RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 28.11.2014  
COM(2014) 902 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL E UROPEAN, CONSILIU, 
BANCA CENTRAL Ă EUROPEAN Ă, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL 
EUROPEAN, COMITETUL REGIUNILOR ȘI BANCA EUROPEAN Ă DE 
INVESTI ȚII 
Analiza anual ă a creșterii pentru 2015 
 
 
2 COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
BANCA CENTRAL Ă EUROPEAN Ă, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL 
EUROPEAN, COMI TETUL REGIUNILOR ȘI BANCA EUROPEAN Ă DE 
INVESTI ȚII 
Analiza anual ă a creșterii pentru 2015 
 
      
 
3  INTRODUCERE 
După ce a lăsat în urm ă cea mai grav ă criză economic ă și financiar ă cu care a trebuit s ă se 
confrunte în ultimele genera ții, UE a desf ășurat o activitate sus ținută pentru a pune bazele 
unei creșteri mai solide și mai durabile în viitor. Îns ă, în ciuda eforturilor depuse la nivel 
național și european, perspectivele de redresare s unt mai modeste decât se estima acum un an. 
Dinamica procesului a început s ă cunoască o încetinire în prim ăvara anului 2014. Criza 
economic ă a dat na ștere unei crizei sociale pe care o travers ăm în prezent, iar lentoarea 
redresării frustreaz ă eforturile de reducere a nivelului ridicat al șomajului.  
Chiar dac ă încetinirea actual ă este întrucâtva explicat ă de contextul economic mondial, exist ă 
și o serie de factori interni care împiedic ă accelerarea ritmului de cre ștere în UE. Exist ă 
diferențe mari între statele membre. Cre șterea economic ă este, în continuare, frânat ă de 
fragmentarea pie țelor financiare ca urmare  a crizei financiare și a datoriei suverane, de 
necesitatea de a reduce dator iile întreprinderilor, gospod ăriilor și datoria public ă, de ajustarea 
incomplet ă a dezechilibrelor macroeconomice și de încrederea șubrezită ca urmare a 
nesiguran ței cu privire la perspectivele economice și angajamentul de a aplica reforme 
structurale și instituționale. Cre șterea slab ă a productivit ății, nivelul sc ăzut al investi țiilor și 
rata ridicat ă a șomajului structural limiteaz ă perspectivele de cre ștere ale Europei. 
Totodată, UE și statele sale membre trebuie s ă facă față mai multor tendin țe pe termen lung 
care afecteaz ă crearea de locuri de munc ă și creșterea și care sunt legate în special de 
transform ările societale și demografice, de globa lizare, de productivitate și dezvolt ările 
tehnologice, de presiunea asupra resurselor și preocup ările de mediu, precum și de ritmul în 
general mai lent de cre ștere în țările emergente și în curs de dezvoltare.  
Sosirea unei noi Comisii, cu o agend ă ambițioasă în ceea ce prive ște „ocuparea for ței de 
muncă, creșterea economic ă, echitatea și schimbarea democratic ă”1, este un bun prilej pentru 
un nou început. Trebuie întreprinse ac țiuni urgente pentru a reimpulsiona cre șterea în întreaga 
UE și pentru a angrena o nou ă dinamică a schimb ării. Prezenta analiz ă anuală a creșterii 
definește, împreun ă cu documentele care o înso țesc, pachetul de m ăsuri privind locurile de 
muncă, creșterea economic ă și investițiile care a fost anun țat ca o prioritate-cheie a 
orientărilor politice formulate pentru aceast ă Comisie. 
 
Caseta 1.  Principalele constat ări ale previziunilor economice ale Comisiei din toamna 
anului 20142 
• Se preconizeaz ă o creștere reală a PIB de cel mult 1,3 % în UE și de 0,8 % în zona 
euro pentru întregul an 2 014. Acest procent ar trebui s ă crească ușor în 2015, ajungând 
la 1,5 % și, respectiv, 1,1 %, fiind corelat cu îmbun ătățirea cererii interne și externe. 
Pentru 2016, se a șteaptă o accelerare a activit ății economice pân ă la 2,0 % și, 
respectiv, 1,7 %.  
• 24,6 milioane de persoane erau afectate de șomaj în august 2014, dintre care 
5 milioane cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani. Rata șomajului de lung ă durată este 
extrem de ridicat ă. În 2014, ratele șomajului variaz ă considerabil de la un stat membru 
                                                 
1  A se vedea Orient ările politice pentru noua Comisiei din 15 iulie 2014: 
http://ec.europa.eu/about/juncker-commission/docs/pg_en.pdf   
2  Previziunile Comisiei din toamna anului 2014, 4 noiembrie 2014: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2014/pdf/ee7_en.pdf  
 
 
4 la altul, de la 5,1 % în Germania și 5,3 % în Austria la 24,8 % în Spania și 26,8 % în 
Grecia. 
• Se așteaptă o menținere în cursul anului a tendin ței de scădere a ratei infla ției, corelat ă 
cu prețurile mai reduse ale m ărfurilor, în special ale energiei și produselor alimentare, 
și cu perspectivele economice sub a șteptări. Se preconizeaz ă că redresarea progresiv ă 
a activității economice în orizontul de timp al previziunii va conduce la o cre ștere a 
inflației în UE, de la 0,6 % în 2014 la 1,0 % în 2015 și 1,6 % în 2016. 
• În cursul acestui an se a șteaptă o descreștere și mai mare (de și mai lent ă decât în 2013) 
a ponderii deficitului în PIB, de la  4,5 % în 2011 la 3,0 % pentru UE și, respectiv, 
2,6 % pentru zona euro. Se estimeaz ă că deficitul public va continua s ă scadă în 
următorii doi ani, ca urmare a îmbun ătățirii activit ății economice. Se preconizeaz ă că 
ponderea deficitului în PIB la nivelul UE și al zonei euro va atinge o cifr ă record în 
anul următor, ajungând la 88,3 % și, respectiv, 94,8 %, urmând s ă se mențină la un 
nivel ridicat în numeroase țări. 
 
În prezenta analiz ă anuală a creșterii pentru 2015, Comisia care și-a început mandatul la 
1 noiembrie 2014 schi țează coordonatele esen țiale ale noii sale agende în materie de locuri de 
muncă și creștere economic ă. Relansarea cre șterii nu se poate realiza decât în condi țiile unei 
cooperări între institu țiile UE și statele membre în vederea îndep linirii obiectivelor legate de 
modelul european de economie social ă de piață. Prezenta analiz ă anuală a creșterii descrie, 
așadar, măsurile suplimentare care ar putea fi luate la nivelul UE pentru a permite statelor 
membre s ă revină la un nivel de cre ștere mai ridicat și să înregistreze progrese pe calea 
dezvoltării durabile. Pentru aceasta va fi nevoie de un angajament hot ărât în favoarea 
schimbării și de o abordare diferit ă la nivel na țional. 
 
1. O ABORDARE INTEGRAT Ă 
Astăzi, riscul men ținerii unui nivel sc ăzut al creșterii, al unei infla ții situate la valori apropiate 
de zero și al unei rate ridicate a șomajului a devenit o surs ă principal ă de preocupare. Impactul 
crizei a fost nu numai ciclic, aspect subliniat de nivelul sc ăzut al cererii agregate, dar a avut și 
o component ă structural ă important ă, care a determinat sc ăderea cre șterii poten țiale a 
economiilor UE.  
Politicile structurale, bugetare și monetare trebuie combinate în cadrul unei abord ări integrate, 
favorabile cre șterii, care s ă acționeze asupra ambelor pârghii – a cererii și a ofertei – ale 
economiilor noastre, astfel încât s ă putem răspunde în mod eficace acestei provoc ări. Or, 
pentru aceasta, trebuie întreprinse ac țiuni la toate nivelurile de guvernare, de la cel global, în 
special în contextul G20, la cel al UE și la nivel na țional, regional și local.  
Între timp, ac ționând în limitele mandatului s ău și în condi ții de independen ță deplină, Banca 
Centrală European ă (BCE) va continua s ă joace un rol de prim-plan în stabilirea politicii 
generale a zonei euro. BCE are responsabilitatea exclusiv ă pentru politica monetar ă în zona 
euro BCE a întreprins o serie de m ăsuri urgente pentru a relaxa orientarea politicii monetare și 
pentru a sprijini transmiterea sa într-un context financiar mai larg, în special prin programul 
său de achizi ționare de titluri de valoare garantate cu active, care a început în luna octombrie a 
anului trecut. Impactul global al acestui program asupra bilan țului BCE, combinat cu impactul 
programului de obliga țiuni garantate și al programului de opera țiuni punctuale de refinan țare 
pe termen mai lung va fi considerabil. Se estimeaz ă că dimensiunile bilan țului institu ției se 
 
5 vor apropia de dimensiunile atinse la începutul anul ui 2012. Aceste m ăsuri ar trebui s ă susțină 
activitatea economic ă pe măsură ce sunt integrate în economie. 
A venit momentul ca autorit ățile publice de la toate nivelurile s ă își asume responsabilit ățile 
care le revin. Având în vedere diferen țele dintre statele membre, abordarea optim ă va fi 
inevitabil diferit ă de la o țară la alta, subordonându-se totu și unei abord ări integrate comune. 
Comisia recomand ă trei piloni principali pentru politica economic ă și socială a UE în 2015.  
• O stimulare coordonat ă a investi țiilor: pe lângă analiza anual ă a creșterii, Comisia 
prezintă și un plan de investi ții pentru Europa, care ar trebui s ă mobilizeze investi ții 
publice și private suplimentare cu o valoare total ă de cel pu țin 315 miliarde EUR în 
perioada 2015-2017 și să îmbunătățească semnificativ mediul investi țional general.  
 
