea mai probabilă : cea mai bună estimare anuală a Curții cu privire la nivelul de eroare care afectează o categorie de plăți. Rata este calculată pe baza rezultatelor testelor efectuate pe un eșantion reprezentativ de operațiuni din categoria respectivă și este exprimat ca procent din valoarea totală a plăților din acea categorie. Acest procent se situează, cu o probabilitate de 95 %, într-un interval de încredere delimitat de o limită inferioară și de o limită superioară.

Rata de eroare reziduală : reprezintă estimarea Comisiei cu privire la nivelul de neregularități care persistă în cadrul operațiunilor după ce au fost efectuate toate controalele. Comisia calculează patru rate de eroare reziduală la nivelul UE (o rată per populație de cheltuieli) și le publică în raportul anual de activitate al DG Agricultură și Dezvoltare Rurală.

Rate de eroare : rate de eroare calculate în rapoartele statistice per măsură de sprijin și per tip de control (controale la fața locului sau controale administrative). Rata reprezintă nivelul de eroare detectat, exprimată ca procentaj din sumele declarate în categoria respectivă.

Tabelul cu X : evidențele complete ale tuturor informațiilor contabile necesare în scopuri statistice și de control, pe care statele membre trebuie să le transmită anual Comisiei înainte de data de 15 februarie a anului care urmează exercițiului la care se referă datele [50] .

SINTEZĂ

I. Răspunderea pentru punerea în aplicare a politicii agricole comune este partajată între Comisie și statele membre. Astfel, cheltuielile agricole sunt gestionate și efectuate de agențiile de plăți de la nivel național sau regional. Aceste agenții de plăți raportează Comisiei. Organismele independente de certificare desemnate de statele membre prezintă Comisiei o certificare cu privire la conturile anuale ale agențiilor de plăți și la calitatea sistemelor de control instituite de acestea.

II. Agențiile de plăți efectuează controale administrative ale cererilor de ajutor pentru a verifica eligibilitatea acestora. De asemenea, ele desfășoară controale la fața locului în rândul unui eșantion de solicitanți. Erorile detectate în cadrul acestor controale determină aplicarea unor reduceri ale cuantumului ajutorului solicitat de beneficiari. Statele membre transmit anual Comisiei rapoarte cu privire la rezultatele acestor controale (rapoartele statistice).

III. Comisia utilizează aceste informații în contextul procedurii de descărcare de gestiune în fața Parlamentului European și a Consiliului. Rapoartele statistice ale statelor membre sunt elementele fundamentale utilizate pentru estimarea ratei de eroare reziduală, considerată a reprezenta impactul financiar (exprimat ca procent din valoarea plăților) al neregularităților care continuă să afecteze plățile efectuate după ce au fost desfășurate toate controalele. Informațiile din rapoartele statistice consolidate la nivelul UE și rata de eroare reziduală sunt publicate în raportul anual de activitate al DG Agricultură și Dezvoltare Rurală.

IV. Comisia emite orientări cu privire la instituirea sistemelor de control ale agențiilor de plăți și cu privire la compilarea rapoartelor statistice. Auditul a arătat însă că aceste orientări nu sunt întotdeauna aplicate corect. Majoritatea agențiilor de plăți nu garantează exactitudinea rapoartelor înainte de a le transmite Comisiei. Deși agențiile de plăți auditate au desfășurat teste de verificare, natura și sfera acestora erau limitate și nu au prevenit erorile care au fost detectate ulterior în cadrul verificărilor documentare desfășurate de serviciile Comisiei sau în cadrul auditurilor Curții.

V. Per ansamblu, Curtea conchide că rezultatele care sunt obținute în urma controalelor statelor membre cu privire la cheltuielile agricole și care sunt raportate Comisiei nu sunt fiabile.

VI. Auditurile Curții, precum și auditurile proprii ale Comisiei arată că sistemele de control administrativ și de control la fața locului instituite de agențiile de plăți erau doar parțial eficace în detectarea cheltuielilor neconforme, ceea ce subminează în mod grav fiabilitatea informațiilor pe care statele membre le transmit Comisiei.

VII. De asemenea, Curtea a conchis că activitatea desfășurată în prezent de organismele de certificare nu oferă o asigurare suficientă nici cu privire la caracterul adecvat al controalelor la fața locului și nici cu privire la fiabilitatea rapoartelor statistice.

VIII. Curtea consideră că sistemul de informații aflat în prezent la dispoziția Comisiei nu răspunde în mod eficace nevoilor acesteia. Unele din informațiile puse la dispoziție în prezent nu sunt pe deplin relevante ori sunt incomplete și inexacte, neputând fi utilizate ca atare în cadrul raportului anual de activitate și nici în cadrul procedurii de descărcare de gestiune. Analiza limitată efectuată de Comisie cu privire la statisticile statelor membre nu asigură fiabilitatea acestora.

IX. Având în vedere deficiențele descrise în prezentul raport, informațiile aflate la dispoziția Comisiei nu reprezintă pentru aceasta o bază fiabilă pentru estimarea ratei de eroare reziduală. În plus, ajustările pe care le aplică Comisia asupra ratelor de eroare rezultate din rapoartele statistice nu sunt valide din punct de vedere statistic. În consecință, rata de eroare reziduală rezultată nu este nici ea validă din acest punct de vedere.

X. Curtea formulează următoarele recomandări:

- agențiile de plăți ar trebui să dea dovadă de mai multă rigurozitate în desfășurarea controalelor administrative și a controalelor la fața locului, iar calitatea bazelor de date LPIS ar trebui să fie îmbunătățită;

- orientările emise de Comisie cu privire la implementarea unor sisteme adecvate de control și la compilarea rapoartelor statistice ar trebui să fie clarificate, iar punerea în aplicare a acestor orientări ar trebui să fie monitorizată mai strict;

- orientările emise de Comisie la adresa organismelor de certificare ar trebui să fie modificate pentru a se mări eșantioanele utilizate pentru testarea controalelor la fața locului, pentru a se solicita reefectuarea controalelor și pentru a se verifica mai îndeaproape modul de compilare a rapoartelor statistice;

- Comisia ar trebui să reexamineze actualul sistem de raportare impus agențiilor de plăți pentru a se asigura că primește, la momentul cel mai oportun, informații complete și relevante, pe care să le poată utiliza în procedura de descărcare de gestiune. În plus, Comisia ar trebui să îmbunătățească de asemenea eficacitatea verificărilor sale documentare și a verificărilor sale la fața locului realizate cu privire la rapoartele statistice ale statelor membre;

- Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru a obține o estimare validă din punct de vedere statistic a neregularităților care afectează plățile, bazată pe activitățile desfășurate de agențiile de plăți și pe rolul extins al organismelor de certificare, cu condiția ca activitatea acestora să fie îmbunătățită în mod suficient.

INTRODUCERE

SCOPUL VERIFICĂRII OPERAȚIUNILOR LA NIVELUL STATELOR MEMBRE ÎN CONTEXTUL PUNERII ÎN APLICARE A POLITICII AGRICOLE COMUNE

1. Răspunderea pentru punerea în aplicare a politicii agricole comune (PAC) este partajată între Comisie și statele membre.

2. Bugetul UE finanțează cheltuielile PAC prin două fonduri [1]: Fondul european de garantare agricolă (denumit în continuare "FEGA"), prin care sunt finanțate în totalitate ajutoarele directe acordate de UE și măsurile de intervenție pe piață [2], și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (denumit în continuare "FEADR"), prin care sunt cofinanțate programele de dezvoltare rurală.

3. În cea mai mare parte, ajutoarele directe sunt distribuite în cadrul schemei de plată unică [3] (SPU) și, în 10 state membre [4], în cadrul sistemului tranzitoriu de sprijin, schema de plată unică pe suprafață [5] (SAPS). Pe lângă acestea, peste 30 de alte sisteme de ajutor direct complementar sprijină anumite sectoare agricole.

4. Sprijinul pentru dezvoltare rurală este implementat prin intermediul programelor de dezvoltare rurală de la nivel regional și național. Acesta poate lua forma ajutorului pe suprafață, cum ar fi plățile de agromediu ori plățile compensatorii pentru fermierii din zonele cu handicapuri naturale, sau a ajutorului acordat pentru proiecte specifice, cum ar fi modernizarea exploatațiilor agricole sau crearea de servicii de bază pentru populația rurală.

5. Întrucât Comisia își asumă răspunderea globală pentru execuția bugetului UE, aceasta trebuie să obțină de la statele membre informații pertinente cu privire la modul în care ele pun în aplicare PAC. Rapoartele statistice anuale care prezintă rezultatele controalelor administrative și ale controalelor la fața locului efectuate de agențiile naționale de plăți [6] constituie o sursă importantă de informații.

ELABORAREA, COMPILAREA ȘI VERIFICAREA RAPOARTELOR STATISTICE

6. În figura 1 sunt descrise procesele-cheie aferente elaborării, compilării și verificării rapoartelor statistice care acoperă măsurile legate de suprafață din cadrul FEGA. Rolul organismelor implicate este prezentat mai în detaliu în cele ce urmează. Rapoartele prezentate cu privire la celelalte măsuri FEGA și la măsurile FEADR fac obiectul unor dispoziții similare.

FIGURA 1

PROCESELE-CHEIE PENTRU RAPOARTELE STATISTICE REFERITOARE LA MĂSURILE LEGATE DE SUPRAFAȚĂ DIN CADRUL FEGA (CERERI DE AJUTOR 2010)

+++++ TIFF +++++

AGENȚIILE NAȚIONALE DE PLĂȚI EFECTUEAZĂ CONTROALELE NECESARE ȘI ELABOREAZĂ RAPOARTELE STATISTICE

7. În UE, cheltuielile aferente PAC sunt gestionate și efectuate de 81 de agenții de plăți de la nivel național sau regional. Ele trebuie să verifice, în mod direct sau prin intermediul unor organisme delegate, eligibilitatea cererilor de ajutor pe care le primesc de la fermieri.

8. Această verificare constă în controale administrative și în controale la fața locului. Controalele administrative acoperă toate cererile depuse, în timp ce controalele la fața locului privesc numai eșantioane de cereri.

9. Reglementările UE definesc normele comune referitoare la desfășurarea acestor controale, inclusiv ce anume trebuie verificat, modul de selectare a eșantioanelor și gradul minim de acoperire pentru fiecare tip de sprijin. Deși cerința legală de a selecta un eșantion aleatoriu de solicitanți pentru controalele la fața locului a existat dintotdeauna pentru schemele din cadrul FEGA și al FEADR care fac obiectul Sistemului Integrat de Administrare și Control (IACS) [7], această cerință nu exista înainte de 2011 și pentru măsurile din cadrul FEADR care nu sunt legate de suprafață [8].

10. Rezultatele controalelor administrative și ale controalelor la fața locului sunt înregistrate în bazele de date ale agențiilor de plăți. Erorile detectate în cadrul acestor controale determină aplicarea unor reduceri ale cuantumului ajutorului solicitat de beneficiari.

11. Rapoartele statistice care prezintă rezultatele acestor controale trebuie să respecte formatul stabilit de Comisie. Acesta este definit în formulare electronice și în orientări și variază în funcție de caracteristicile diferitelor măsuri individuale din cadrul PAC. În cea mai mare parte a cazurilor, rapoartele statistice trebuie să conțină următoarele informații:

(a) numărul total al solicitanților de ajutor și numărul solicitanților care au făcut obiectul unui control la fața locului;

(b) suma totală cerută de solicitanți (sau plătită către aceștia) și suma totală pentru care s-au efectuat controale la fața locului;

(c) reducerile aplicate de agențiile de plăți asupra cuantumului ajutorului, cu o defalcare a sumei totale între solicitanții controlați la fața locului și cei care nu au făcut obiectul unui astfel de control.

12. Rezultatele acestor controale, per agenție de plăți și per stat membru, trebuie să fie comunicate anual Comisiei înainte de data de 15 iulie a anului care urmează exercițiului la care se referă datele. De exemplu, pentru cererile depuse în anul 2010 (anul n), agențiile de plăți trebuie să raporteze asupra controalelor efectuate în legătură cu aceste cereri înainte de 15 iulie 2011 (anul n+1).

ORGANISMELE DE CERTIFICARE EXAMINEAZĂ MODUL DE COMPILARE A RAPOARTELOR ȘI TESTEAZĂ DATELE SUBIACENTE

13. Organismele de certificare sunt organisme independente de audit desemnate de statele membre pentru a examina conturile agențiilor de plăți și evidențele privind plățile efectuate de acestea și pentru a întocmi rapoarte adresate Comisiei. Aceste rapoarte trebuie să fie trimise Comisiei, alături de conturile anuale ale agențiilor de plăți, înainte de data de 15 februarie a anului care urmează exercițiului în care s-au făcut plățile. De exemplu, pentru cererile depuse în 2010 (anul n), plata se efectuează în 2011 (anul n+1), iar organismele de certificare raportează înainte de 15 februarie 2012 (anul n+2).

14. Comisia a emis orientări cu privire la activitatea pe care trebuie să o desfășoare organismele de certificare, precum și cu privire la formatul rapoartelor care trebuie să îi fie transmise. Organismele de certificare trebuie, printre altele, să emită o opinie care privește următoarele chestiuni:

(a) calitatea mediului de control, pe baza reefectuării a cel puțin 10 controale la fața locului (per populație de cheltuieli [9]) efectuate de agenția de plăți și

(b) dacă rapoartele statistice care prezintă rezultatele controalelor administrative și ale controalelor la fața locului au fost compilate și reconciliate în mod corect cu baza de date a agenției de plăți și dacă există o pistă de audit adecvată [10].

15. Începând din 2010, Comisia oferă statelor membre posibilitatea de a supune agențiile de plăți unui audit aprofundat efectuat de organismele de certificare. În cadrul acestor audituri aprofundate, un eșantion cuprinzând între 110 și 180 de controale la fața locului efectuate de agenția de plăți pentru fiecare populație de cheltuieli [11] ar trebui să fie reefectuate în întregime de către organismele de certificare [12]. Acest tip de audit aprofundat este cunoscut ca procedura de "consolidare a asigurării privind legalitatea și regularitatea operațiunilor la nivelul beneficiarilor finali prin intermediul activității organismelor de certificare".

16. În cadrul acestei opțiuni de "consolidare a asigurării", cuantumul corecțiilor financiare impuse de Comisie s-ar limita la suma corespunzătoare ratei de eroare stabilite pe baza controalelor certificate de organismul de certificare. Până în prezent, cinci state membre (Bulgaria, Grecia, Luxemburg, România și Regatul Unit - Irlanda de Nord) au acceptat să aplice această opțiune.

17. Regulamentul financiar [13] adoptat la 25 octombrie 2012 prevede obligația organismelor de certificare de a emite o opinie cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Din acest motiv, "consolidarea asigurării" va deveni obligatorie în toate statele membre. De asemenea, propunerile legislative referitoare la PAC 2014-2020 includ dispoziții în același sens, iar Comisia elaborează în prezent o nouă orientare privind modul de punere în aplicare a acestor dispoziții.

COMISIA EXAMINEAZĂ DIFERITELE RAPOARTE STATISTICE

18. Comisia procedează la verificări documentare ale rapoartelor statistice. Acestea cuprind controale automate care vizează verificarea coerenței interne a datelor prezentate în raport, precum și controale manuale prin care se compară datele din raport cu informațiile din anii anteriori sau din alte rapoarte. În cazul în care Comisia detectează erori sau incoerențe într-un raport, statul membru respectiv este invitat să remedieze situația, de obicei prin furnizarea datelor corecte.

19. Comisia desfășoară și audituri de conformitate cu privire la funcționarea sistemelor de gestiune și de control ale agențiilor de plăți selectate. În cursul acestor audituri, Comisia reefectuează, de obicei, un eșantion de controale la fața locului desfășurate de agenția de plăți cu scopul de a testa fiabilitatea acestor controale.

20. După ce toate rapoartele agențiilor de plăți au fost validate, datele sunt utilizate de Comisie pentru a calcula rata de eroare reziduală, care este prezentată în raportul anual de activitate (a se vedea anexa I care ilustrează metoda de calcul folosită de Comisie pentru această rată).

SFERA, OBIECTIVELE ȘI ABORDAREA AUDITULUI

21. În cadrul auditului său, Curtea a căutat să răspundă la următoarea întrebare generală: Sunt fiabile rezultatele care sunt obținute în urma controalelor statelor membre cu privire la cheltuielile agricole și care sunt raportate Comisiei?

22. Pentru a se răspunde la această întrebare generală, au fost formulate următoarele cinci întrebări secundare:

(a) Sunt eficace controalele administrative și controalele la fața locului desfășurate de agențiile de plăți?

(b) Rapoartele statistice care conțin rezultatele controalelor agențiilor de plăți sunt compilate corect și sunt verificate înainte de a fi transmise Comisiei?

(c) Activitatea organismelor de certificare oferă o asigurare suficientă cu privire la calitatea controalelor la fața locului și la fiabilitatea rapoartelor statistice?

(d) Se asigură Comisia de fiabilitatea rapoartelor statistice?

(e) Calculul realizat de Comisie cu privire la rata de eroare reziduală este valid din punct de vedere statistic?

23. Auditul a vizat rapoartele statistice care acoperă rezultatele pentru 2010 ale controalelor administrative și ale controalelor la fața locului realizate pentru măsurile de dezvoltare rurală și pentru schemele de ajutor direct, rezultate care au fost incluse în raportul anual de activitate elaborat de DG Agricultură și Dezvoltare Rurală cu privire la exercițiul financiar 2011. De asemenea, în cadrul auditului a fost examinat modul de calcul al ratelor de eroare reziduală, precum și modul în care acest calcul este prezentat în rapoartele anuale de activitate ale DG Agricultură și Dezvoltare Rurală cu privire la exercițiile financiare 2011 și 2012.

24. Curtea a inclus în sfera auditului rapoartele statistice referitoare la schemele cele mai importante din punct de vedere financiar, care reprezentau peste 86 % din cheltuielile PAC, așa cum se arată în tabelul 1:

25. Evaluarea realizată cu privire la eficacitatea sistemelor implementate de agențiile de plăți pentru a desfășura controalele administrative și controalele la fața locului se bazează pe rezultatele auditurilor efectuate de Curte în contextul DAS 2010, DAS 2011 și DAS 2012.

26. În cursul auditului, Curtea a vizitat nouă agenții de plăți din opt state membre [14]. Aceste nouă agenții de plăți au gestionat 28 % din ajutorul direct acordat în cadrul FEGA și 41 % din cheltuielile aferente FEADR în 2011. De asemenea, auditorii Curții s-au întâlnit cu reprezentanți ai organismelor de certificare relevante și cu membri ai personalului Comisiei care se ocupă de rapoartele statistice.

TABELUL 1

SINTEZA PRINCIPALELOR SCHEME DE AJUTOR DIN CADRUL PAC ȘI CHELTUIELILE AFERENTE ÎN 2011

Sursa: Raportul anual al Curții referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2011.

Rubrică | Cheltuieli efectuate în exercițiul financiar 2011 | Incluse în sfera auditului? |

(în milioane de euro) | ca procentaj |

Intervenții pe piețele agricole (populația de cheltuieli FEGA non-IACS) | 3533 | 6,3 % | Nu |

Schema de plată unică (parte din populația de cheltuieli FEGA-IACS) | 31082 | 55,4 % | Da |

Schema de plată unică pe suprafață (parte din populația de cheltuieli FEGA-IACS) | 5084 | 9,1 % | Da |

Alte ajutoare directe (parte din populația de cheltuieli FEGA-IACS) | 4012 | 7,1 % | Nu |

Dezvoltare rurală (atât populația de cheltuieli FEADR-IACS, cât și populația de cheltuieli FEADR non-IACS) | 12394 | 22,1 % | Da |

TOTAL | 56105 | 100,0 % | 86,6 % |

27. Auditul s-a axat pe eficacitatea sistemelor menite să asigure fiabilitatea statisticilor de control ale statelor membre. Mai exact:

(a) la nivelul agențiilor de plăți, Curtea a examinat sistemele de gestiune instituite pentru compilarea și validarea controalelor administrative și ale controalelor la fața locului, atât pentru măsurile FEGA, cât și pentru măsurile FEADR. Curtea a efectuat verificări documentare cu privire la 415 cereri care au făcut obiectul unui control la fața locului realizat de inspectorii agențiilor de plăți, cu scopul de a stabili dacă acestea au fost prezentate cu acuratețe în rapoartele transmise Comisiei. Mai mult, a fost examinat modul de selecție aleatorie a eșantioanelor pentru a se stabili dacă acestea erau reprezentative din punct de vedere statistic;

(b) la nivelul organismelor de certificare, Curtea a examinat procedurile de verificare și de validare a fiabilității rapoartelor statistice, precum și evaluarea realizată cu privire la calitatea controalelor la fața locului desfășurate de agențiile de plăți;

(c) la nivelul Comisiei, Curtea a examinat procedurile aplicate în vederea verificării rapoartelor statistice, inclusiv modul de calcul al ratei de eroare reziduală; s-a acordat o atenție deosebită justificărilor formulate în legătură cu ajustările și corecțiile importante aduse acestor rapoarte.

În Raportul său anual privind exercițiul 2012, Curtea a remarcat, în contextul raportului anual de activitate al DG Agricultură și Dezvoltare Rurală, o schimbare în abordarea Comisiei în ceea ce privește stabilirea ratei de eroare reziduală pentru ajutorul pe suprafață decuplat (FEGA). În prezentul raport special, Curtea dezvoltă observațiile sale anterioare prin includerea unei evaluări aprofundate a fiabilității verificărilor efectuate de către statele membre cu privire la cheltuielile agricole (atât FEGA, cât și FEADR) și a validității modului în care Comisia calculează rata de eroare reziduală. Sfera auditului este astfel extinsă în comparație cu cea a Raportului anual 2012.

OBSERVAȚII

CONTROALELE ADMINISTRATIVE ȘI CONTROALELE LA FAȚA LOCULUI DESFĂȘURATE DE APROAPE TOATE AGENȚIILE DE PLĂȚI AUDITATE SUNT DOAR PARȚIAL EFICACE

28. Controalele administrative includ toate controalele formalizate și controalele încrucișate automate necesare pentru a se verifica eligibilitatea cererilor și pentru a se detecta toate posibilele neregularități. De exemplu, cererile care vizează parcele specifice trebuie să fie verificate în raport cu bazele de date în care sunt înregistrate terenurile eligibile.

29. În ceea ce privește controalele la fața locului, inspectorii agențiilor de plăți trebuie să verifice dacă elementele caracteristice ale parcelei sau ale proiectului vizitat corespund cu informațiile din cerere, de exemplu măsurând parcela, examinând elementele specifice ale proiectului sau analizând documentația aferentă unei proceduri de achiziții.

ÎNTRUCÂT CONTROALELE ADMINISTRATIVE ȘI CONTROALELE LA FAȚA LOCULUI PRIVIND MĂSURILE LEGATE DE SUPRAFAȚĂ DIN CADRUL FEGA PREZINTĂ DEFICIENȚE DE CALITATE, O SERIE DE NEREGULARITĂȚI NU SUNT DETECTATE SAU NU SUNT RAPORTATE

30. Între 2010 și 2012, Curtea a vizitat 15 agenții de plăți din 10 state membre cu scopul de a evalua eficacitatea sistemelor lor de supraveghere și de control legate de SPU/SAPS. În urma evaluării, a reieșit că o singură agenție de plăți dispunea de sisteme eficace atât pentru controalele administrative, cât și pentru cele la fața locului, în timp ce sistemele celorlalte 14 agenții au fost evaluate ca fiind doar parțial eficace sau ineficace în cel puțin un domeniu. Anexa II conține o sinteză a acestor evaluări.

31. În ceea ce privește exercițiile 2011 și 2012, Curtea a testat 180 de operațiuni aferente cheltuielilor FEGA și a constatat că 39 % și, respectiv, 41 % din acestea erau afectate de eroare. Rata de eroare cea mai probabilă estimată de Curte era de 2,9 %, respectiv 3,8 % [15]. Un număr important de erori era cauzat de controale administrative ineficace sau de calculul incorect al cuantumului ajutorului de către agențiile de plăți.