• Un angajament reînnoit în favo area reformelor structurale : acesta este esen țial 
pentru ca țările să își poată rambursa datoriile și să se stimuleze crearea mai multor 
locuri de munc ă de calitate. Progresele realizate la nivel na țional și la nivelul UE în 
domenii precum serviciile, energia, telecomunica țiile și economia digital ă, precum și 
în ceea ce prive ște îmbunătățirea mediului de afaceri creeaz ă noi oportunit ăți pentru 
crearea de locuri de munc ă și creșterea economic ă. Reducerea birocra ției la nivel 
european și la nivel na țional în contextul agendei pentru o mai bun ă legiferare este 
esențială pentru a crea un mediu de reglementare adecvat și a promova un climat 
favorabil ini țiativei economice și creării de locuri de munc ă. În acest sens este nevoie 
de asumarea acestor obiective la nivel na țional și de existen ța unui angajament în 
această direcție la cel mai înalt nivel de guvernare, precum și la nivelul parlamentelor 
naționale. Europenizarea acestor eforturi reprezint ă un potențial important.  
• Aderarea la o politic ă de responsabilitate bugetar ă: în ciuda progreselor 
semnificative realizate în ma terie de consolidare bugetar ă, statele membre trebuie s ă 
mențină în continuare un control pe term en lung asupra nive lului deficitului și al 
datoriei. Politicile bugeta re ar trebui diferen țiate în func ție de situa ția fiecărei țări. 
Statele membre care dispun de o marj ă de manevr ă bugetară mai mare ar trebui s ă ia 
măsuri pentru a stimula cererea intern ă, acordând o aten ție deosebit ă investițiilor. În 
plus, calitatea finan țelor publice ar trebui îmbun ătățită prin sporirea eficien ței 
cheltuielilor și prin acordarea unui st atut prioritar investi țiilor productive în cadrul 
cheltuielilor publice, prin eficientizarea regimului fiscal și prin sporirea capacit ății sale 
de a încuraja investi țiile. Abordarea problem elor fraudei fiscale și evaziunii fiscale 
este esențială pentru a garanta un tratament echitabil și a permite statelor membre s ă 
colecteze veniturile fiscale care le revin de drept.  
 
 
6 Graficul 1. O abordare integrat ă 
 
 
 
Restabilirea încreder ii, reducerea nesiguran ței care frâneaz ă investițiile și maximizarea 
efectelor pozitive puternice și complementare ale ac țiunii combinate a celor trei piloni depind, 
într-o măsură decisivă, de adoptarea unor m ăsuri simultan în toate cele trei domenii. În 
special, este evident c ă un angajament reînnoit în favoarea reformelor structurale va fi esen țial 
pentru a asigura sustenabilitatea finan țelor publice și pentru a mobiliza investi țiile. 
Pentru a pune în practic ă logica aflat ă la baza noii abord ării integrate, Comisia propune 
raționalizarea și consolidarea semestrului european al coordon ării politicilor economice astfel 
încât să sprijine cei trei piloni.  
Pentru a consolida leg ătura dintre reformele structurale, investi ții și responsabilitatea 
bugetară, Comisia va oferi, de asemenea, noi orient ări privind utilizarea optim ă a flexibilit ății, 
care constituie o component ă intrinsec ă a normelor existente ale Pactului de stabilitate și de 
creștere.3 
 
2. STIMULAREA INVESTI ȚIILOR 
Nivelul sc ăzut al investi țiilor îngreuneaz ă redresarea Europei 
Este necesar și urgent s ă se stimuleze investi țiile în Europa. Din cauza crizei, nivelul 
investițiilor a scăzut cu aproximativ 430 de miliarde EUR fa ță de nivelul maxim atins în 2007 
– o prăbușire cu 15 %. În unele state membre, diferen ța este chiar și mai dramatic ă.4 Conform 
previziunilor de toamn ă ale Comisiei, nivelul sc ăzut al investi țiilor frâneaz ă redresarea fragil ă 
a UE.   Scopul urm ărit nu este revenirea la vârful atins în 2007 prin acela și tip de investi ții – unele 
dintre investi țiile din perioada premerg ătoare crizei nu au fost sustenabile. Este îns ă 
îngrijorătoare constatarea c ă, în ultima vreme, în Europa, investi țiile nu au revenit la o 
dinamică normală, spre deosebire de situa ția din Statele Unite. În 2013, investi țiile se situau în 
continuare la 19,3 % din PIB, cu aproxima tiv 2 puncte procentuale sub media istoric ă atinsă, 
                                                
 
3  Astfel cum se anun ța în Orient ările politice pentru noua Comisiei din 15 iulie 2014. 
4  Acest lucru este, în special, valabil pentru Italia (-25 %), Portugalia (-36 %), Spania (-38 %), Irlanda 
(-39 %) și Grecia (-64 %). 
 
7 excluzând anii de expansiune urmat ă de o recesiune brusc ă. Rezultă astfel un deficit 
investițional în Europa cu 230 pân ă la 370 de miliarde EUR sub tendin țele pe termen lung. 
 
Graficul 2. Tendin țele recente în materie de investi ții în UE 
(Formarea real ă brută de capital fix, UE-28, pre țurile din 2013, în miliarde EUR) 
 
 
 
 
Totodată, există nevoi importante în materie de investi ții care nu sunt satisf ăcute. 
De exemplu, e nevoie ca gospod ăriile și întreprinderile s ă beneficieze de cele mai recente 
tehnologii de pe pia ță și să devină mai eficiente din punct  de vedere energetic și din punctul 
de vedere al utiliz ării resurselor, lucru pe care și-l doresc și ele. Sistemele de înv ățământ și 
inovare beneficiaz ă de dotări și de fonduri mai pu ține decât cele ale concuren ților noștri 
principali. Sistemel e noastre de protec ție socială trebuie modernizate pentru a r ăspunde 
provocărilor reprezentate de îmb ătrânirea rapid ă a populației. Sectorul nostru energetic trebuie 
să își modernizeze re țelele cu tehnologii de ultim ă oră, să integreze sursele regenerabile de 
energie și să diversifice sursele de aprovizionare. Sectorul transporturilor trebuie s ă își 
modernizeze infrastructura, s ă reducă riscul de congestionare a traficului și să îmbunătățească 
legăturile comerciale. Pentru a ne prot eja mediul, avem nevoie de instala ții mai adecvate de 
gestionare a de șeurilor, de reciclare și de tratare a apei. Și avem nevoie de re țele de band ă 
largă cu o acoperire mai mare și mai rapide și de centre mai inteligente de date în Europa. 
 Aceste necesit ăți sunt resim țite acut dup ă atâția ani de cre ștere scăzută sau aproape de zero, în 
condițiile în care exist ă riscul de împu ținare și perimare a capitalului de produc ție în Europa. 
Acest lucru ne-ar reduce și mai mult competitivitatea și potențialul de cre ștere, afectându-ne 
negativ productivitatea și capacitatea de a crea locuri de munc ă. 
 La toate aceste probleme nu exist ă o singur ă soluție și nici o solu ție simplă. Performan ța 
modestă a investi țiilor se datoreaz ă mai multor factori: încrederea sc ăzută a investitorilor, 
aș
teptările rezervate în ceea ce prive ște cererea și gradul ridicat de îndatorare a gospod ăriilor, 
a întreprinderilor și a autorit ăților publice. În multe regiuni, perspectivele incerte și 
îngrijorarea legat ă de riscul de credit au împiedicat IMM-urile s ă obțină finanțare pentru 
proiecte viabile.  
 
8 În prezent, sectorul privat dispune de economii considerabile și chiar de un volum important 
de lichidit ăți, însă fondurile respective nu reu șesc să își facă drum spre economia real ă a 
Europei. Aici pot interveni autorit ățile publice de la toate nivelurile. 
 
Se pot realiza multe lucruri la nivel na țional și regional 
 
Autoritățile naționale și cele regionale au un rol importa nt în procesul de promovare a 
reformelor structurale necesare,  în exercitarea responsabilit ății bugetare și în stimularea 
investițiilor în favoarea cre ării de locuri de munc ă și a creșterii economice. Statele membre 
care dispun de o marj ă de manevr ă bugetară trebuie s ă investeasc ă mai mult. Toate statele 
membre, îns ă în special cele cu o marj ă de manevr ă bugetară mai limitat ă, ar trebui s ă asigure 
o utilizare eficient ă a resurselor și ar trebui s ă acorde prioritate investi țiilor și cheltuielilor 
bugetare care stimuleaz ă creșterea, obținând un volum mai mare de investi ții din fondurile UE 
puse la dispozi ția lor și creând un mediu mai favorabil realiz ării de investi ții de către actorii 
din sectorul privat.   Este un prilej unic pentru autorit ățile naționale și cele regionale ca în lunile urm ătoare să 
utilizeze cât mai eficient posibil fonduril e disponibile în bugetul UE pentru 
perioada 2014-2020, având în vedere faptul c ă sunt acum disponibile noi modalit ăți și 
instrumente. Bugetul UE se ridic ă la 960 de miliarde EUR pentru perioada de șapte ani 
acoperită, ceea ce reprezint ă 140 de miliarde EUR pe an, echivalentul a 1 % din PIB-ul UE. 
Programe-cheie ale UE, cum ar fi  Orizont 2020 (pentru inovare și cercetare), Mecanismul 
pentru interconectarea Europei (pentru infrastructur ă) și COSME (pentru finan țarea 
IMM-urilor) urmeaz ă să intre în ac țiune în perioada urm ătoare. 
 Același lucru este valabil și pentru noua genera ție de fonduri structurale și de investi ții 
europene, care vor furniza 350 de  miliarde EUR pentru investi ții noi în perioada 2014-2020. 
Acestea vor genera investi ții de peste 600 de miliarde EUR dac ă se include și cofinanțarea 
națională. Importan ța acestor fonduri variaz ă de la o țară la alta, îns ă acestea pot îndeplini un 
rol foarte strategic oriunde, repre zentând, în medie, 10 % din investi
țiile publice totale din 
UE.  
Un plan de investi ții pentru Europa  
 