32. Pe baza auditurilor menționate anterior [16], precum și pe baza auditurilor performanței realizate cu privire la SAPS și la SPU [17], Curtea a identificat următoarele deficiențe principale care afectează datele conținute în rapoartele agențiilor de plăți și, pe cale de consecință, calculul Comisiei cu privire la rata de eroare reziduală:

- proceduri în vigoare insuficiente pentru a garanta că ajutorul acordat în cadrul SAPS sau al SPU este plătit numai către acei beneficiari care corespund definiției de "agricultor" (fermier) din reglementări;

- deficiențe care afectează fiabilitatea Sistemului de identificare a parcelelor agricole [18] (LPIS), în măsura în care suprafețe neeligibile au fost înregistrate ca eligibile pentru plată (a se vedea exemplele din caseta 1);

- înlocuirea (de către agențiile de plăți) a parcelelor neeligibile declarate de fermieri cu alte parcele după expirarea termenului legal prevăzut [19];

- calcularea incorectă a cuantumului ajutorului de către agențiile de plăți (deficiență care se explică, în principal, prin stabilirea eronată, tot de către aceste agenții, a "drepturilor la plată") și

- evaluare inexactă a terenurilor eligibile din parcelele declarate [20] (a se vedea exemplul din caseta 2).

CASETA 1

EXEMPLU DE DATE INCORECTE ÎN LPIS

În ceea ce privește două agenții de plăți (Italia - Lombardia și Spania - Galicia), Curtea a identificat unele cazuri în care parcelele fuseseră înregistrate în LPIS ca fiind eligibile în totalitate, în ciuda faptului că erau acoperite cu pădure densă sau prezentau alte cauze de neeligibilitate. Curtea a observat, de asemenea, că LPIS nu era actualizat cu rezultatele inspecțiilor recente la fața locului efectuate de agențiile de plăți [Spania (Galicia), Italia (Lombardia) și Ungaria].

Sursa: Exemplul 3.4 din Raportul anual 2011 al Curții.

CASETA 2

TEREN NEELIGIBIL CARE FUSESE EVALUAT CA FIIND ELIGIBIL APROAPE ÎN INTEGRALITATE ÎN CURSUL INSPECȚIEI REALIZATE DE AGENȚIA DE PLĂȚI

În Polonia, cerințele BCAM condiționează plata de efectuarea unor activități cu caracter regulat pe teren arabil. Cu toate acestea, Curtea a constatat că s-a plătit ajutor în cadrul SAPS pentru un teren arabil neutilizat (a se vedea exemplul din fotografia 1). Curtea a detectat în mod frecvent situații similare în rândul beneficiarilor vizitați. Sprijinul pentru beneficiarii SAPS era plătit, în majoritatea cazurilor, în integralitate sau plățile care le erau acordate făceau obiectul doar al unor reduceri foarte mici, chiar și în situațiile în care autoritățile constataseră că aceștia nu își mai utilizau terenurile de mai mulți ani.

Fotografia 1 – Fost teren arabil care nu mai era utilizat de mai mulți ani

+++++ TIFF +++++

Sursa: Raportul special nr. 16/2012 al Curții (p. 23).

ÎNTRUCÂT CONTROALELE ADMINISTRATIVE ȘI CONTROALELE LA FAȚA LOCULUI PRIVIND MĂSURILE DIN CADRUL FEADR PREZINTĂ DEFICIENȚE DE CALITATE, O SERIE DE NEREGULARITĂȚI NU SUNT DETECTATE SAU NU SUNT RAPORTATE

33. În cadrul auditurilor de conformitate realizate în perioada 2010-2012 cu privire la sistemele instituite în vederea gestionării măsurilor de dezvoltare rurală, Curtea a vizitat 21 de agenții de plăți din 16 state membre. În urma evaluării, a reieșit că o singură agenție de plăți dispunea de sisteme eficace pentru controalele administrative, în timp ce doar șase agenții au fost evaluate ca fiind eficace în ceea ce privește sistemele instituite pentru controalele la fața locului. Aceasta înseamnă că marea majoritate a agențiilor de plăți auditate au fost evaluate ca fiind doar parțial eficace sau chiar ineficace în cel puțin un domeniu. Anexa III conține o sinteză a acestor evaluări.

34. Pentru exercițiile 2011 și 2012, Curtea a constatat că 57 % și, respectiv, 63 % din cele 178 [21] de operațiuni din eșantionul său de cheltuieli FEADR erau afectate de eroare. Rata de eroare cea mai probabilă estimată de Curte a fost de 7,7 %, și, respectiv, 7,9 % [22]. Majoritatea erorilor detectate de Curte ar fi trebuit să fie identificate de agențiile de plăți în cursul controalelor lor administrative.

35. Curtea a identificat următoarele deficiențe principale care afectează datele prezentate în rapoartele statistice ale statelor membre și, pe cale de consecință, calculul realizat de Comisie cu privire la rata de eroare reziduală [23]:

- calcul incorect al cuantumului ajutorului și plăți incorecte;

- deficiențe sistematice la nivelul controalelor administrative, care conduc la finanțarea unor cheltuieli neeligibile (cum ar fi TVA-ul, de exemplu);

- nedetectarea unor neconformități în cursul controalelor la fața locului (a se vedea exemplul din caseta 3);

- neconformități în procedurile de achiziții publice, care ar fi trebuit să fie detectate de agențiile de plăți (a se vedea exemplul din caseta 4) și

- deficiențe la nivelul metodologiilor de eșantionare și nerespectarea cerinței privind numărul minim regulamentar de controale la fața locului.

36. Exemplele prezentate anterior în casetele 1-4 arată că fiabilitatea rapoartelor statistice ale statelor membre este subminată considerabil de faptul că un număr important de erori nu sunt detectate de agențiile de plăți auditate, nefiind deci reflectate în rapoartele transmise Comisiei.

CASETA 3

EXEMPLU DE CALITATE NESATISFĂCĂTOARE A CONTROALELOR LA FAȚA LOCULUI EFECTUATE DE UN STAT MEMBRU

Curtea a reefectuat controalele asupra unui proiect desfășurat în Lombardia (Italia), care privea construcția unei clădiri cu două niveluri într-o exploatație agricolă, clădire care includea un laborator pentru procesarea fructelor și a altor produse agricole, un spațiu de depozitare și o terasă utilizată pentru uscarea fructelor.

Agenția de plăți aprobase întreaga sumă a cererii de efectuare a plății finale, în valoare de 221205 euro, în urma controalelor administrative și a celor la fața locului.

Curtea a constatat însă că această clădire avea, cu precădere, caracteristicile unei rezidențe private și nu pe cele ale unei clădiri utilizate în scop agricol și că, prin urmare, costurile aferente nu erau eligibile. Faptul că autoritățile naționale au acceptat întreaga sumă a cheltuielilor declarate indică o deficiență semnificativă în cadrul controalelor administrative și al celor la fața locului.

Sursa: Exemplul 4.5 din Raportul anual 2011 al Curții.

CASETA 4

EXEMPLU DE EROARE CONSTÂND ÎN ÎNCĂLCAREA NORMELOR PRIVIND ACHIZIȚIILE PUBLICE

În România, beneficiarul (o municipalitate rurală) a solicitat sprijin pentru un proiect de investiții care includea o rețea de alimentare cu apă potabilă, un sistem de canalizare, modernizarea drumurilor locale și o clădire destinată comunității. Șapte ofertanți au depus oferte, cinci dintre acestea fiind respinse de beneficiar întrucât nu îndeplineau cerințele. Curtea a constatat că ofertantul câștigător nu îndeplinea două cerințe stabilite în cadrul procedurii și că, în plus, alte oferte fuseseră excluse tocmai pentru că nu îndeplineau aceste cerințe. Agenția de plăți ar fi trebuit deci să constate că respectivele cheltuieli erau neeligibile.

Curtat a constatat, de asemenea, cazuri similare de încălcare a normelor în materie de achiziții publice în Spania (Andaluzia), Franța, Lituania, Polonia și Slovenia.

Sursa: Exemplul 4.3 din Raportul anual 2012 al Curții.

FIABILITATEA RAPOARTELOR STATISTICE ESTE AFECTATĂ ȘI DE MODUL INADECVAT ÎN CARE ELE SUNT COMPILATE ȘI VERIFICATE DE CĂTRE AGENȚIILE DE PLĂȚI

37. Pentru ca rezultatele raportate ale controalelor să poată fi comparate între statele membre, ele trebuie să fie compilate pe baza aceleiași metodologii. Comisia a emis orientări adresate agențiilor de plăți cu privire la acest subiect.

IMPRECIZIILE DIN ORIENTĂRILE COMISIEI AFECTEAZĂ EXACTITATEA ȘI RELEVANȚA INFORMAȚIILOR COLECTATE

38. Orientările în materie de prezentare a rezultatelor controalelor oferă instrucțiuni clare pentru agențiile de plăți în legătură cu numeroase aspecte, dar auditul Curții a identificat o serie de deficiențe cu impact asupra comparabilității și a coerenței datelor raportate.

39. În primul rând, orientările nu precizează faptul că statele membre trebuie să prezinte informații privind datele de separare a perioadelor utilizate pentru elaborarea rapoartelor statistice sau informații privind modul în care au fost tratate cererile care erau în curs de procesare la momentul compilării raportului. În consecință, Comisia nu poate evalua pe deplin exhaustivitatea și coerența datelor care figurează în rapoarte (caseta 5 conține diferite exemple de date incomplete sau inexacte raportate de unele dintre agențiile de plăți auditate).

CASETA 5

EXEMPLE DE DATE INCOMPLETE SAU INEXACTE RAPORTATE DE UNELE DINTRE AGENȚIILE DE PLĂȚI AUDITATE

În Bulgaria, raportul inițial referitor la măsurile FEADR acoperite de IACS a fost compilat la începutul lunii iunie 2011 și conținea numai 75 % din cererile pentru măsurile de agromediu. În ianuarie 2012, autoritățile bulgare au prezentat un raport actualizat, care acoperea însă numai 85 % din cereri.

În România, auditorii Curții au observat că un număr semnificativ de decizii de plată utilizate pentru compilarea rapoartelor statistice au fost modificate ulterior. În consecință, raportul trimis Comisiei cu privire la populațiile FEADR-IACS și FEADR non-IACS acoperea numai 55,4 % și, respectiv, 73,4 % din totalul reducerilor și al sancțiunilor definitive aplicate.

Sursa: Probe colectate în cursul auditului Curții.

40. În al doilea rând, statele membre trebuie să își prezinte rapoartele în fiecare an în luna iulie; șase luni mai târziu, aceste rapoarte sunt utilizate de Comisie pentru a calcula ratele de eroare reziduală. Cu toate acestea, orientările nu precizează în mod expres că agențiile de plăți trebuie să furnizeze statistici actualizate în acest scop.

41. În al treilea rând, orientările nu solicită agențiilor de plăți să mențină o pistă de audit clară, care să demonstreze că datele din rapoartele statistice au făcut obiectul unui număr minim de controale ale coerenței și ale exactității, înainte ca rapoartele să fie trimise Comisiei. Acest lucru devine deosebit de important dacă se au în vedere deficiențele constatate de Curte în cadrul procedurilor de verificare ale majorității agențiilor de plăți vizitate (a se vedea punctul 43).

SISTEMELE UTILIZATE DE AGENȚIILE DE PLĂȚI AUDITATE PENTRU COMPILAREA ȘI VERIFICAREA RAPOARTELOR NU SUNT EFICACE

42. Curtea a analizat sistemele utilizate de agențiile de plăți pentru compilarea și verificarea rapoartelor și a încercat să reconcilieze datele prezentate în statistici cu datele subiacente din bazele de date ale agențiilor de plăți (pentru 24 de rapoarte statistice). Pe lângă aceasta, auditorii Curții au examinat 414 dosare [24] pentru a stabili dacă rezultatele controalelor la fața locului și alte informații justificative (cereri de finanțare, cereri de plată etc.) au fost înregistrate în mod fidel în bazele de date și dacă ele au fost incluse în mod corect în rapoartele trimise Comisiei. De asemenea, auditorii Curții au verificat modul de calcul al cuantumului ajutorului, inclusiv al reducerilor și al sancțiunilor aplicate.

43. Auditorii Curții au constatat că, în cazul a opt dintre cele nouă agenții de plăți auditate, procedurile scrise instituite pentru verificarea datelor și pentru compilarea rapoartelor nu erau suficient de detaliate. Deși reprezentanții agențiilor de plăți au susținut că verificările respective au fost efectuate, acestea nu erau documentate în mod adecvat prin documentele justificative corespunzătoare. Este posibil ca aceste deficiențe să fi permis includerea unor date incorecte în rapoarte, ele fiind detectate ulterior de Comisie sau de auditurile Curții.