Planul de investi ții pentru Europa pe care Comisia îl prezint ă în același timp cu analiza anual ă 
a creșterii va completa și va susține eforturile existente. Acesta va mobiliza pân ă la sfârșitul 
anului 2017 investi ții publice și private suplimentare în valoare de cel pu țin 315 miliarde 
EUR. Într-o prim ă etapă, acest obiectiv poate fi atins pr intr-un efort comun al institu țiilor UE 
și al Băncii Europene de Investi ții (BEI), prin instituirea unui nou Fond european pentru 
investiții strategice. Îns ă impactul planului va dep ăși cele 315 miliarde EUR estimate pe 
măsură ce fondurilor ini țiale li se vor ad ăuga contribu țiile suplimentare voluntare ale 
diferitelor p ărți interesate: statele membre, b ăncile naționale de promovare, autorit ățile 
regionale și investitorii priva ți, toți acești actori având un rol central în aceast ă privință. Un 
aspect important este acela c ă, în contextul evalu ării finanțelor publice în temeiul Pactului de 
stabilitate și de cre
ștere, Comisia va adopta un punct de vedere favorabil efectu ării de 
contribuții de capital pentru noul fond. 
 Aceste fonduri suplimentare ar trebui direc ționate către infrastructur ă, în special c ătre rețelele 
energetice și de comunica ții în band ă largă, către infrastructura de transporturi, în special din 
centrele industriale, c ătre educație, cercetare și inovare și către sursele regenerabile de energie 
 
9 și eficiența energetic ă. Acestea sunt domenii unde exist ă necesități clare și unde realizarea de 
progrese va aduce probabil beneficii economice și societale importante. 
 Pe măsură ce va fi pus în aplicare, planul de investi ții va servi la realizarea a trei obiective de 
politică strâns legate între ele: inversarea tendin țelor recente de descre ștere a investi țiilor și 
furnizarea unui stimulent suplimentar cre ării de locuri de munc ă și redresării economiei UE; 
luarea de m ăsuri ferme în sensul satisfacerii necesit ăților pe termen lung ale economiei 
noastre prin stimularea competitivit ății în domenii strategice; consolidarea dimensiunii 
europene a capitalului nostru uman și a infrastructurii fizice, acordând o aten ție special ă 
interconexiunilor care sunt  vitale pentru pia ța noastră unică. 
 
Acest plan de investi ții a fost elaborat ținând cont de marja limitat ă de manevr ă bugetară a 
guvernelor na ționale, astfel încât s ă se evite împov ărarea finan țelor publice na ționale. 
Responsabilitatea bugetar ă contribuie la restabilirea încr ederii pe care Europa trebuie s ă o 
recupereze dup ă criză. De aceea, planul se bazeaz
ă pe soluții care sunt deja disponibile la 
nivel european și pe organisme și proceduri consacrate, care vor  permite o punere în aplicare 
mai rapid ă, precum și o execuție riguroas ă și asumarea responsabilit ății.  
 
 
Caseta 2. Principalele caracteristici ale planului de investi ții pentru Europa  
Planul de investi ții pentru Europa se bazeaz ă pe trei axe care se sus țin reciproc: 
 mobilizarea, pân ă la sfârșitul anului 2017, a unor fonduri suplimentare pentru investi ții în 
valoare de cel pu țin 315 miliarde EUR; 
 inițiative punctuale pentru a se garanta faptul c ă investițiile răspund necesit ăților 
economiei reale; 
 măsuri de îmbun ătățire a mediului investi țional, pentru a spori atractivitatea investi țiilor 
în Europa. 
 
Mobilizarea unor fonduri suplimentare în valoare de cel pu țin 315 miliarde EUR pentru 
investiții la nivelul UE 
 
 Va fi instituit un nou Fond european pentru investi ții strategice, în strâns ă colaborare cu 
BEI, pentru a sprijini investi țiile strategice de importan ță european ă și finanțarea de risc 
pentru IMM-uri și pentru întreprinderile cu capit alizare medie din întreaga Europ ă.  
 Fondurile structurale și de investi ții europene vor fi utilizate la maximum. Pentru aceasta 
trebuie să avem garan ția că fondurile UE r ămase disponibile din pe rioada de programare 
2007-2013 sunt utilizate cu un impact opt im. De asemenea, este nevoie s ă se sporeasc ă 
efectul de levier al fondurilor UE în peri oada 2014-2020 prin dublarea ponderii globale a 
instrumentelor financiare inovatoare și prin utilizarea într-o m ăsură cât mai mare posibil a 
cofinanțării private. 
 
Luarea de m ăsuri prin care fondurile investite s ă ajungă în economia real ă 
 
 La nivelul UE, pe baza raportului din decembrie 2014 al unui grup operativ alc ătuit din 
reprezentan ți ai Comisiei, ai BEI și ai statelor membre, va fi stabilit ă o rezerv ă 
transparent ă de proiecte care pot beneficia de investi ții. 
 
 Vor fi reunite, în cadrul unei singure „pla tforme” de consiliere pentru investi ții destinate 
promotorilor de proiecte, investitorilor și autorităților de management, diferite surse de 
expertiză și asistență tehnică. 
 
10  Comisia și BEI, împreun ă cu autorit ățile naționale și regionale, vor st abili un dialog cu 
promotorii de proiecte, cu investitorii și cu părțile institu ționale interesate pentru a facilita 
demararea celor mai importante proiecte de investi ții. 
 
Îmbunătățirea mediului investi țional 
 
 măsuri pentru îmbun ătățirea cadrului normativ, la nivel na țional și european, pentru a 
asigura claritatea și previzibilitatea acestuia și pentru a stimula investi țiile;  
 măsuri pentru dezvoltarea unor surse noi și alternative de finan țare pe termen lung a 
economiei și pentru avansarea c ătre o uniune a pie țelor de capital; 
 măsuri pentru finalizarea pie ței unice în sectoare-cheie, cum ar fi energia, transporturile și 
economia digital ă.  
 
3. UN ANGAJAMENT REÎNNOIT ÎN  FAVOAREA REFORMELOR 
STRUCTURALE  
Creșterea competitivit ății economiei europene și asigurarea unui cadru normativ adecvat 
pentru investi țiile pe termen lung sunt factori esen țiali pentru realizarea cre șterii economice. 
Reformele structurale pot contri bui la atragerea de investi ții private productive, în special în 
industriile de re țea și în domeniul proceselor de fabrica ție inteligente, unde necesit ățile de 
investiții sunt ridicate. La nivelul UE, pentru atingerea acestui obiectiv este nevoie s ă se 
aprofundeze în continuare pia ța unică și să se evite un cadru normativ împov ărător, în special 
pentru întreprinderile mici și mijlocii, s ă se îmbun ătățească accesul la finan țare și să se 
asigure calitatea investi țiilor în cercetare și inovare. La nivelul statelor membre, aceste 
eforturi trebuie s ă fie completate de o punere în aplicare ambi țioasă a reformelor structurale 
pe piețele produselor, serviciilor și forței de munc ă.  
ELIMINAREA PRINCIPALELOR OBSTACOLE LA NIVELUL UE 
Realizarea pie ței unice a bunurilor și serviciilor reprezint ă o prioritate.  Cu peste 500 de 
milioane de consumatori, pia ța unică european ă rămâne cel mai puternic motor al cre șterii din 
UE. Va fi necesar ă acordarea unei aten ții speciale integr ării și mai pronun țate a pie țelor 
serviciilor și bunurilor în domeniile în care poten țialul de creare de locuri de munc ă, de 
creștere și inovare este semnifi cativ, atât online, cât și offline. În acest sens, este important s ă 
se exploateze sinergiile între o pia ță unică performant ă și sectorul industrial. Consumatorii ar 
trebui să poată beneficia de o pia ță unică integrată, care să le ofere acelea și posibilit ăți ca 
piețele lor interne. O pia ță unică mai aprofundat ă va genera beneficii și pe plan extern. Va 
consolida pozi ția întreprinderilor europene în cadrul lan țurilor valorice globale, va atrage 
investiții și va permite Uniunii s ă creeze leg ături mai solide cu noile centre ale cre șterii 
globale prin acorduri comerc iale care sporesc convergen ța normativ ă cu principalii no ștri 
parteneri comerciali.  
Piața unică digitală este esen țială pentru crearea de locuri de munc ă, pentru cre ștere 
economic ă și inovare . Economia mondial ă se transform ă într-o economie digital ă. 
Tehnologia informa ției și comunica țiilor nu este doar un se ctor de activitate, ci și fundamentul 
unei economii moderne și inovatoare. O pia ță unică digitală conectat ă ar putea genera 
câștiguri din cre șterea eficien ței în valoare de 260 de miliarde EUR pe an.5 Tehnologia 
digitală introduce noi modalit ăți de producere a bunurilor și de furnizare a serviciilor, de la 
                                                 
5  „ Mapping the Cost of Non-Europe 2014-19 ”, studiu publicat de Parlamentul European în iulie 2014.  
 