44. În cazul a 118 dosare dintre cele 414 examinate de Curte (28,5 %), documentele justificative nu confirmau sumele incluse în rapoartele statistice. Majoritatea erorilor erau legate fie de inexactitatea datelor subiacente din bazele de date, fie de aplicarea incorectă a normelor stabilite de Comisie în materie de compilare. Deficiențele cele mai importante sau cele mai frecvente, care au un impact asupra calculului ratelor de eroare, sunt descrise în cele ce urmează (anexa IV conține detalii suplimentare cu privire la erorile detectate):

- rezultatele controalelor la fața locului nu erau înregistrate întotdeauna cu exactitate în bazele de date (Italia, România și Regatul Unit);

- din bazele de date reieșea că anumiți solicitanți sau anumite sume au făcut obiectul controalelor la fața locului, deși acest lucru nu era adevărat, sau nu erau îndeplinite toate cerințele legate de controalele la fața locului (FEADR pentru Grecia, Spania, Polonia și România) – a se vedea exemplele din caseta 6;

- normele cu privire la separarea perioadelor utilizate pentru compilarea rapoartelor nu erau documentate; din această cauză, agențiile de plăți aplicau abordări inconsecvente, care au afectat exhaustivitatea și exactitatea datelor raportate (Grecia, Italia și România) și

- reducerile cuantumului ajutorului aferente anilor anteriori nu erau incluse în mod corect în rapoarte, iar informațiile legate de unele măsuri nu erau prezentate în acele tabele din rapoarte în care ar fi trebuit să fie prezentate [25] (Republica Cehă și Regatul Unit).

CASETA 6

EXEMPLE DE PREZENTARE INEXACTĂ A NUMĂRULUI SAU A VALORII CONTROALELOR LA FAȚA LOCULUI DESFĂȘURATE

În Polonia, în raportul său privind măsurile FEADR care nu sunt legate de suprafață, agenția de plăți a tratat unele controale la fața locului drept vizite in situ [26] (care sunt o parte a controalelor administrative) și viceversa. Dacă această eroare ar fi fost corectată, rata de eroare pentru solicitanții vizitați la fața locului ar fi crescut de la 0,24 % la 0,71 %.

În România, plățile în avans efectuate pentru măsurile FEADR care nu sunt legate de suprafață au fost raportate greșit în coloana "Valoarea plăților controlate la fața locului pentru anul 2010", ceea ce a condus la o supraestimare a sumei respective cu 84 %. Alături de alte erori constatate, aceasta a condus la o subestimare globală a ratei de eroare cu 16 % (rata de eroare raportată a fost de 2,44 %, deși ar fi trebuit să fie de 2,88 %).

Sursa: Probe colectate în cursul auditului Curții.

45. Mai mult, auditorii Curții au identificat unele discrepanțe semnificative neexplicate [27] între datele prezentate în rapoartele statistice și datele extrase din bazele de date ale agențiilor de plăți în cazul a 16 dintre cele 24 de rapoarte auditate (66,6 %).

46. Erorile și problemele rezumate mai sus au diferite efecte asupra ratelor de eroare raportate Comisiei. Toate statele membre auditate s-au confruntat cu dificultăți la compilarea rapoartelor și, deși acestea au fost verificate de autoritățile naționale și apoi de Comisie, în cadrul verificării sale documentare, ele conțineau încă erori nedetectate (a se vedea exemplele din caseta 7).

CASETA 7

EXEMPLE DE ERORI DETECTATE, CU IMPACT SEMNIFICATIV ASUPRA RATELOR DE EROARE RAPORTATE COMISIEI

În România, datele subiacente care erau utilizate pentru compilarea rapoartelor conținând rezultatele controalelor efectuate pentru populațiile FEADR-IACS și non-IACS au fost modificate ulterior, ceea ce a antrenat raportarea unor reduceri mai mici către Comisie (a se vedea caseta 5). Pe baza informațiilor furnizate ulterior Curții de către autoritățile române, Curtea a putut evalua impactul erorilor de compilare detectate doar pentru populația FEADR non-IACS, pentru care rata de eroare a crescut de la 2,44 % la 2,88 %.

În Bulgaria, în ceea ce privește șase dintre cele 13 cereri FEADR non-IACS examinate, auditorii Curții au constatat că raportul statistic conținea supraestimări considerabile ale reducerilor. Reducerile erau supraestimate cu 84,2 % pentru întregul eșantion, situație de natură să afecteze în mod semnificativ rata de eroare calculată pentru acest eșantion (care ar scădea de la 6,96 % la 3,9 %).

Sursa: Probe colectate în cursul auditului Curții.

ACTIVITATEA ORGANISMELOR DE CERTIFICARE NU OFERĂ O ASIGURARE SUFICIENTĂ CU PRIVIRE LA CALITATEA CONTROALELOR LA FAȚA LOCULUI ȘI LA FIABILITATEA RAPOARTELOR STATISTICE

VERIFICĂRILE EFECTUATE DE ORGANISMELE DE CERTIFICARE CU PRIVIRE LA CONTROALELE LA FAȚA LOCULUI DESFĂȘURATE DE AGENȚIILE DE PLĂȚI SUNT INSUFICIENTE CA NUMĂR ȘI CALITATE

47. Tabelul 2 prezintă în mod sintetizat testele de conformitate realizate de organismele de certificare cu privire la controalele la fața locului desfășurate de agențiile de plăți incluse în sfera prezentului audit.

TABELUL 2

PREZENTARE GENERALĂ A TESTELOR DE CONFORMITATE REALIZATE DE ORGANISMELE DE CERTIFICARE CU PRIVIRE LA CONTROALELE LA FAȚA LOCULUI DESFĂȘURATE DE AGENȚIILE DE PLĂȚI PENTRU CAMPANIA 2010 DE DEPUNERE A CERERILOR [1111]

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Statul membru (agenția de plăți) | Dimensiunea eșantioanelor supuse testelor de conformitate (teste de fond), auditate pentru fiecare populație | Organismul de certificare reefectuează controalele sau doar însoțește inspectorii agenției de plăți? |

FEGA-IACS | FEADR-IACS | FEADR non-IACS |

Bulgaria (SFA) [1111] | 115 | 137 | 10 | controale reefectuate pentru FEGA și FEADR-IACS / controale însoțite pentru FEADR non-IACS |

Republica Cehă (SAIF) | 11 | 13 | 10 | controale însoțite |

Grecia (OPEKEPE) [1111] | 111 | 111 | 25 | controale reefectuate pentru FEGA și FEADR-IACS / controale însoțite pentru FEADR non-IACS |

Spania (Castilia-La Mancha) | 11 | 10 | 10 | controale reefectuate |

Italia (AGEA) | 10 | 10 | 10 | controale reefectuate/controale însoțite |

Polonia (ARMA) | 10 | 17 | 10 | controale reefectuate |

România (APIA și APDRP) [1111] | 184 | 183 | 0 | controale reefectuate |

Regatul Unit (RPA) | 10 | 10 | 10 | controale însoțite |

48. Deși Comisia recomandă reefectuarea în întregime a unui anumit număr de controale la fața locului desfășurate de agențiile de plăți, două dintre cele opt organisme de certificare auditate s-au limitat doar la a însoți inspectorii agențiilor de plăți în cursul controalelor inițiale ale acestora. În opinia Curții, această abordare nu permite o veritabilă evaluare a mediului de control al agențiilor de plăți, întrucât este posibil ca inspectorii să își desfășoare controalele cu mai multă minuțiozitate în prezența auditorilor organismului de certificare.

49. Mai mult, cu excepția cazului organismelor de certificare care au aplicat procedura opțională de "consolidare a asigurării", eșantioanele supuse testelor de conformitate (10-17 operațiuni per populație de cheltuieli) erau prea mici pentru a permite formularea unor concluzii valide cu privire la calitatea controalelor la fața locului.

CASETA 8

EXEMPLE DE DEFICIENȚE LA NIVELUL CONTROALELOR EFECTUATE DE ORGANISMELE DE CERTIFICARE, CARE NU ACOPEREAU TOATE CONDIȚIILE NECESARE PENTRU ACORDAREA FINANȚĂRII DIN PARTEA UE

În Republica Cehă, Polonia și Regatul Unit, chestionarele utilizate de organismele de certificare pentru verificarea controalelor la fața locului la solicitanții de plăți SPU sau SAPS nu menționau o serie de condiții esențiale de eligibilitate în vederea obținerii plăților SPU/SAPS, de exemplu:

dacă solicitantul se încadra în definiția dată "agricultorului" la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului [28], și anume dacă acesta desfășoară o activitate agricolă;

dacă parcelele care făceau obiectul cererii erau la dispoziția solicitantului la data stabilită de statul membru [articolul 124 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009];

dacă suprafața era eligibilă pentru SPU/SAPS [articolul 35 alineatul (1) și articolul 124 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009] și

dacă parcelele erau identificate în mod fiabil, astfel încât să poată fi localizate și măsurate [articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1122/2009).

Sursa: Probe colectate în cursul auditului Curții.

50. Auditorii Curții au selectat aleatoriu și au examinat documentele de lucru ale organismelor de certificare pentru un caz de control la fața locului reefectuat, pentru fiecare dintre populațiile de cheltuieli auditate (FEGA-IACS, FEADR-IACS și FEADR non-IACS). În urma examinării, a reieșit că testele efectuate de patru dintre cele opt organisme de certificare nu acopereau toate cerințele UE și că activitatea acestor organisme nu era coroborată în mod suficient de documente justificative (a se vedea exemplele din caseta 8).

51. Ținând seama de motivele prezentate mai sus, Curtea consideră că evaluă- rile realizate de organismele de certificare auditate nu oferă o asigurare suficientă cu privire la eficacitatea controalelor la fața locului desfășurate de agențiile de plăți și, din această cauză, nu pot contribui în mod semnificativ la evaluarea fiabilității rapoartelor statistice.

ÎN CEEA CE PRIVEȘTE ORGANISMELE DE CERTIFICARE CARE AU APLICAT OPȚIUNEA DE "CONSOLIDARE A ASIGURĂRII", EVALUAREA LOR CU PRIVIRE LA REZULTATELE OBȚINUTE PE BAZA EȘANTIOANELOR EXTINSE TESTATE PREZINTĂ DEFICIENȚE GRAVE

52. În Raportul său anual 2011, Curtea a semnalat inconsecvențe de ordin conceptual [29] în orientările Comisiei aplicabile activității desfășurate de organismele de certificare în legătură cu "procedura de consolidare a asigurării cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor la nivelul beneficiarilor finali". Comisia nu a luat încă măsuri pentru a remedia aceste inconsecvențe.

CASETA 9

DEFICIENȚE LA NIVELUL ACTIVITĂȚII DESFĂȘURATE DE ORGANISMELE DE CERTIFICARE

În Bulgaria, organismul de certificare a externalizat reefectuarea controalelor la fața locului către un furnizor de servicii. În mai multe cazuri, Curtea a constatat că furnizorul de servicii nu evaluase în mod corect eligibilitatea terenurilor. Mai mult, organismul de certificare nu a observat că, atunci când aceeași suprafață era declarată de doi fermieri (cereri multiple), agenția de plăți înlocuia suprafața declarată de către unul dintre fermierii respectivi cu o suprafață echivalentă nedeclarată, situată în altă parte a parcelei de referință, ceea ce constituie o încălcare a legislației UE.

În România, agenția de plăți a suspendat toate plățile selectate de organismul de certificare și i-a prezentat acestuia simulații de plată din care fuseseră excluse toate parcelele neeligibile. Aceasta a compromis fiabilitatea activității organismului de certificare.

Sursa: Exemplul 3.6 din Raportul anual 2011 al Curții.

53. În urma examinării auditurilor efectuate cu privire la populațiile FEGA-IACS de către organismele de certificare din Bulgaria și din România pentru campania 2010 de depunere a cererilor și de către organismele din Luxemburg și Regatul Unit (Irlanda de Nord) pentru campania 2011 de depunere a cererilor, Curtea a ajuns la concluzia că activitatea acestor organisme nu era de o calitate suficientă (a se vedea caseta 9).

54. Având în vedere constatările de audit descrise anterior, Curtea consideră că activitatea desfășurată de organismele de certificare în vederea implementării orientării referitoare la "consolidarea asigurării" nu oferă o asigurare suficientă cu privire la eficacitatea controalelor la fața locului efectuate de agențiile de plăți și deci nici cu privire la fiabilitatea rapoartelor statistice.

EXAMINAREA RAPOARTELOR STATISTICE DE CĂTRE ORGANISMELE DE CERTIFICARE AUDITATE ARE O SFERĂ LIMITATĂ ȘI NU OFERĂ O ASIGURARE REZONABILĂ CU PRIVIRE LA FIABILITATEA ACESTOR RAPOARTE

55. Orientarea Comisiei definește activitatea pe care ar trebui să o desfășoare organismele de certificare cu privire la rapoartele statistice prezentate de agențiile de plăți pentru a putea stabili dacă aceste rapoarte au fost compilate și reconciliate cu bazele de date în mod corect și dacă există o pistă de audit adecvată. În special, organismele de certificare ar trebui să verifice exactitatea informațiilor înregistrate în bazele de date și utilizate pentru compilarea rapoartelor în raport cu documentele justificative (cererile și rapoartele de control), pentru un eșantion de cel puțin 20 de rapoarte de control.

56. Auditorii Curții au identificat următoarele deficiențe în legătură cu implementarea acestei orientări:

- concluziile organismului de certificare potrivit cărora reconcilierea rapoartelor cu baza de date a agenției de plăți era susținută de o pistă de audit adecvată nu au fost confirmate de constatările Curții (Bulgaria, Grecia, Polonia și România);

- eșantionul de 20 de dosare acoperea numai plățile din cadrul măsurilor FEADR-IACS și nu includea nicio plată din cadrul măsurilor FEADR care nu erau legate de suprafață (Bulgaria) și

- examinarea eșantionului de 20 de dosare era inadecvată, în sensul că nu garanta faptul că datele prezentate în rapoartele statistice fuseseră verificate în raport cu documentele justificative, cum ar fi cererile (Grecia și Italia).

57. Mai mult, Curtea consideră că orientarea Comisiei nu este suficient de clară și că unele controale au o sferă limitată, ceea ce le reduce eficacitatea. În special:

- orientarea nu prevede că organismele de certificare trebuie să formuleze observații cu privire la procedurile instituite de agenția de plăți pentru compilarea și verificarea statisticilor;

- organismul de certificare nu are obligația de a efectua verificări cu privire la coerența sau la exhaustivitatea datelor din rapoartele statistice prin compararea cu informații din alte rapoarte disponibile (de exemplu, rapoartele referitoare la anul precedent, rapoartele trimestriale privind plățile FEADR, listele cu solicitanții selectați pentru controalele la fața locului și cu cei care au făcut efectiv obiectul acestor controale);

- testele efectuate pe eșantionul de 20 de rapoarte de control per populație se axează într-o măsură prea mare asupra înregistrării corecte a rezultatelor controalelor în baza de date și asupra includerii lor în rapoartele statistice (în loc să se concentreze pe corectitudinea datelor subiacente). Curtea consideră că aceste teste ar trebui să fie extinse pentru a include o evaluare a calității activității desfășurate de agenția de plăți începând cu momentul primirii cererilor, acoperind astfel o examinare a controalelor administrative efectuate cu privire la cereri; și

- dimensiunea eșantionului (20 de operațiuni) selectat pentru teste este prea mică pentru a permite ca rezultatele acestora să fie extrapolate la întreaga populație, ceea ce împiedică cuantificarea impactului asupra ratelor de eroare.

DEFICIENȚE IDENTIFICATE LA NIVELUL VERIFICĂRII REALIZATE DE COMISIE ÎN LEGĂTURĂ CU RAPOARTELE STATISTICE ALE STATELOR MEMBRE

MODUL ÎN CARE ESTE CONCEPUT SISTEMUL DE INFORMAȚII AL COMISIEI NU ESTE ADECVAT ÎN RAPORT CU SCOPURILE DIFERITE ÎN CARE SUNT FOLOSITE INFORMAȚIILE

58. Informațiile solicitate de la statele membre ar trebui să fie definite cu claritate și să fie adaptate la nevoile Comisiei: altfel spus, ele ar trebui să fie disponibile la momentul oportun și să ofere calitatea necesară din punctul de vedere al exactității și al exhaustivității.

59. Comisia colectează informațiile referitoare la rezultatele controalelor administrative și ale controalelor la fața locului pentru anul n de depunere a cererilor la 15 iulie din anul n+1 și le utilizează pentru a monitoriza modul în care statele membre implementează diferitele scheme de ajutor, pentru planificarea auditurilor, precum și pentru a calcula rata de eroare reziduală publicată în raportul anual de activitate la sfârșitul lunii martie a anului n+2 (a se vedea anexa V).

60. Cererile de ajutor aferente FEGA-IACS pentru anul n trebuie să fie plătite înainte de data de 30 iunie a anului următor [30]; în schimb, pentru schemele de ajutor FEADR-IACS, nu există un astfel de termen-limită și deci plățile pot fi efectuate în mod legal după data de 15 iulie a anului n+1. Rezultatele vizitelor efectuate de Curte în statele membre au arătat că mai multe agenții de plăți procesaseră un număr semnificativ de cereri aferente FEADR-IACS pentru campania 2010 de depunere a cererilor după data de 15 iulie 2011. Mai mult, din cauza timpului necesar pentru compilarea rapoartelor statistice, unele agenții de plăți care tratau foarte multe cereri nu au fost în măsură să includă în rapoartele lor datele finale legate de cererile care fuseseră procesate după sfârșitul lunii mai 2011. Aceste date au fost fie raportate pe baza unor estimări, fie au fost omise cu totul.

61. Rapoartele statistice privind măsurile FEADR non-IACS incluse în raportul anual de activitate pentru un anumit an conțin rezultatele controalelor la fața locului efectuate cu privire la cererile pentru care plățile s-au făcut în anul precedent. În consecință, statisticile utilizate în raportul anual de activitate nu sunt pe deplin relevante pentru perioada de raportare acoperită.

62. Per ansamblu, Curtea consideră că sistemul de informații al Comisiei nu furnizează date care să fie suficient de exacte și de complete și, în același timp, pe deplin relevante pentru estimarea ratei de eroare reziduală de către Comisie.

ÎN POFIDA DEFICIENȚELOR MENȚIONATE ANTERIOR, COMISIA A DETECTAT ERORI ÎN PESTE JUMĂTATE DINTRE RAPOARTELE STATELOR MEMBRE

63. Datele detaliate prezentate în sprijinul rapoartelor statistice (tabelele cu X) nu sunt puse la dispoziția Comisiei în timp util pentru verificarea documentară și nici într-un format adaptat pentru o astfel de verificare. În consecință, analiza Comisiei se limitează la verificarea coerenței interne a acestor rapoarte. Această limitare explică de ce anumite erori identificate în cursul auditului Curții nu au fost detectate și în cadrul verificării documentare efectuate de Comisie.

64. Rezultatele verificării documentare realizate de Comisie sunt sintetizate în figura 2:

FIGURA 2

PRIVIRE DE ANSAMBLU ASUPRA CORECȚIILOR ADUSE RAPOARTELOR STATISTICE ÎN URMA VERIFICĂRII DOCUMENTARE REALIZATE DE COMISIE

+++++ TIFF +++++

65. Deși Curtea a identificat unele deficiențe legate de modul în care Comisia implementează procedurile de verificare, numărul semnificativ de erori detectate de Comisie în cazul celor trei tipuri de rapoarte auditate (FEGA-IACS, FEADR-IACS și FEADR non-IACS) arată că verificarea documentară efectuată de Comisie este totuși capabilă să detecteze o serie de erori, în cea mai mare parte erori de compilare, care nu au fost identificate la nivelul statelor membre. Aceasta pune în evidență, de asemenea, faptul că majoritatea statelor membre nu sunt capabile să furnizeze statistici complete și exacte în termenul-limită stabilit.

EXAMINAREA REALIZATĂ DE COMISIE CU PRIVIRE LA RAPOARTELE STATISTICE ÎN CADRUL AUDITURILOR SALE DE CONFORMITATE NU ESTE SUFICIENTĂ

66. Așa cum s-a explicat anterior, verificarea documentară a rapoartelor prezintă anumite limitări legate de sfera lor, dar acestea pot fi atenuate în cursul vizitelor efectuate în contextul auditurilor de conformitate în statele membre selectate (în cadrul procedurii de verificare și validare a conturilor).

67. Totuși, sfera activităților nu era suficient de bine detaliată în niciunul dintre documentele interne ale Comisiei. În consecință, reprezentanții Comisiei au adoptat abordări diferite în cursul vizitelor lor de audit la agențiile de plăți. Mai mult, reconcilierile și testele de verificare desfășurate aveau o sferă limitată și, în unele cazuri, nici măcar nu includeau verificări cu privire la reducerile raportate, deși aceste informații sunt esențiale pentru calcularea ratei de eroare reziduală.

68. Majoritatea erorilor sau a anomaliilor constatate de Comisie în cursul auditurilor sale de conformitate erau legate de rapoartele privind măsurile FEADR. Cele mai importante erori au fost detectate la trei agenții de plăți auditate între septembrie și decembrie 2011. Cu toate acestea, Comisia fie nu a solicitat agențiilor de plăți respective să trimită versiuni corectate ale rapoartelor, fie le-a primit prea târziu pentru a le putea lua în considerare la calcularea ratei de eroare reziduală publicate în raportul anual de activitate în martie 2012.

69. Curtea consideră că auditurile de validare a conformității ar putea să contribuie într-o măsură mai mare la îmbunătățirea calității rapoartelor statistice ale statelor membre dacă ar acorda o atenție sporită verificării statisticilor prezentate în raport cu datele subiacente ale agențiilor de plăți.

ESTIMAREA COMISIEI CU PRIVIRE LA PLĂȚILE NECONFORME NU ESTE VALIDĂ DIN PUNCT DE VEDERE STATISTIC ȘI ARE UN IMPACT ASUPRA FIABILITĂȚII DECLARAȚIEI ANUALE DE ASIGURARE A DG AGRICULTURĂ ȘI DEZVOLTARE RURALĂ

METODELE APLICATE DE STATELE MEMBRE PENTRU SELECȚIA ALEATORIE A EȘANTIOANELOR NU SUNT ÎNTOTDEAUNA VALIDE DIN PUNCT DE VEDERE STATISTIC, CEEA CE AFECTEAZĂ REPREZENTATIVITATEA ACESTOR EȘANTIOANE

70. Curtea a verificat mai întâi dacă Comisia a furnizat statelor membre orien- tări clare cu privire la selecția aleatorie a eșantioanelor de solicitanți pentru controalele la fața locului și, în al doilea rând, dacă procedurile aplicate de agențiile de plăți garantau faptul că solicitanții erau selectați pe bază aleatorie și că eșantioanele erau cât mai reprezentative posibil pentru ansamblul populației. În ceea ce privește primul aspect, Curtea a observat că Comisia nu oferă orientări suficient de clare referitoare la eșantionarea aleatorie și nici nu solicită agențiilor de plăți să verifice ex post dacă eșantioanele respective sunt reprezentative pentru ansamblul populației din perspectiva anumitor aspecte-cheie (de exemplu, dimensiunea exploatației agricole sau tipul de suprafață agricolă exploatată).

71. În ceea ce privește al doilea aspect, Curtea a identificat următoarele deficiențe legate de eșantionările aleatorii:

- agențiile de plăți nu documentau suficient de clar etapele care trebuiau urmate în procedura de eșantionare aleatorie, cu scopul de a evita situația în care metodele aplicate se schimbă de la an la an [Spania (Castilia-La Mancha), Italia (AGEA), Polonia și România];

- uneori, eșantioanele aleatorii erau extrase doar din rândul populațiilor cu risc ridicat [Spania (Castilia-La Mancha)], astfel încât se obținea mai degrabă un eșantion bazat pe riscuri decât unul aleatoriu;

- metoda de eșantionare utilizată viza în primul rând solicitanții de sprijin pentru mai multe măsuri bazate pe suprafață, ceea ce înseamnă că eșantionul nu era întru totul reprezentativ pentru ansamblul populației – beneficiarii care solicitau atât sprijin SAPS, cât și sprijin pentru zonele defavorizate aveau o șansă mai mare de a fi selectați decât cei care solicitau doar sprijin SAPS (Bulgaria, Republica Cehă, Grecia și România);

- o parte din noii solicitanți de sprijin în cadrul unor măsuri FEADR bazate pe suprafață nu puteau fi selectați pentru controlul la fața locului deoarece eșantionul aleatoriu fusese extras înainte de termenul-limită stabilit pentru depunerea cererilor (Grecia) și

- existau diferențe semnificative neexplicate între populația din eșantionul aleatoriu și ansamblul populației în ceea ce privește anumite caracteristici-cheie, cum ar fi suprafața medie de teren declarată (Italia - AGEA). Metodologia de eșantionare aleatorie aplicată pare deci contestabilă.