11 automobile și produsele chimice la distribu ția cu amănuntul și energie, remodelând modul în 
care lucrăm și învățăm. Competitivitatea viitoare a UE și calea pentru asigurarea relans ării 
creșterii economice depind de ocuparea unei pozi ții-cheie în economia digital ă. 
Serviciile digitale sunt vitale pentru eficien ța și securitatea infrastructurilor strategice 
esențiale ale Europei, cum ar fi infrastructura energetic ă și feroviar ă. Și, aspect extrem de 
important, acestea ofer ă beneficii enorme societ ății – accesul la bunuri și servicii, dar și la 
informații, libertatea de expresie, creativitatea, servicii medicale și servicii publice mai bune. 
Cu toate acestea, nu avem o pia ță unică digitală. Numai 14 % dintre IMM-uri î și vând 
produsele sau serviciile online. Doar  12 % dintre consumatori fac cump ărături într-o alt ă țară 
decât cea de origine. Consumatorii sunt nemul țumiți atunci când nu pot avea acces la servicii 
digitale în alt stat membru din cauza unor pract ici comerciale restrictive sau a unor obstacole 
de natură juridică. Doar atunci când vor exista norme  europene comune în materie de 
protecție a datelor ca re vor impune standarde ridicate în domeniu și când va fi recl ădită 
încrederea consumatorilor, întreprinderile vor fi în m ăsură să exploateze întregul poten țial al 
sectorului digital. 
Continuarea reformelor structurale pe pie țele energiei este necesar ă pentru a crea o 
uniune a energiei rezilient ă, cu o politic ă în domeniul schimb ărilor climatice orientat ă 
spre viitor , în conformitate cu obiect ivele Strategiei Europa 2020 și cu cadrul privind clima și 
energia pentru 2030, care a fost convenit de c ătre Consiliul European în octombrie 2014, 
precum și pentru a spori securitatea aprovizion ării cu energie și a asigura finalizarea pie ței 
interne a energiei. Pentru aceasta este necesar s ă se îmbun ătățească structura pie ței energiei, 
să se consolideze instrumentele de pia ță existente, precum și să se modernizeze și să se 
extindă infrastructura energetic ă. Acest lucru ar trebui s ă permită circulația liberă a energiei în 
cadrul UE, ar elimina insulele energetice și ar integra sursele regenerabile de energie în re țea. 
Finanțarea investi țiilor necesare va fi o provocare major ă. Chiar dac ă un sprijin semnificativ 
va veni din partea fon durilor UE structurale și de investi ții, sunt necesare mecanisme 
financiare inovatoare pentru a stimula și a mobiliza investi țiile în modernizarea infrastructurii 
energetice și pentru a stimula investi țiile efectuate de gospod ăriile private în eficien ța 
energetică.  
Sunt necesare m ăsuri ambi țioase pentru a asigura un cadr u normativ al UE favorabil 
creării de locuri de munc ă, creșterii economice și investițiilor. Comisia va acorda 
prioritate activit ății începute în decembrie 2012, odat ă cu lansarea Programului privind o 
reglementare adecvat ă și funcțională (REFIT) – o trecere în revist ă generală a legisla ției 
existente. Scopul acestui program este acela de a avea o legisla ție a UE mai pu țin 
împovărătoare, mai simpl ă și mai pu țin costisitoare, în beneficiul cet ățenilor și al 
întreprinderilor. Comisia va continua s ă își consolideze instrument ele de reglementare 
(evaluarea impactului, evaluarea), în strâns ă cooperare cu celelalte institu ții europene, cu 
statele membre și cu părțile interesate. 
Eliminarea barierelor de reglementare men ționate anterior ar trebui s ă se realizeze în paralel 
cu mobilizarea noului Fond european pentru investi ții strategice, dezvoltat în parteneriat de 
Comisie și de BEI. 
REFORMELE STRUCTURALE LA NIVELUL STATELOR MEMBRE 
În ultimă instanță, este necesar ă o reformare și modernizare a economiilor noastre, pentru a 
susține modelul nostru social european. Este important ca to ți membrii societ ății, în special 
partenerii sociali, s ă aibă un cuvânt de spus și să sprijine în mod proactiv schimbarea.  
 
12 Punerea în aplicare ambi țioasă a reformelor structurale pe pie țele produselor, serviciilor și 
forței de munc ă poate contribui la cre șterea productivit ății, la recâștigarea competitivit ății și la 
îmbunătățirea mediului de afaceri, încurajând astfel investi țiile. Aceasta poate, de asemenea, 
contribui la o reechilibrare durabil ă a modelului nostru de cre ștere, poate diminua impactul 
negativ al reducerii necesa re a efectului de levier la nivel fi nanciar în cazul sectorului privat și 
poate contribui la prevenirea dezechilibrelor macroeconomice devastatoare. În plus, prin 
efectele asupra cre șterii economice, a productivit ății și a ocupării forței de munc ă, reformele 
structurale pot contribui la îmbun ătățirea situa ției sociale globale și la reducerea s ărăciei, 
precum și la sustenabilitatea datoriei publice și private, cu condi ția existen ței unor canale 
adecvate.  
În ciuda realiz ărilor din unele state membre – în special  cele mai vulnerabile – sunt necesare 
eforturi suplimentare de reform ă în toate statele membre. Experien ța recentă ne-a furnizat 
numeroase dovezi c ă măsurile ambi țioase produc rezultate certe (a se vedea caseta 3).  
Caseta 3. Exemple de reforme struct urale eficace în statele membre  
• În Spania , în decembrie 2013, guvernul a aprobat o lege care garanteaz ă unitatea pie ței în 
beneficiul libert ății de circula ție și de stabilire a persoanelor și al liberei circula ții a 
mărfurilor. Legea este rezultatul unei ra ționalizări ambițioase a legilor din Spania între care 
existau suprapuneri, obiectivul s ău fiind rezolvarea problemei fragment ării pieței interne și 
creșterea concuren ței pe piețele de produse. Potrivit autorit ăților spaniole, se estimeaz ă că 
reforma respectiv ă va determina în timp o cre ștere a PIB-ului de peste 1,5 %.  
• Portugalia a adoptat, între 2011 și 2013, o serie de reforme ale pie ței muncii. A fost 
armonizat ă protecția lucrătorilor cu contracte de munc ă permanente și a celor cu contracte 
de muncă pe durată determinat ă. Legislația privind timpul de lucru a devenit mai flexibil ă 
și au fost luate m ăsuri pentru a alinia mai bine sala riile la productivitate la nivel de 
întreprindere. Presta țiile de șomaj au fost reformate și de eligibilitatea a fost extins ă. 
Serviciile publice de ocupare a for ței de munc ă au fost reformate, au fost revizuite 
actualele politici active în domeniul pie ței forței de munc ă și au fost introduse noi 
programe, inclusiv programe destinate tinerilor. Rata șomajului a sc ăzut cu aproximativ 
2 puncte procentuale între 2013 și 2014.  
• Polonia  a inițiat o reform ă ambițioasă pentru facilitarea accesului la profesiile 
reglementate. Accesul la 50 de profesii – in clusiv cea de avocat, notar, agent imobiliar și 
șofer de taxi – a fost liberalizat în pr imul val al reformei, în 2013. În aprilie 2014, 
parlamentul Poloniei a adoptat decizii referitoar e la alte 91 de profesii, iar la începutul 
anului 2015 este planificat ă dereglementarea a 101 noi profesii. 
• Italia  a pus în aplicare în 2013 o serie de m ăsuri menite s ă intensifice concuren ța și 
transparen ța pe piețele de gaze și energie electric ă. Inițiativele guvernului italian au 
contribuit la remedierea problemei pre țurilor mari la energie cu care Italia se confrunta de 
mult timp și, conform estim ărilor autorit ății de reglementare în domeniul energiei, au 
determinat reducerea pre țurilor plătite de utilizatorii finali. 
Pentru 2015, Comisia recomand ă concentrarea aten ției asupra mai multor reforme esen țiale. 
Domeniile alese sunt relevante pentru toate statele membre, de și măsurile punctuale care vor 
fi adoptate vor varia de la o țară la alta. În cadrul zonei euro, ar trebui acordat ă o atenție 
deosebită unei mai bune coordon ări a unora dintre aceste reforme pentru a se consolida 
 