72. Deficiențele descrise anterior, care afectează eșantionarea aleatorie a solicitanților selectați pentru controalele la fața locului de către agențiile de plăți, au avut un impact negativ asupra reprezentativității statistice a eșantioanelor și deci asupra fiabilității ratelor de eroare. Analizate la nivel individual, cele mai multe dintre aceste deficiențe au doar un impact limitat asupra ratelor de eroare; cu toate acestea, în cazul unei agenții de plăți [Spania (Castilia-La Mancha)], impactul potențial ar putea fi important, întrucât problemele detectate erau mai grave.

METODA UTILIZATĂ DE COMISIE PENTRU ESTIMAREA RATEI DE EROARE REZIDUALĂ NU ESTE VALIDĂ DIN PUNCT DE VEDERE STATISTIC

73. Curtea a evaluat dacă Comisia calculase corect din punct de vedere matematic rata de eroare reziduală și dacă aceasta putea prezenta estimări valide din punct de vedere statistic ale ratelor de eroare care existau în continuare la nivelul plăților după ce fuseseră efectuate toate controalele.

74. Înainte de raportul său anual de activitate pentru 2012, DG Agricultură și Dezvoltare Rurală își baza calculul ratei de eroare reziduală pe rezultatele controalelor la fața locului prezentate în rapoartele statistice ale statelor membre. Pentru a ține seama de deficiențele de la nivelul controalelor administrative și al controalelor la fața locului, Comisia majora însă ratele de eroare raportate cu 25 %.

75. În raportul său anual de activitate pentru 2012, în urma unei evaluări a fiabilității procedurilor aplicate, DG Agricultură și Dezvoltare Rurală și-a modificat abordarea. Comisia a procedat la evaluări ale fiecărei agenții de plăți [31] și a corectat ratele de eroare raportate pe baza rezultatelor acestor evaluări (a se vedea și anexa I). În 2012, ratele de eroare raportate au fost astfel ajustate cu două până la cinci puncte procentuale în cazul a 37 din 81 de agenții de plăți.

76. Astfel, conform calculelor Comisiei, rata de eroare reziduală calculată pentru cheltuielile FEGA-IACS pentru 2012 este de 2,4 %, adică de 4,5 ori mai mare decât rata de eroare de 0,54 % [32] calculată pe baza rapoartelor statistice ale statelor membre.

77. Rezultatele obținute în urma acestei noi abordări confirmă faptul că rapoartele statistice, declarațiile directorilor agențiilor de plăți și activitatea desfășurată de organismele de certificare nu pot oferi decât o asigurare limitată. Într-adevăr, în cazul celor 37 de agenții de plăți pentru care Comisia a decis să corecteze rata de eroare pentru FEGA-IACS, directorii emiseseră o opinie fără rezerve, iar pentru 32 de agenții dintre aceste 37, organismele de certificare formulaseră și ele o opinie fără rezerve.

78. Schimbarea de abordare din 2012 echivalează cu o recunoaștere a deficiențelor semnalate de Curte în rapoartele sale anuale și confirmate de Serviciul de Audit Intern al Comisiei în 2013. Curtea consideră că noua abordare este un pas în direcția cea bună, dar observă că aceasta este numai parțial aplicată și că majorarea cu două până la cinci puncte procentuale a ratelor de eroare raportate nu este validă din punct de vedere statistic și nu constituie în prezent o bază fiabilă pentru estimarea ratei de eroare reziduală.

TABELUL 3

EVOLUȚIA RATEI DE EROARE CELEI MAI PROBABILE ESTIMATE DE CURTE ȘI A RATEI DE EROARE REZIDUALĂ CALCULATE DE COMISIE

Sursa: Rapoartele anuale ale Curții referitoare la execuția bugetului pentru exercițiul financiar 2011 și, respectiv, pentru exercițiul financiar 2012 și Raportul anual de activitate 2012 al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală din cadrul Comisiei.

Cheltuieli | Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni de către Curte | Rata de eroare reziduală calculată de Comisie |

Limita inferioară | Rata de eroare cea mai probabilă | Limita superioară |

FEGA pentru exercițiul financiar 2011 | 1,1 % | 2,9 % | 4,7 % | 0,55 % |

FEGA pentru exercițiul financiar 2012 | 1,7 % | 3,8 % | 5,9 % | 2,24 % |

FEADR pentru exercițiul financiar 2011 [111] | 4,5 % | 7,7 % | 10,9 % | 1,89 % |

FEADR pentru exercițiul financiar 2012 [111] | 4,5 % | 7,9 % | 11,3 % | 1,62 % |

NIVELUL DE EROARE RAPORTAT DE DG AGRICULTURĂ ȘI DEZVOLTARE RURALĂ NU POATE FI COMPARAT CU RATA DE EROARE CEA MAI PROBABILĂ ESTIMATĂ DE CURTE

79. Curtea a realizat o comparație între propria sa metodologie de testare a operațiunilor și estimarea sa cu privire la rata de eroare cea mai probabilă, pe de o parte, și metodologia aplicată de Comisie pentru calcularea ratei de eroare reziduală, pe de altă parte.

80. În ultimii ani, Comisia a publicat sistematic rate de eroare reziduală mai mici decât rata de eroare cea mai probabilă estimată de Curte, după cum se arată în tabelul 3.

81. Diferențele semnificative dintre ratele de eroare estimate de Curte și cele estimate de Comisie trebuie explicate. Conform constatărilor Curții, explicația s-ar putea regăsi în elementele sintetizate la punctele următoare.

82. În primul rând, metodologiile utilizate pentru calcularea ratelor de eroare sunt diferite.

83. În al doilea rând, în ceea ce privește "ajustările" făcute de Comisie (a se vedea punctele 74-78 de mai sus), Curtea consideră că acestea nu sunt valide din punct de vedere statistic pentru a ține seama de lipsa de fiabilitate a rapoartelor statistice ale statelor membre, care sunt elementele fundamentale pe care se sprijină estimarea ratei de eroare reziduală.

84. În al treilea rând, deși eșantioanele de beneficiari verificați la fața locului de agențiile de plăți sunt considerabil mai mari decât eșantioanele Curții și, în teorie, ar trebui să permită estimări mai precise ale ratei de eroare reziduală, deficiențele identificate în legătură cu eficacitatea controalelor și compilarea rezultatelor lor subminează fiabilitatea rapoartelor prezentate Comisiei. În ceea ce o privește, Curtea procedează cu rigurozitate la verificări documentare și la fața locului pentru a verifica toate condițiile de eligibilitate pentru plățile selectate în eșantioane și, în numeroase cazuri, a detectat erori pe care agențiile de plăți ar fi trebuit să le identifice în cursul controalelor lor administrative sau al controalelor la fața locului.

85. Această situație este ilustrată de următoarele două grafice în care sunt analizate erorile detectate la nivelul operațiunilor testate de Curte pentru exercițiul financiar 2011. În figura 3 se arată că, în ceea ce privește operațiunile FEGA, 55 % din erorile detectate de Curte ar fi trebuit să fie corectate într-o etapă anterioară de către agențiile de plăți.

86. În figura 4 se arată că, în ceea ce privește operațiunile FEADR, 76 % din erorile detectate de Curte ar fi trebuit să fie corectate într-o etapă anterioară de către agențiile de plăți.

FIGURA 3

TIPURI DE ERORI DETECTATE ÎN CADRUL AUDITULUI PRIVIND REGULARITATEA OPERAȚIUNILOR DIN GRUPUL DE POLITICI AGRICULTURĂ: SUSȚINEREA PIEȚEI ȘI SPRIJINUL DIRECT (EXERCIȚIUL FINANCIAR 2011)

+++++ TIFF +++++

Sursa: Raportul anual al Curții referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2011.

87. În al patrulea rând, impactul cantitativ al unei erori poate fi evaluat diferit de Curte în comparație cu abordarea recomandată în orientările Comisiei. De exemplu, Curtea consideră că o încălcare importantă a normelor în materie de achiziții publice reprezintă o eroare de 100 % (întrucât operațiunea nu ar fi trebuit să fie autorizată de la bun început), în timp ce orientările Comisiei prevăd o evaluare a "gravității" încălcării respective, astfel încât eroarea poate fi estimată la numai 20 % din valoarea totală a plății.

88. În al cincilea rând, încălcarea normelor în materie de ecocondiționalitate este inclusă în calcularea ratei de eroare estimate de Curte, în timp ce Comisia exclude aceste încălcări din calculul său cu privire la ratele de eroare reziduală. De exemplu, încălcările normelor în materie de ecocondiționalitate contribuie cu 0,2 puncte procentuale la rata de eroare cea mai probabilă calculată de Curte pentru cheltuielile FEGA în 2011.

89. În ultimul rând, controalele agențiilor de plăți sunt desfășurate ex ante (adică înainte de efectuarea plății), în timp ce Curtea auditează plățile efectuate (deci ex post).

FIGURA 4

TIPURI DE ERORI DETECTATE ÎN CADRUL AUDITULUI PRIVIND REGULARITATEA OPERAȚIUNILOR DIN DOMENIUL DEZVOLTĂRII RURALE (EXERCIȚIUL FINANCIAR 2011)

+++++ TIFF +++++

Sursa: Raportul anual al Curții referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2011.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

90. Curtea a evaluat dacă rapoartele care conțin rezultatele controalelor administrative și ale controalelor la fața locului desfășurate de agențiile de plăți pentru campania 2010 de depunere a cererilor erau fiabile. De asemenea, Curtea a examinat dacă modul în care Comisia utilizează aceste rapoarte statistice și calculează o rată de eroare reziduală permitea obținerea unei estimări valide din punct de vedere statistic cu privire la neregularitățile de la nivelul plăților. Per ansamblu, Curtea conchide că rezultatele care sunt obținute în urma controalelor statelor membre cu privire la cheltuielile agricole și care sunt raportate Comisiei nu sunt fiabile.

EFICACITATEA CONTROALELOR ADMINISTRATIVE șI A CONTROALELOR LA FAțA LOCULUI DESFĂșURATE DE AGENțIILE DE PLĂțI TREBUIE SĂ FIE ÎMBUNĂTĂțITĂ CONSIDERABIL

91. Auditurile anterioare ale Curții, precum și auditurile proprii ale Comisiei arată că sistemele de control administrativ și de control la fața locului erau doar parțial eficace, ceea ce subminează în mod grav fiabilitatea informațiilor transmise Comisiei de către statele membre (punctele 30-36).

RECOMANDAREA 1

Comisia ar trebui să se asigure de eficacitatea controalelor administrative și a controalelor la fața locului desfășurate de agențiile de plăți. De aceea, Curtea reiterează următoarele recomandări specifice incluse în ultimele sale două rapoarte anuale:

- agențiile de plăți ar trebui să își amelioreze în mod semnificativ controalele administrative (procedurile de verificare a cererilor, detectarea cheltuielilor neeligibile) și să utilizeze toate informațiile relevante de care dispun pentru a detecta și corecta erorile prezente în cereri;

- calitatea bazelor de date LPIS ar trebui să fie îmbunătățită în mod semnificativ pentru a permite identificarea cu claritate a suprafețelor neeligibile și

- controalele la fața locului ar trebui să fie desfășurate cu mai multă rigurozitate, pentru a permite stabilirea corectă a suprafețelor și a cheltuielilor eligibile.

RAPOARTELE STATISTICE ÎNTOCMITE DE AGENȚIILE DE PLĂȚI AR TREBUI SĂ FIE VERIFICATE ȘI COMPILATE CU MAI MULTĂ RIGUROZITATE ÎNAINTE SĂ FIE TRANSMISE COMISIEI

92. Deși Comisia pune la dispoziție orientări detaliate cu privire la compilarea rapoartelor statistice, agențiile de plăți nu le aplică întotdeauna în mod corect. Mai mult, datele incluse în rapoarte erau adesea incomplete sau bazate pe estimări, întrucât rapoartele fuseseră finalizate înainte de procesarea tuturor cererilor (punctele 37-41).

93. Majoritatea agențiilor de plăți auditate nu dispuneau de proceduri scrise pentru verificarea exactității rapoartelor înainte ca acestea să fie transmise Comisiei. Deși ele au desfășurat unele teste de verificare, natura și sfera acestora erau limitate și nu au permis detectarea erorilor care au fost identificate ulterior în cadrul verificării documentare realizate de Comisie sau în cadrul auditurilor Curții. Mai mult, cea mai mare parte a controalelor desfășurate de agențiile de plăți nu erau documentate în mod corespunzător (punctele 42-46).