13 sinergiile pozitive și a se evita efectele de propagare negativ ă. Domeniile în care ar trebui 
avute în vedere reforme sunt urm ătoarele. 
1. Îmbun ătățirea dinamicii pe pie țele forței de munc ă și combaterea nive lului ridicat al 
șomajului : țările cele mai competitive și mai reziliente sunt cele în care întreprinderile și 
întreprinz ătorii pun cel mai mare pre ț pe dezvoltarea continu ă a competen țelor și investesc cel 
mai mult în acest domeniu și în care inovarea este încurajat ă, iar oamenii pot trece cu u șurință 
de la o ocupa ție la alta, de la un sector de activitate la altul și/sau dintr-o regiune într-alta. 
Normele de protec ție a muncii și instituțiile cu competen țe în acest sens ar trebui s ă asigure un 
mediu care s ă stimuleze procesul de recrutare, oferind totodat ă un nivel modern de protec ție 
atât celor care au deja un loc de munc ă, cât și celor care sunt în c ăutarea unui loc de munc ă. 
Statele membre trebuie s ă depună mai multe eforturi pentru a elimina obstacolele în calea 
creării de locuri de munc ă, cu participarea partenerilor socia li, inclusiv, acolo unde este cazul, 
prin reformarea sistemelor de solu ționare a conflic telor de munc ă. Ar trebui intensificate 
reformele care vizeaz ă reducerea impozitului pe veniturile salariale pentru a contribui la 
restabilirea unui nivel ad ecvat de ocupare a for ței de munc ă. Reducerea segment ării pieței 
forței de munc ă ar trebui s ă contribuie la eliminarea obstacolelor în calea g ăsirii unui loc de 
muncă pentru persoanele car e sunt în prezent în șomaj sau sunt angajate sub nivelul lor de 
competen ță ori sunt angajate cu contracte temporare, precum și la facilitarea mobilit ății 
profesionale ascendente. 
UE are nevoie de o for ță de munc ă de înaltă calificare în sectoarele aflate în expansiune, 
precum economia digital ă, sectoarele ecologice și asistența medical ă. Educația îndepline ște un 
rol-cheie, asigurând alinierea competen țelor la semnalele primite de pe pia ța muncii. 
Sistemele de formare profesional ă și de educa ție duală ar trebui îmbun ătățite pentru a oferi 
tinerilor seturile de competen țe necesare. Înv ățarea pe tot parcursul vie ții ar trebui s ă devină o 
prioritate central ă, prin mobilizarea actorilor din sectorul public și din cel privat, cu asigurarea 
unui acces l ărgit pentru toate categoriile de vârst ă și pentru persoanele care sunt cele mai 
vulnerabile. O mai bun ă evaluare a nevoilor în materie de competen țe la nivel regional și 
sectorial este, de asemenea, necesar ă. 
Trebuie întreprinse ac țiuni hotărâte pentru a aborda în special situa ția tinerilor și a șomerilor 
de lungă durată. Sistemele de securitate social ă ar trebui s ă combine înlocuirea adecvat ă a 
veniturilor cu servicii de activare și de sprijin centrate pe  nevoile individuale și puse la 
dispoziție prin ghi șee unice. Factorii fis cali care descurajeaz ă căutarea unui loc de munc ă 
trebuie să fie înlăturați. Garanția pentru tineret reprezint ă un efort ambi țios, care combin ă 
diferite instrumente menite s ă abordeze în mod eficace problema șomajului în rândul tinerilor. 
Cu toate acestea, fondurile disponibile, in clusiv cele 6,4 miliarde EUR din cadrul Ini țiativei 
privind ocuparea for ței de munc ă în rândul tinerilor, ar trebui utilizate mai rapid și mai 
eficient de c ătre statele membre și ar trebui suplimentate prin mijloace na ționale. Au fost 
adoptate doar trei programe opera ționale relevante, cu o valoare total ă de 1,6 miliarde EUR, 
pentru Fran ța, Italia și Lituania, ceea ce va pe rmite efectuarea de pl ăți de prefinan țare către 
aceste țări. Pentru a fi în m ăsură să adopte majoritatea programelor opera ționale relevante 
până la sfârșitul anului, statele membre trebuie s ă dea curs cât mai curând posibil observa țiilor 
Comisiei. 
În prezent, în UE, sunt în medie peste 2 milioane de locuri de munc ă vacante. Cu toate c ă 
intervin unele limit ări ale mobilit ății geografice, s-ar p ărea că lucrătorii nu exploateaz ă pe 
deplin posibilit ățile de liber ă circulație existente. Pentru a se elimina obstacolele curente, va 
trebui să se sporeasc ă posibilitățile de transferabilitate a drepturi lor la pensie în interiorul UE 
 
14 și să se ia măsuri pentru ca lucr ătorii să poate lua decizii în cuno ștință de cauză cu privire la 
mobilitate, de exemplu, prin intermediul re țelei EURES. Totodat ă, trebuie luate m ăsuri pentru 
a preveni utilizarea abuziv ă a normelor existente și exodul permanent de creiere din anumite 
regiuni. Cooperarea consolidat ă a UE în materie de schimb de informa ții și de bune practici 
va fi esen țială. 
Pentru a avea un nivel ridicat al ocup ării forței de munc ă, este necesar ca salariile reale s ă fie 
corelate cu evolu ția productivit ății, inclusiv la nivel de sector și de întreprindere. Unele state 
membre trebuie înc ă să ducă la bun sfâr șit procesul de corectare a tendin țelor anterioare 
crizei, în care ritmul de cre ștere a salariilor era mai ma re decât cel legat de cre șterea 
productivit ății. Rolul partenerilor sociali este unul cr ucial în acest sens. Contractele colective 
de muncă ar trebui s ă permită un anumit grad de flexibilitate în ceea ce prive ște creșterile 
salariale diferen țiate între sectoare și în interiorul unui anumit sector, în func ție de evolu țiile 
specifice ale productivit ății.  
2. Reforma sistemelor de pensii:  în întreaga UE, este necesar s ă se asigure atât 
sustenabilitatea, cât și caracterul adecvat al sistemelor de  pensii. Majoritatea statelor membre 
și-au reformat în ultimii ani sistemele de pensii publice pentru a le a șeza pe baze mai solide în 
condițiile îmbătrânirii societ ății europene. Cu toate acestea, astfel cum se reflect ă și în 
recomand ările specifice fiec ărei țări din 2014, trebuie întreprinse noi reforme pentru a spori 
eficiența și sustenabilitatea financiar ă a pensiilor. În acela și timp, trebuie garantat în 
continuare caracterul adecvat al si stemelor de pensii, astfel încât s ă se asigure un nivel decent 
al veniturilor dup ă pensionare. Având în vedere tendin ța de creștere a longevit ății populației, 
în multe țări trebuie s ă se adopte o perspectiv ă mai dinamic ă asupra vârstei de pensionare, 
inclusiv prin corelarea mai sistematic ă a vârstei legale de pensionare cu speran ța de viață, 
pentru a se asigur a un echilibru adecva t între durata vie ții active și timpul petrecut în calitate 
de pensionar. 
3. Modernizarea sistemelor de protec ție socială: mecanismele de protec ție socială ar trebui 
să fie eficiente și adecvate pe tot parcursul vie ții unei persoane. Este nevoie de politici sociale 
simplificate și mai bine direc ționate, completate de servicii de îngrijire a copiilor și de 
învățământ de bun ă calitate și la costuri abordabi le, de prevenirea p ărăsirii timpurii a școlii, de 
oportunități de formare și de asisten ță în căutarea unui loc de munc ă, de sprijin pentru 
locuință și de servicii medicale accesibile. Este necesar s ă se reformeze sistemele de s ănătate 
pentru a furniza o asisten ță medicală de calitate prin structuri efic iente, inclusiv în materie de 
e-Sănătate. 
4. Îmbun ătățirea flexibilit ății piețelor de produse și servicii: Modernizarea func ționării 
industriilor de re țea, îmbun ătățirea capacit ății infrastructurii și liberalizarea și mai mare a 
sectoarelor serviciilor cons tituie în continuare provoc ări pentru majoritatea statelor membre, 
așa cum reiese din recomand ările specifice fiec ărei țări publicate în 2014, care pun accentul 
pe măsuri menite s ă îmbunătățească funcționarea industriilor lor de re țea și pe intensificarea 
concurenței pe pie țele de produse și servicii, în special în ceea ce prive ște profesiile 
reglementate. M ăsurile eficace de asigurare a respect ării legisla ției în domeniul protec ției 
consumatorilor pot totodat ă să sporească încrederea și să creeze cerere pe pia ța unică. 
Legislația UE prevede un cadru pent ru modernizarea la nivel na țional și pentru sporirea 
atractivității și a competitivit ății Europei în ansamblul s ău. Statele membre au întreprins 
numeroase reforme în sectorul  serviciilor în urma intr ării în vigoare a Directivei privind 
serviciile în 2006, îns ă în ultima vreme progresele au fost  mai inegale. Transpunerea integral ă 
a Directivei privind serviciile ar urma s ă îmbunătățească în mod semnificativ func ționarea 
 