RECOMANDAREA 2

Comisia ar trebui să îmbunătățească claritatea orientărilor sale referitoare la compilarea rapoartelor statistice. Acestea ar trebui să conțină în special instrucțiuni privind datele de separare a perioadelor utilizate, modul de tratare a cererilor care nu erau încă procesate, precum și natura și sfera testelor pe care agențiile de plăți ar trebui să le efectueze înainte de a transmite rapoartele Comisiei.

Agențiile de plăți din statele membre ar trebui să elaboreze proceduri scrise pentru verificarea și compilarea datelor incluse în rapoarte și ar trebui să documenteze în mod corespunzător toate controalele efectuate.

ACTIVITATEA ORGANISMELOR DE CERTIFICARE NU OFERĂ COMISIEI O ASIGURARE SUFICIENTĂ CU PRIVIRE LA FIABILITATEA RAPOARTELOR STATISTICE

94. Organismele de certificare nu oferă Comisiei o asigurare suficientă nici cu privire la caracterul adecvat al controalelor la fața locului desfășurate de agențiile de plăți și nici cu privire la fiabilitatea statisticilor (punctele 47-57).

RECOMANDAREA 3

Comisia ar trebui să modifice orientările adresate organismelor de certificare și să monitorizeze implementarea lor corectă. Modificările ar trebui să vizeze:

- dimensiunea eșantionului minim de controale la fața locului desfășurate de agențiile de plăți, eșantion pe care organismele de certificare trebuie să îl testeze;

- impunerea obligației de a reefectua aceste controale, în loc de simpla participare la vizitele efectuate de inspectorii agențiilor de plăți; și

- definirea cu mai multă claritate a activității de verificare care trebuie realizată în legătură cu compilarea rapoartelor statistice.

COMISIA NU UTILIZEAZĂ STATISTICILE STATELOR MEMBRE ÎN MOD ADECVAT ȘI NU LE ANALIZEAZĂ DECÂT ÎN MOD LIMITAT

95. Curtea consideră că sistemul de informații al Comisiei referitor la rezultatele controalelor statelor membre nu răspunde în mod eficace nevoilor Comisiei. Unele din informațiile puse la dispoziție în prezent nu sunt pe deplin relevante ori sunt incomplete și inexacte, neputând fi utilizate ca atare în cadrul raportului anual de activitate și nici în cadrul procedurii de descărcare de gestiune (punctele 58-62).

96. Analiza limitată efectuată de Comisie cu privire la statisticile statelor membre nu permite asigurarea fiabilității acestora. Verificarea documentară a rapoartelor statistice de către Comisie se limitează la verificarea coerenței interne a informațiilor pe care acestea le conțin și nu permite verificarea conținutului lor în raport cu datele subiacente (punctele 63-65).

97. Auditurile la fața locului (audituri de conformitate) pe care Comisia le realizează în statele membre nu permit remedierea în întregime a acestor deficiențe. Mai mult, atunci când Comisia a identificat date incorecte în rapoartele statistice în cursul auditurilor sale, aceasta nu a antrenat corectarea datelor utilizate în raportul anual de activitate (punctele 66-69).

RECOMANDAREA 4

Comisia ar trebui să se asigure că primește, la momentul cel mai oportun, informații complete cu privire la controalele efectuate de agențiile de plăți. În special, este necesar să fie revăzute termenele-limită stabilite pentru transmiterea rapoartelor statistice către Comisie, în vederea unei mai bune alinieri între aceste termene și perioadele din an când rapoartele sunt efectiv verificate și utilizate de serviciile Comisiei. Această aliniere are o importanță deosebită în special pentru calculul Comisiei cu privire la rata de eroare reziduală.

Comisia ar trebui să armonizeze sistemele utilizate pentru verificarea rapoartelor statistice. Verificările documentare ar trebui să fie cât mai automatizate posibil și să includă o reconciliere sistematică a informațiilor din rapoarte cu datele subiacente.

Auditurile de conformitate desfășurate de Comisie ar trebui să includă și o examinare a verificărilor efectuate de agențiile de plăți și de organismele de certificare.

ESTIMAREA COMISIEI CU PRIVIRE LA RATA DE EROARE REZIDUALĂ NU ESTE VALIDĂ DIN PUNCT DE VEDERE STATISTIC

98. În cadrul raportului anual de activitate al DG Agricultură și Dezvoltare Rurală, declarația de asigurare a directorului general, care acoperă, printre altele, legalitatea și regularitatea operațiunilor la nivelul beneficiarilor finali, se sprijină pe rate de eroare reziduală, estimate pe baza rapoartelor statistice ale statelor membre referitoare la rezultatele controalelor administrative și ale controalelor la fața locului desfășurate de agențiile de plăți.

99. Ținând seama de deficiențele de la nivelul statisticilor statelor membre, așa cum sunt ilustrate în prezentul raport, aceste statistici nu asigură în sine o bază fiabilă pentru estimările Comisiei cu privire la rata de eroare reziduală. Mai mult, ajustările realizate de Comisie la nivelul ratelor de eroare calculate pentru fiecare agenție de plăți nu sunt valide din punct de vedere statistic. Rata de eroare reziduală nu este nici ea validă din punct de vedere statistic (punctele 73-78).

RECOMANDAREA 5

Pe baza activității desfășurate de agențiile de plăți și a rolului extins al organismelor de certificare, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru a obține o estimare validă din punct de vedere statistic cu privire la impactul actual al neregularităților care continuă să afecteze plățile după efectuarea tuturor controalelor.

Fiabilitatea și validitatea statistică a activității desfășurate de agențiile de plăți și de organismele de certificare trebuie să fie însă ameliorate în mod substanțial (în sensul recomandărilor formulate în prezentul raport) pentru a permite Comisiei [33] să calculeze, pe baza acesteia, o estimare validă a ratei de eroare reziduală.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de domnul Jan KINŠT, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 18 decembrie 2013.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Președinte

[50] Structura informațiilor este prezentată în detaliu în Regulamentul (UE) nr. 825/2010 al Comisiei din 20 septembrie 2010 de stabilire a formei și conținutului informațiilor contabile care trebuie transmise Comisiei în scopul închiderii conturilor FEGA și FEADR, precum și în scopuri de monitorizare și prognoză (JO L 247, 21.9.2010, p. 1).

[1] Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune (JO L 209, 11.8.2005, p. 1).

[2] Cu excepția anumitor măsuri, cum ar fi măsurile de promovare și programul de încurajare a consumului de fructe în școli, care sunt cofinanțate.

[3] SPU este un sistem de sprijin pentru venit destinat fermierilor care dețin drepturi la plată și care le activează anual pe baza terenului agricol de care dispun, cu scopul de a beneficia de plăți. Drepturile la plată au fost atribuite fermierilor pe baza modelelor prevăzute în legislația UE.

[4] Bulgaria, Republica Cehă, Estonia, Cipru, Letonia, Lituania, Ungaria, Polonia, România și Slovacia.

[5] SAPS este o schemă de sprijin pentru venit simplificată, care se adresează fermierilor și care prevede plăți anuale în funcție de suprafața de teren eligibil aflată la dispoziția acestora.

[6] Pentru raportarea cu privire la măsurile de ajutor direct din cadrul FEGA, a se vedea articolul 84 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1122/2009 al Comisiei din 30 noiembrie 2009 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului în ceea ce privește ecocondiționalitatea, modularea și sistemul integrat de administrare și control în cadrul schemelor de ajutor direct pentru agricultori prevăzute de regulamentul respectiv, precum și de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește ecocondiționalitatea în cadrul schemei de ajutoare prevăzute pentru sectorul vitivinicol (JO L 316, 2.12.2009, p. 65). Pentru raportarea cu privire la măsurile din cadrul FEADR, a se vedea articolul 31 din Regulamentul (UE) nr. 65/2011 al Comisiei din 27 ianuarie 2011 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului în ceea ce privește punerea în aplicare a procedurilor de control și a ecocondiționalității în cazul măsurilor de sprijin pentru dezvoltare rurală (JO L 25, 28.1.2011, p. 8).

[7] Conform articolului 31 din Regulamentul (CE) nr. 1122/2009, controalele la fața locului trebuie să acopere cel puțin 5 % din ansamblul beneficiarilor, iar statele membre trebuie să selecționeze în mod aleatoriu între 20 % și 25 % din cei 5 % din beneficiari. Restul eșantionului trebuie să conțină beneficiari selectați pe baza unei analize a riscurilor.

[8] Conform articolului 25 din Regulamentul (UE) nr. 65/2011, cheltuielile care fac obiectul controalelor la fața locului reprezintă cel puțin 4 % din cheltuielile efectuate într-un anumit exercițiu și, în total, cel puțin 5 % din cheltuielile aferente întregii perioade de programare. Acest regulament a introdus și cerința de a se selecta un eșantion aleatoriu de beneficiari pentru controalele la fața locului (între 20 % și 25 % din cheltuielile selectate pentru controalele la fața locului).

[9] Există patru populații de cheltuieli: cheltuielile FEGA acoperite de IACS, cheltuielile FEGA care nu sunt acoperite de IACS, cheltuielile FEADR acoperite de IACS și cheltuielile FEADR care nu sunt acoperite de IACS.

[10] Această evaluare este solicitată de Comisie începând cu exercițiul financiar 2008.

[11] Dimensiunea eșantionului depinde de asigurarea pe care organismul de certificare o poate deriva din funcționarea sistemului de control intern al agenției de plăți.

[12] Potrivit orientării Comisiei, activitatea organismului de certificare nu ar trebui să se limiteze la verificarea calității controalelor la fața locului desfășurate de agenția de plăți, ci ar trebui să acopere întreg parcursul dosarului, de la primirea cererii până la calcularea și efectuarea plății finale, incluzând aplicarea unor eventuale reduceri și sancțiuni.

[13] Articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

[14] Următoarele state membre (agenții de plăți) au fost incluse în sfera auditului: Bulgaria (SFA), Republica Cehă (SAIF), Grecia (OPEKEPE), Spania (Castilia-La Mancha), Italia (AGEA), Polonia (ARMA), România (APIA și APDRP) și Regatul Unit (RPA).

[15] Estimarea calculată de Curte cu privire la rata de eroare are la bază un eșantion reprezentativ. Cifra indicată reprezintă cea mai bună estimare. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că rata de eroare din cadrul populației se situează între 1,1 % și 4,7 % pentru exercițiul 2011 și între 1,7 % și 5,9 % pentru exercițiul 2012 (limita inferioară, respectiv superioară, a ratei de eroare).

[16] A se vedea rapoartele anuale ale Curții referitoare la execuția bugetului pentru exercițiile financiare 2010-2012.

[17] Raportul special nr. 5/2011 "Schema de plată unică (SPU): aspecte care trebuie abordate în vederea consolidării bunei gestiuni financiare a acestui mecanism" și Raportul special nr. 16/2012 "Eficacitatea schemei de plată unică pe suprafață, ca sistem tranzitoriu de sprijin pentru fermieri în noile state membre" (http://eca.europa.eu).

[18] LPIS este o bază de date în care este înregistrată întreaga suprafață agricolă (parcele de referință) a unui stat membru și suprafețele eligibile. Fiabilitatea acestei baze de date are o importanță crucială pentru calitatea controalelor administrative încrucișate prin care se verifică dacă ajutorul este acordat exclusiv pentru suprafețele eligibile.

[19] A se vedea exemplul 3.3 din Raportul anual al Curții privind exercițiul 2011 (JO C 344, 12.11.2012, p. 1).

[20] În cadrul auditurilor de sisteme realizate în contextul DAS 2010-2012 cu privire la SPU/SAPS, Curtea a reefectuat 80 de controale la fața locului desfășurate de inspectorii agențiilor de plăți din 10 state membre. Astfel, Curtea a procedat la remăsurarea și stabilirea suprafețelor în cazul a 511 parcele de teren și a constatat că 11 % din parcele erau afectate de eroare, întrucât între suprafețele determinate de Curte și cele determinate de agențiile de plăți exista o diferență care depășea marja de toleranță aplicabilă.