15 pieței unice a serviciilor și ar putea genera câ știguri economice de pân ă la 1,6 % din PIB-ul 
UE pe termen lung, în plus fa ță de procentul de 0,8 % din PIB- ul UE generat la nivelul actual 
de transpunere.6 Persisten ța, la nivel global, a unui num ăr mare de excep ții de la principiile 
generale prev ăzute de directiv ă, combinat ă cu procesele de reform ă de durată din mai multe 
state membre, îngreuneaz ă în continuare transpunerea integral ă a directivei și, așadar, nu 
permit exploatarea pe deplin a beneficiilor  aduse de aceasta. Accelerarea reformelor na ționale 
ar trebui s ă se concentreze pe eliminarea urm ătoarelor obstacole: (i) existen ța în unele state 
membre a unor cerin țe în materie de autorizare dispropor ționate și nejustificate, în special a 
celor legate de forma juridic ă și acționariat; (ii) lipsa clarit ății legislației interne cu privire la 
normele aplicabile întreprinderilor care furnizeaz ă servicii transfrontaliere; (iii) lipsa 
recunoașterii reciproce; (iv) pr oceduri administrative împov ărătoare, fiind necesar ă 
îmbunătățirea performan ței ghișeelor unice; (iv) progrese ineg ale cu privire la evaluarea 
reciprocă, în curs, a reglement ărilor referitoare la profesii și a reformelor privind profesiile 
reglementate; (v) obstacolele r ămase în calea liberei circula ții a mărfurilor. Comisia va 
continua s ă colaboreze îndeaproape cu statele memb re pentru a elimina aceste bariere.7  
5. Îmbun ătățirea condi țiilor-cadru pentru investi țiile întreprinderilor:  eforturile de 
consolidare a mediului de afaceri pe ntru a-l face mai favorabil investi țiilor sunt esen țiale 
pentru atragerea investi țiilor private, în special în statele membre cu o marj ă de manevr ă 
bugetară limitată pentru investi țiile publice. Partener iatele public-privat și guvernan ța 
întreprinderilor de stat vor trebui s ă fie atent definite, pentru a spori eficien ța cheltuielilor 
publice și a investi țiilor private. Contractele de achizi ții publice ar trebui deschise și mai mult 
concurenței, în special prin utilizarea dispozi țiilor legisla ției UE. Aceasta implic ă, de 
asemenea, consolidarea capacit ății administrative de planificare și de execu ție a autorit ăților 
din domeniul achizi țiilor publice, în special prin achizi țiile publice electronice. În multe 
cazuri, este necesar ă și o eficien ță sporită a procedurilor și o mai mare transparen ță. Existența 
unor cadre performante în materie de insolven ță este, de asemenea, crucial ă pentru o realocare 
eficientă a resurselor. 
6. Îmbun ătățirea calit ății investi țiilor în cercetare și inovare (C&I):  Investițiile în 
cercetare și inovare de la nivel na țional și regional au un rol crucia l în impulsionarea unei 
creșteri durabile. Statele membre ar trebui s ă continue s ă acorde prioritate investi țiilor publice 
în cercetare și inovare, asigurând eficacitatea acestora și efectul de levier în ceea ce prive ște 
investițiile private. Statele membre ar trebui s ă se axeze pe calitatea inst itutelor din domeniul 
cercetării și inovării, pe procesele lor de dezvoltare de strategii și de elaborare a politicilor, 
precum și pe programele în domeniu. În acela și timp, statele membre trebuie s ă mențină 
ritmul reformelor pentru a asigura un mediu propice investi țiilor, acesta reprezentând o 
condiție necesar ă pentru investi țiile întreprinderilor în cercetare și dezvoltare și pentru 
existența unor IMM-uri inovatoare, cu cre ștere rapid ă. 
7. Îmbun ătățirea eficien ței în administra ția public ă: administra țiile publice din întreaga 
UE se confrunt ă în continuare cu provocarea reprezentat ă de obiectivul de a face „mai mult cu 
mai puține resurse”, re spectiv de a r ăspunde nevoilor publice în condi ții de austeritate 
bugetară, de a îmbun ătăți mediul de afaceri prin reduc erea sarcinii administrative și de 
reglementare pentru întreprinderi și pentru cet ățeni și de a se adapta la  nevoile economiei 
digitale. Acest obiectiv r ămâne o provocare în marea majoritate a statelor membre. O parte 
dintre aceste state au lansat reforme institu ționale sau teritoriale, cu dublul obiectiv de a 
                                                 
6  J. Monteagudo, A. Rutkowski, D. Lorenzani, The economic impact of the Services Directive:  A first 
assessment following implementation , Economic Papers 456, iunie 2012, 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf 
7  COM(2012) 261 din 8 iunie 2012. 
 
16 realiza economii prin ra ționalizarea organiz ării lor și de a garanta buna desf ășurare a 
procesului decizional și o implementare fluid ă a reformelor prin clarificarea competen țelor 
diferitelor niveluri institu ționale și guvernamentale.  
În plus, într-un mod similar cu Programul privind o reglementare adecvat ă și funcțională 
(REFIT) derulat la nivelul UE, majoritatea statelor membre trebuie s ă depună eforturi pentru a 
asigura simplificarea procedurilor în administra ția publică și acordarea unei ponderi mai mari 
procedurilor digitale. Eliminarea birocra ției și a obstacolelor de natur ă normativ ă ar trebui s ă 
permită elaborarea unei legisla ții de o mai bun ă calitate, mai simple și mai accesibile și ar 
trebui să creeze condi ții mai favorabile pe ntru întreprinderi și pentru cet ățeni, stimulând astfel 
investițiile. În aceast ă privință, sporirea eficien ței și asigurarea corectitudinii sistemelor 
judiciare independente consti tuie, de asemenea, o condi ție prealabil ă important ă. Există o 
necesitate evident ă de a aborda chestiuni prec um durata procedurilor, num ărul de cauze 
pendinte, utilizarea insuficient ă a TIC, promovarea unor mecanisme alternative de solu ționare 
a litigiilor și independen ța sistemelor judiciare. 
 
4. CONTINUAREA RESPONSABILIT ĂȚII BUGETARE  
Având în vedere m ărirea rapid ă a nivelului deficitului și al datoriei în întreaga Uniune în 
perioada crizei financiare, a fost nevoie de un grad semnificativ de consolidare bugetar ă 
pentru a restabili încreder ea în sustenabilitatea finan țelor publice ale statelor membre și pentru 
a ieși din cercul vicios al cre șterii datoriei suverane și al instabilit ății financiare. Ajust ările 
majore care au fost efectuate în ultimii ani au reu șit să reducă deficitele și să stabilizeze 
nivelurile datoriilor în UE. Sc ăderea marcant ă a numărului de țări care au f ăcut obiectul unei 
proceduri aplicabile deficite lor excesive, respectiv 11 țări în 2014 fa ță de 24 în 2011, reflect ă 
aceste îmbun ătățiri bugetare. Conform ultimelor previziuni, se a șteaptă în prezent ca 
orientarea bugetar ă să rămână neutră în UE în anii urm ători, ceea ce înseamn ă că politica 
bugetară nu va mai sta în calea continu ării creșterii. 
Cu toate acestea, datoriile publice continu ă să înregistreze niveluri fo arte ridicate, iar acest 
lucru, împreun ă cu gradul ridicat de îndatorare extern ă, determin ă o mai mare vulnerabilitate a 
economiilor la șocuri adverse și poate avea efectul unei frân ări a creșterii. Astfel de 
dezechilibre pot reprezenta, de asemenea, o amenin țare pentru buna func ționare a întregii 
zone euro. Gradul de îndatorare public ă trebuie s ă scadă în continuare în anii urm ători, în 
conformitate cu obliga țiile statelor membre în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. 
Acest lucru poate fi realizat prin combinarea unor politici bugetare respons abile cu cre șterea 
economic ă. În primul rând, ritmul ajust ărilor bugetare ar trebui diferen țiat în func ție de 
provocările bugetare cu care se confrunt ă fiecare stat membru. În timp ce statele membre care 
se confrunt ă cu provoc ări legate de sustenab ilitate ar trebui s ă continue consolidarea, statele 
membre care au o marj ă bugetară ar trebui s ă o foloseasc ă pentru a sprijini cre șterea. Statele 
membre ar trebui, de asemenea, s ă își foloseasc ă pe deplin cadrele bugetare na ționale recent 
consolidate pentru a- și trasa traiectorii bugetare corecte, pe care apoi s ă le respecte. În al 
doilea rând, structura strategi ilor bugetare trebuie elaborat ă într-un mod favorabil cre șterii. În 
mai multe țări, o accentuare a limit ării cheltuielilor, cu condi ția de a respecta cerin țele în 
materie de consolidare, eventual dublat ă de o reducere a impozitelo r cu cele mai pregnante 
efecte de denaturare, poat e sprijini sporirea cre șterii și a investi țiilor.  
 
 
17 Caseta 4: Consolidare bugetar ă responsabil ă și favorabil ă creșterii 
Măsurile de consolidare bugetar ă adoptate de statele membre nu au fost foarte favorabile 
creșterii. Acestea s-au concentr at în mod excesiv pe cre șteri ale impozitelor, ceea ce nu este o 
soluție optimă în majoritatea statelor membre care au deja o sarcin ă fiscală ridicată. Din 
perspectiva cheltuie lilor din bugetele na ționale, investi țiile publice au fost principalul element 
vizat când s-au operat re duceri, în ciuda poten țialului acestora de a genera cre ștere față de alte 
cheltuieli bugetare. În acela și timp, în unele state membre, atât amploarea ajust ărilor bugetare 
necesare, cât și dinamica crizei financiare au impus recurgerea la solu ții rapide.  
Odată cu atenuarea crizei financiare și cu moderarea ritmului de consolidare, structura 
măsurilor bugetare începe s ă se îmbun ătățească. Acest lucru a fost deja vizibil în 2014 și se 
poate vedea și în proiectele de buget pe 2015. Sc ăderea cheltuielilor pentru investi ții a fost 
stopată, iar structura veniturilo r a devenit mai favorabil ă creșterii. În special în proiectele de 
buget pe 2015 exist ă unele m ăsuri fiscale pozitive de reducere a presiunii fiscale asupra 
veniturilor salariale, de și nivelul de ambi ție al acestor m ăsuri nu este înc ă suficient fa ță de 
amploarea provoc ărilor. 
Din perspectiva veniturilor, este important s ă se asigure un regim fiscal eficient și favorabil 
creșterii. Ocuparea locurilor de munc ă și creșterea pot fi stimulate prin  transferarea presiunii 
fiscale din zona veni turilor salariale c ătre alte tipuri de impozite, cu efecte mai pu țin 
dăunătoare pentru cre ștere, cum ar fi impozitele recurente pe bunuri mobiliare, mediu și 
bunuri de consum, având în vedere impactul poten țial distributiv al acestei transfer ări. 
Presiunea fiscal ă ridicată asupra veniturilor salariale reprezint ă o problem ă veche în Europa, 
cu diferen țe de 40 % între statele membre în ceea ce prive ște costul aferent angaj ării unui 
lucrător cu salariul mediu și salariul net pe care îl prime ște lucrătorul. Lărgirea bazelor de 
impozitare, simplificarea și sporirea transparen ței pot, de asemenea, s ă contribuie la 
îmbunătățirea eficacit ății regimului fiscal și a gradului de respectare a obliga țiilor fiscale, la 
fel ca și combaterea planific ării bugetare agresive. 
Din perspectiva cheltuielilor, ar trebui acordat ă prioritate investi țiilor publice productive și 
elementelor mai favorabile cre șterii din cheltuielile actuale; luarea unor d ecizii rapide privind 
Planul propus de investi ții pentru Europa va ajuta la  sprijinirea acestor priorit ăți. Sistemele de 
asistență socială ar trebui s ă își exercite rolul de a combate s ărăcia și de a favoriza incluziunea 
socială. Eficacitatea programelor actuale  de cheltuieli în ceea ce prive ște atingerea 
obiectivelor ar trebui consolidat ă prin adoptarea de reforme și de alte m ăsuri, precum 
revizuirea cheltuielilor. Cel pu țin opt state membre sunt angajate în prezent într-o form ă sau 
alta de revizuire a cheltuielilor: Regatul Unit, Țările de Jos, Fran ța, Italia, Irlanda, Danemarca, 
Spania și Suedia. Partajarea rezultatelor și a experien ței pe care au dobândit-o în urma acestor 
revizuiri la un nivel mai larg ar trebui s ă facă parte din sistemul global de guvernan ță. 
Pactul de stabilitate și de creștere prevede cadrele adecvat e pentru a se asigura cre ștere pe 
termen lung în contextul unor finan țe publice sustenabile, in clusiv al flexibilit ății, unde va fi 
cazul. Pactul pune accentul pe evolu ții bugetare din perspectiva structural ă și nu numai în 
ceea ce prive ște deficitul nominal. Astfel, se pot elimina evolu țiile care nu sunt supuse 
controlului guvernamental, indiferent dac ă sunt negative (de exemplu, șocuri asimetrice) sau 
pozitive (de exemplu, venituri excep ționale). Aceasta înseamn ă că avem o idee mai clar ă a 
poziției bugetare subiacente. Fiecare stat me mbru este evaluat în mod individual, ținându-se 
seama de situa ția sa economic ă specifică și de problemele na ționale legate de îmb ătrânirea 
populației, inclusiv în domeniul politicilor legate de pensii și sănătate, precum și de nivelul 
datoriei publice.  
 
18  
5. RA ȚIONALIZAREA SISTEMULUI  NOSTRU DE GUVERNAN ȚĂ PENTRU 
 A-L FACE MAI EFICACE ȘI A SPORI GRADUL DE ASUMARE 
Prezenta analiz ă anuală a creșterii lanseaz ă ciclul anual de guvernan ță economic ă, denumit 
semestrul european. Acesta combin ă supravegherea politicilor  bugetare, macroeconomice și 
structurale la nivelul UE înainte de preg ătirea bugetelor și deciziilor na ționale pentru anul 
următor. Semestrul european a fost utilizat din 2011 pentru a ini ția și a ghida importante 
reforme bugetare și structurale în statele membre. Împreun ă cu prezenta analiz ă anuală a 
creșterii, Comisia a efectuat și o revizuire a „pachetului de șase” și a „pachetului de dou ă” 
acte legislative  care au înt ărit guvernan ța economic ă a UE8.  
Semestrul european a devenit un instrument im portant de realizare a reformelor la nivel 
național și al UE, asigurându-se c ă UE și statele sale membre î și coordoneaz ă politicile 
economice și eforturile de promovare a cre ării de locuri de munc ă, a creșterii economice și a 
investițiilor. Cu toate acestea, în urma monitoriz ării realizate de Comisie9 a reieșit că nu există 
încă o asumare a procesului ceea ce ar e drept rezultat un nivel nesatisf ăcător de punere în 
aplicare a recomand ărilor specifice fiec ărei țări, în special în domeniul  reformelor structurale. 
În contextul provoc ărilor economice cu care se confrunt ă Europa, Comisia consider ă că acum 
este momentul potrivit pentru a raționaliza și a consolida semestrul european în sensul de 
a-l face mai eficace printr-un plus de aten ție, de claritate și printr-un rol politic sporit pe 
viitor, în conformitate cu abordarea integrat ă prezentat ă în prezenta analiz ă anuală a creșterii. 
Un semestru european reformat ar trebui s ă aibă ca obiectiv cre șterea eficacit ății coordon ării 
politicilor economice la nivelul UE printr-o r ăspundere mai mare și printr-o asumare 
îmbunătățită din partea tuturor actorilor (a se vedea anexa). 
Obiectivul ra ționalizării semestrului este de a spori asumarea, r ăspunderea și acceptarea 
procesului, de a-i consolida credibilitatea și gradul de comparabilitate între statele membre și 
de a sprijini îmbun ătățirea punerii în practic ă a recomand ărilor specifice fiec ărei țări. 
Discuția pe tema semestrului european este important ă și prin prisma  evaluării de la 
jumătatea perioadei a Strategiei Eu ropa 2020, care va fi prezentat ă pentru dezbatere cu 
ocazia Consiliului european de prim ăvară din 2015 . Comisia lucreaz ă în prezent la 
evaluarea de la jum ătatea perioadei a Strategiei Europa 2020 și își va prezenta ideile la 
începutul anului 2015, în urma bilan țului prezentat în Comunicar ea privind punerea în 
aplicare a Strategiei Europa 2020 publicat ă în luna martie10 și pe baza rezultatelor consult ării 
publice, a rezumatului dezb aterilor din Consiliu și a contribu țiilor primite de la p ărțile 
interesate .  
Pentru ca UE s ă reușească să facă față provocării în materie de locuri de munc ă și de creștere, 
este nevoie de un consens larg privind direc ția corectă a politicilor și de un sprijin puternic al 
părților interesate pentru eforturile pe car e le presupun reformele. Aceasta înseamn ă că 
parlamentele na ționale, partenerii sociali și societatea civil ă, în general, trebuie s ă se implice 
într-o măsură mai mare în punerea în practic ă a politicilor decise la nivel na țional și la nivelul 
UE. Pentru a implica mai îndeaproape parlamentele na ționale în acest proces, în fiecare an, 
                                                 
8  COM (2014) 905 din 28 noiembrie 2014. 
9  Evaluările Comisiei sunt prezentate în documentele anuale de lucru ale serviciilor sale care înso țesc 
recomand ările specifice fiec ărei țări http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/country-specific-
recommendations/index_ro.htm . 
10  COM(2014) 130 final, „Bilan țul Strategiei Europa 2020 pentru o cre ștere inteligent ă, durabilă și favorabil ă 
incluziunii”, http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/europe2020stocktaking_ro.pdf . 
 
19 reprezentan ții acestora se întâlnesc cu membrii Parlamentului European în cursul s ăptămânii 
parlamentare pentru a dezbate semestru l european, cu implicarea Comisiei.  
De asemenea, exist ă o nevoie clar ă de a monitoriza progresele sociale și impactul reformelor 
în timp. Se depun deja eforturi pentru a consolida dimensiunea social ă a uniunii economice și 
monetare. În special, în procedura privind dezechilibrele macroeconomice se introduc 
indicatori privind ocuparea for ței de munc ă și indicatori sociali și aceștia ar trebui utiliza ți 
pentru a se în țelege mai bine evolu țiile și riscurile sociale și cele legate de pia ța muncii. De 
asemenea, Comisia se va asigura de faptul c ă partenerii sociali europeni sunt implica ți într-o 
măsură mai mare în procesul semestrului european. 
 Primele idei vor fi testate și puse în practic ă cu ocazia semestrului european din 2015, îns ă în 
lunile urm ătoare se vor elabora noi propuneri, ca pa rte a eforturilor de aprofundare a 
guvernanței economice, coordonate de pre ședintele Comisiei împreun ă cu președintele 
Consiliului European, al B ăncii Centrale Europene și al Eurogrupului11. 
 