[21] Din eșantionul de 178 de operațiuni selectate pentru 2011 și din cele 177 operațiuni selectate pentru 2012, numai 160 sunt operațiuni legate de cheltuielile de dezvoltare rurală, restul de 18 și, respectiv, 17 operațiuni fiind legate de cheltuieli în domeniul mediului și al politicilor climatice, în domeniul afacerilor maritime și al pescuitului și în domeniul sănătății și al protecției consumatorilor.

[22] Estimarea calculată de Curte cu privire la rata de eroare are la bază un eșantion reprezentativ. Cifra indicată reprezintă cea mai bună estimare. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că rata de eroare din cadrul populației se situează între 4,5 % și 10,9 % pentru exercițiul 2011 și între 4,5 % și 11,3 % pentru exercițiul 2012 (limita inferioară, respectiv superioară, a ratei de eroare).

[23] A se vedea rapoartele anuale ale Curții referitoare la execuția bugetului pentru exercițiile financiare 2010-2012.

[24] Obiectivul vizat era de a se verifica, pentru fiecare agenție de plăți, cel puțin 15 dosare din fiecare dintre cele trei populații de cheltuieli incluse în sfera auditului. Având în vedere dimensiunea eșantioanelor și faptul că cele mai multe dintre ele au fost selectate pe baza raționamentului auditorilor, rezultatele acestor teste nu pot fi extrapolate la întreaga populație.

[25] Unele măsuri de dezvoltare rurală au atât o componentă legată de suprafață, cât și o componentă legată de investiții; acestea ar fi trebuit să fie raportate separat, în două tabele diferite.

[26] Vizitele in situ sunt definite la articolul 26 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1975/2006 al Comisiei din 7 decembrie 2006 privind normele de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului în ceea ce privește punerea în aplicare a procedurilor de control și a eco-condiționalității în ceea ce privește măsurile de sprijin pentru dezvoltarea rurală (JO L 368, 23.12.2006, p. 74). Scopul acestor vizite este de a verifica realizarea fizică a unui proiect. De obicei, ele nu îndeplinesc toate cerințele care caracterizează controalele la fața locului definite la articolul 27 din același regulament.

[27] Pragul de semnificație a fost stabilit la 5 % din totalul relevant al populațiilor auditate (FEGA-IACS, FEADR-IACS și FEADR non-IACS).

[1111] În cazul Bulgariei, al Greciei și al României, procedura de consolidare a asigurării cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente a fost introdusă în 2011 pentru campania 2010 de depunere a cererilor și a acoperit populațiile FEGA-IACS și FEADR-IACS. În cazul acestor trei state membre, organismele de certificare au realizat teste de fond și au reefectuat controalele la fața locului.

[28] Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului din 19 ianuarie 2009 de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de instituire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1290/2005, (CE) nr. 247/2006, (CE) nr. 378/2007 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 (JO L 30, 31.1.2009, p. 16).

[29] "Potrivit instrucțiunilor Comisiei, se permite [...] o marjă de toleranță de 2 % între cuantumul ajutorului validat de către agenția de plăți și cuantumul determinat de organismul de certificare, precum și o marjă suplimentară de 2 % pentru compilarea incorectă de către agenția de plăți a statisticilor privind inspecțiile. Cele două marje de toleranță permit organismului de certificare să valideze indici de eroare reziduală care ar putea fi subestimați cu până la 4 puncte procentuale, compromițând așadar pragul de semnificație stabilit." (Sursa: Punctul 3.37 din Raportul anual 2011 al Curții).

[30] Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

[31] Pentru 2011, aceste evaluări au constat în verificări documentare ale informațiilor aflate la dispoziția serviciilor Comisiei (rezultate ale auditurilor de conformitate, rapoarte ale Curții și rapoarte ale organismelor de certificare), informații care se refereau în cea mai mare parte la anii anteriori.

[32] Media ponderată, la nivelul UE-27, a ratelor de eroare raportate de statele membre în rapoartele statistice pentru populația de cheltuieli FEGA-IACS.

[111] Din cele 178 de operațiuni selectate pentru 2011 și din cele 177 de operațiuni selectate pentru 2012, doar 160 de operațiuni erau legate de cheltuieli de dezvoltare rurală, restul de 18 și, respectiv, 17 operațiuni fiind legate de cheltuieli în domeniul mediului și al politicilor climatice, în domeniul afacerilor maritime și al pescuitului și în domeniul sănătății și al protecției consumatorilor.

[33] A se vedea punctul 27 din Avizul nr. 1/2012 al Curții referitor la o serie de propuneri de regulamente privind politica agricolă comună pentru perioada 2014-2020.

--------------------------------------------------

ANEXA I

CALCULAREA RATELOR DE EROARE REZIDUALĂ DE CĂTRE COMISIE PENTRU RAPORTUL ANUAL DE ACTIVITATE 2012

+++++ TIFF +++++

Notă: Agențiile de plăți transmit Comisiei rezultatele controalelor administrative și ale controalelor la fața locului pentru cele patru populații de cheltuieli (două pentru FEADR și două pentru FEGA). Comisia calculează rata de eroare reziduală pentru FEGA și FEADR pe baza rezultatele controalelor la fața locului (dintr-un eșantion aleatoriu) desfășurate de agențiile de plăți. La calcularea ratei de eroare reziduală, Comisia nu ia în considerare reducerile financiare aplicate de statele membre pentru încălcările normelor în materie de ecocondiționalitate (Curtea include în schimb aceste reduceri).

--------------------------------------------------

ANEXA II

REZULTATELE EVALUĂRII SISTEMELOR SELECTATE DE SUPRAVEGHERE ȘI DE CONTROL – FEGA-IACS

Sursa: Rapoartele anuale ale Curții pentru 2010-2012.

Exercițiul | Statul membru | Schema de sprijin | Proceduri administrative și de control destinate să asigure corectitudinea plăților, inclusiv calitatea bazelor de date | Tipurile de deficiențe identificate (cu impact asupra fiabilității statisticilor de control) | Metodologia de inspecție la fața locului, selecția, execuția, controlul calității și raportarea rezultatelor individuale | Tipurile de deficiențe identificate (cu impact asupra fiabilității statisticilor de control) |

2010 | Germania (Saxonia Inferioară) | SPU | Eficace | - | Parțial eficace | Suprafața eligibilă pentru un grup de culturi nu este stabilită în mod corect. |

Germania (Saxonia) | SPU | Eficace | - | Eficace | - |

Spania (Castilia-La Mancha) | SPU | Parțial eficace | Suprafețele neeligibile de pe pășunile permanente acoperite cu pădure deasă nu sunt identificate în mod fiabil. Sancțiunile pentru supradeclarare și subdeclarare nu sunt aplicate în mod corect. Modificările aduse cererilor de plată sunt procesate în mod incorect. | Parțial eficace | Alocarea populației controlate categoriei selectate pe bază de risc sau categoriei selectate aleatoriu în statisticile privind controalele se efectuează ex post. Vizitele rapide pe teren sunt considerate controale la fața locului. |

Spania (Extremadura) | SPU | Parțial eficace | Suprafețele neeligibile de pe pășunile permanente acoperite cu pădure deasă nu sunt identificate în mod fiabil. Modificările aduse cererilor de plată sunt procesate în mod incorect. LPIS nu este actualizat în mod corect în urma controalelor la fața locului. Conceptul de eroare evidentă nu este aplicat în mod corect. | Parțial eficace | Suprafața eligibilă pentru un grup de culturi nu este stabilită în mod corect. |

Țările de Jos | SPU | Eficace | - | Parțial eficace | Calitatea controalelor la fața locului este insuficientă. |

Regatul Unit (Țara Galilor) | SPU | Eficace | - | Parțial eficace | Vizitele rapide pe teren sunt considerate controale la fața locului. Calitatea controalelor la fața locului este insuficientă. |

2011 | Danemarca | SPU | Parțial eficace | Deficiențe la nivelul LPIS. Deficiențe în cadrul procedurii de înregistrare a cererilor. Corecțiile erorilor evidente nu respectă conceptul de "eroare evidentă". | Parțial eficace | Calitate insuficientă a măsurătorilor privind suprafețele efectuate în cursul controalelor la fața locului. |

Spania (Galicia) | SPU | Parțial eficace | Deficiențe la nivelul LPIS. Neactualizarea LPIS în urma controalelor la fața locului. Pistă de audit insuficientă în bazele de date IACS. | Parțial eficace | Calitate insuficientă a măsurătorilor privind suprafețele efectuate în cursul controalelor la fața locului. Informații incorecte sau incomplete în cadrul rapoartelor de inspecție la fața locului. |

Italia (Lombardia) | SPU | Parțial eficace | Neactualizarea LPIS în urma controalelor la fața locului. Cererile nu conțin informații care să permită localizarea parcelelor agricole. Corecțiile erorilor evidente nu respectă conceptul de "eroare evidentă". | Eficace | - |

Ungaria | SAPS | Parțial eficace | Neactualizarea LPIS în urma controalelor la fața locului. S-au realizat doar controale retroactive limitate cu privire la eventualele supradeclarări din anii anteriori. Bază de calcul pentru plăți incorectă. | Parțial eficace | Lipsa compensării între surplusul și deficitul de teren constatat în cadrul unei grupe de culturi. Calitate insuficientă a măsurătorilor privind suprafețele efectuate în cursul controalelor la fața locului. |

Austria | SPU | Parțial eficace | Deficiențe la nivelul LPIS. Bază de calcul pentru plăți incorectă. | Eficace | - |

Finlanda | SPU | Parțial eficace | Pistă de audit insuficientă în bazele de date IACS. Cererile nu conțin informații care să permită localizarea parcelelor agricole. Deficiențe în cadrul procedurii de înregistrare a cererilor. Corecțiile erorilor evidente nu respectă conceptul de "eroare evidentă". | Parțial eficace | Calitate insuficientă a măsurătorilor privind suprafețele efectuate în cursul controalelor la fața locului. Informații incorecte sau incomplete în cadrul rapoartelor de control la fața locului. |

2012 | Luxemburg | SPU | Parțial eficace | Valorile drepturilor la plată au fost mărite contrar legislației UE. | Eficace | - |

Regatul Unit (Anglia) | SPU | Ineficace | Informații incomplete sau incorecte cu privire la dimensiunea și la eligibilitatea terenurilor în baza de date LPIS. Aplicare incorectă a definiției date de UE "fermierului" (agricultorului). Ajutoare plătite pentru suprafețe neeligibile. Neconcordanțe în baza de date privind drepturile la plată. Neaplicarea de sancțiuni pentru cereri incorecte privind suprafețe aparținând unor terenuri comune. Rezultatele controalelor nu sunt procesate în mod corect în bazele de date IACS. | Parțial eficace | Calitate insuficientă a măsurătorilor privind suprafețele efectuate în cursul controalelor la fața locului. |

Regatul Unit (Irlanda de Nord) | SPU | Ineficace | Informații incomplete sau incorecte cu privire la dimensiunea și la eligibilitatea terenurilor în baza de date LPIS. Erorile din cadrul cererilor erau corectate ca erori evidente, fără aplicarea de penalități atunci când era necesar. Aplicare incorectă a definiției date de UE "fermierului" (agricultorului). Ajutoare plătite pentru suprafețe neeligibile. Rezultatele controalelor nu sunt procesate în mod corect în bazele de date IACS. Deficiențe în cadrul controalelor administrative încrucișate și plăți ale ajutoarelor efectuate înainte de remedierea anomaliilor. | Parțial eficace | Calitate insuficientă a măsurătorilor privind suprafețele efectuate în cursul controalelor la fața locului. |

--------------------------------------------------

ANEXA III

REZULTATELE EVALUĂRII SISTEMELOR SELECTATE DE SUPRAVEGHERE ȘI DE CONTROL – FEADR

Sursa: Rapoartele anuale ale Curții pentru 2010-2012.

Exercițiul | Statul membru | Proceduri administrative și de control destinate să asigure corectitudinea plăților, inclusiv calitatea bazelor de date | Tipurile de deficiențe identificate (cu impact asupra fiabilității statisticilor de control) | Metodologia de inspecție la fața locului, selecția, execuția, controlul calității și raportarea rezultatelor individuale | Tipurile de deficiențe identificate (cu impact asupra fiabilității statisticilor de control) |

2010 | Republica Cehă | Parțial eficace | Norme, calcule și plăți incorecte (plăți excedentare, marje de toleranță, cheltuieli neeligibile, reduceri). Lipsă de probe, deficiențe și controale ineficace cu privire la condițiile de eligibilitate și la angajamente. | Parțial eficace | Deficiențe lega