6. CONCLUZII  
Este nevoie urgent de un nou start în elaborarea politicil or economice la nivelul UE. 
În analiza sa anual ă a creșterii pentru 2015, Comisia propune ca UE s ă continue o abordare 
integrată a politicii economice axate pe trei piloni principali, care trebuie s ă acționeze 
împreună – stimularea investi țiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei 
consolidări bugetare responsabile și favorabile cre șterii.  
Statele membre ar trebui în mod prioritar s ă aprobe planul de investi ții în valoare de 
315 miliarde EUR propus ca parte a prezentei analize anuale a cre șterii. Acestea ar trebui s ă 
se angajeze s ă încheie efectuarea modific ărilor legislative necesare pentru a crea noul fond 
propus pân ă la sfârșitul lunii iunie 2015. De asemenea,  statele membre ar trebui s ă se angajeze 
ca în urm ătorii trei ani cel pu țin să dubleze în ansamblu utilizarea instrumentelor financiare 
inovatoare folosite pentru implementarea pr oiectelor din cadrul fondurilor structurale și de 
investiții europene.  
În funcție de situa ția fiecărui stat membru, abordarea integrat ă propusă ar trebui s ă fie pusă în 
aplicare la nivel na țional prin abordarea rigidit ăților de pe pia ța muncii pentru a remedia 
nivelurile ridicate ale șomajului, prin continuarea reformel or în domeniul pensiilor, prin 
modernizarea sistemelor de protec ție socială, prin îmbun ătățirea flexibilit ății piețelor de 
produse și servicii, prin îmbun ătățirea condi țiilor-cadru în care în treprinderile pot face 
investiții, prin ameliorarea calit ății investițiilor în cercetare, inovare, educa ție și formare și 
prin sporirea eficien ței administra ției publice. Partenerii sociali sunt invita ți să contribuie în 
mod activ la agendele interne de reform ă.  
Este necesar s ă se sporeasc ă implicarea în semestrul european a parlamentelor na ționale, a 
partenerilor sociali și a părților interesate pentru a se consolida asumarea și răspunderea la 
nivel național. Ra ționalizarea semestrului european din 2015 va fi un pr im pas în aceast ă 
direcție. 
Abordarea integrat ă propusă necesită o direcție politic ă din partea statelor membre, a 
Parlamentului European și a Consiliului European. Comisia va conlucra cu to ți actorii pentru 
a se asigura c ă Europa revine pe calea redres ării economice sustenabile. 
                                                 
11 Astfel cum s-a convenit la reuniunea la nivel înalt a zonei euro din 24 octombrie 2014. 
 
20  
ANEXĂ 
Raționalizarea și consolidarea semestrului european  
 
Semestrul european se refer ă la ciclul anual de coordonare economic ă și bugetară în cadrul 
căruia statelor membre li se ofer ă orientări înainte ca acestea s ă ia decizii de politic ă la nivel 
național. Orient ările sunt oferite în contex tul Pactului de stabilitate și de creștere și al 
procedurii privind dezechilibrele macroeconomice.  Una dintre menirile semestrului european 
este și de a pune în aplicare Strategia Europa 2020.  
Semestrul european începe în fi ecare an cu publicarea de c ătre Comisie a analizei anuale a 
creșterii. Aceasta prezint ă prioritățile economice generale ale UE , face obiectul unei dezbateri 
în cadrul celorlalte institu ții și concluziile sale sunt folosite în cadrul discu țiilor premerg ătoare 
Consiliului European de prim ăvară. Statele membre î și prezintă programele na ționale în 
fiecare prim ăvară. Ulterior Comisia propune statelor membre recomand ări specifice fiec ărei 
țări, bazate pe analiza sa privind situa ția economic ă națională și pe programe de reform ă. Sunt 
incluse toate domeniile de politic ă relevante: fiscalitatea, macroeconomia și reformele 
structurale. Recomand ările sunt discutate în cadrul Consiliului și sunt aprobate în cadrul 
Consiliului European din iunie, înainte de a fi în sfâr șit adoptate de Consiliu. Se a șteaptă ca 
statelor membre s ă urmeze aceste recomand ări în elaborarea proiectelor de bugete și de 
politici pentru anul urm ător și să le pună în practic ă în următoarele 12 luni. 
Deși semestrul european a consolidat coor donarea politicilor economice la nivelul UE, 
implementarea limitat ă și uneori neaplicarea recomand ărilor principale specifice fiec ărei țări 
au pus la îndoial ă eficacitatea acestuia. Un semestru european ra ționalizat și consolidat ar 
trebui să se bazeze pe punctele forte existente ale procesului și să remedieze punctele slabe, 
simplificându-i diferitele etape și rezultatele acestora, îmbun ătățind cooperarea și dialogul cu 
statele membre, limitând cerin țele în materie de raportare, c onsolidând natura multilateral ă a 
procesului și întărind gradul de asumare la toate nivelurile. 
Simplificarea rezultatelor Comisiei și mai multe ocazii de a prezenta p ăreri privind 
analiza Comisiei.  Practica de a prezenta analiza anual ă a creșterii și raportul privind 
mecanismul de alert ă concomitent în toamn ă funcționează bine, întrucât cele dou ă documente 
se completeaz ă reciproc și stabilesc abor darea general ă a UE pentru anul urm ător. Cu toate 
acestea, principalele dou ă documente specifice fiec ărei țări care sunt elaborate ulterior în 
cadrul procesului, respectiv documentele de lucru ale serviciilor Comisiei care înso țesc 
recomand ările specifice fiec ărei țări și bilanțurile aprofundate preze ntate ca urmare a 
raportului privind mecanismul de alert ă, sunt în prezent publicate în dou ă momente diferite, în 
primăvară. Dacă ar exista o singur ă evaluare economic ă amplă pentru fiecare stat membru, 
care să ofere baza pentru recomand ările care urmeaz ă să fie adresate statelor membre s-ar 
îmbunătăți coerența procesului și s-ar reduce sarcina administrativ ă. O dată de publicare mai 
timpurie a acestor documente – de exemplu în  martie – ar avea ca efect o mai mare 
transparen ță și eventual un feedback privind analiza Comisiei. 
Raționalizarea cerin țelor în materie de raportare af late în sarcina statelor membre : 
cerințele în materie de raportare impus e statelor membre ar trebui s ă fie propor ționale și să 
aibă o valoare ad ăugată clară. Acestea ar trebui s ă se bazeze pe o abordare de tip „raportare 
unică”, în conformitate cu care informa țiile disponibile culese din documente și în urma 
 
21 misiunilor la fa ța locului sunt partajate și reutilizate în mod efi cace, iar accentul activit ății la 
nivel european este pus pe analizarea și actualizarea a cestor informa ții. Programele na ționale 
de reform ă pot juca un rol important în materie de comunicare și de asumare la nivel na țional, 
dacă sunt reorientate, pentru a oferi mai devreme o contribu ție națională mai bine direc ționată 
la analiza Comisiei, parlamentele na ționale și partenerii sociali fiind implica ți în formularea 
acestei contribu ții. 
Consolidarea naturii multilaterale a procesului : gradul de asumare a semestrului european 
de către statele membre este, în ansamblu, înc ă prea scăzut la nivel na țional, dar și la nivel 
european. Acest fapt constituie un impediment pentru calitatea discu țiilor și pentru punerea în 
practică ulterioară a recomand ărilor specifice fiec ărei țări. În domeniile în care instrumentele 
de supraveghere sunt mai puternice, precum finan țele publice sau cadrele bugetare, bilan țul de 
punere în practic ă este în mod semnificativ ma i ridicat. Printr-un proces ra ționalizat ar trebui 
să se câștige mai mult timp pentru a examina și a discuta orient ările UE. Prezentarea timpurie 
a analizei Comisiei specifice fiec ărei țări ar fi util ă în acest context. Mai mult, împreun ă cu 
președinția Consiliului, ar trebui s ă fie posibil s ă se examineze încruci șat realizările și 
politicile pe tot parcursul anului. Un grad sporit de comparabilitate a ac țiunilor de politic ă 
adoptate de statele membre și a rezultatelor înregist rate de acestea ar cre ște presiunea inter 
pares și ar constitui o baz ă în plus pentru discu țiile tematice multilaterale. Schimbul de opinii 
privind monitorizarea pe care Comisia o întreprinde în leg ătură cu realizarea reformelor este 
deosebit de important în contextul preg ătirii discu țiilor privind propunerile de recomand ări și 
în vederea dezbaterilor din cadrul Consiliului European din iunie.  
Deschiderea procesului c ătre alți actori și sporirea angajamentului acestora : legitimitatea 
democratic ă a semestrului european a fost uneori pus ă sub semnul întreb ării. În ultimii ani, 
Comisia a instituit treptat un dialog mai aprofundat și permanent cu statele membre prin 
intermediul reuniunilor b ilaterale, al unor discu ții mai bine direc ționate în cadrul comitetelor 
Consiliului și al unor misiuni tehnice mai extinse. De asemenea, au existat îmbun ătățiri în 
ceea ce prive ște implicarea parlamentar ă. În ceea ce prive ște Parlamentul European, o 
implicare strâns ă a fost posibil ă prin intermediul dialogul economic introdus de pachetul de 
șase acte legislative, care prevede discu ții între Parlamentul European, pe de o parte, și statele 
membre, Consiliu, Comisie, Consiliul European și Eurogrup, pe de alt ă parte. În plus, 
Parlamentul a organizat dezbateri politice impor tante în momente cruciale ale semestrului 
european. Gradul de sensibilizare a parlamentelor na ționale privind semestrul european a 
sporit de-a lungul anilor, datorit ă punerii în aplicare a pachetului de dou ă acte legislative și a 
implicării mai directe a Comisiei prin prezent ări și dezbateri. În ciuda acestor evolu ții 
pozitive, dialogul poate fi în continuare aprofundat, nu numai cu parlamentele, ci și cu 
partenerii sociali. De exemplu, Comisia ar putea s ă inițieze dialoguri în viitor cu 
Parlamentul European și cu partenerii sociali la  nivel european înainte de prezentarea analizei 
anuale a cre șterii și să continue dezbaterea pe aceast ă temă după adoptarea acesteia. Pe baza 
analizei specifice fiec ărei țări, Comisia ar putea, de asemenea, ini ția dialoguri cu 
Parlamentul European pe teme referitoare la aspecte orizontale nou ap ărute și dialoguri la fel 
de relevante cu partenerii sociali, pentru a cunoa ște părerea acestora privind aspecte de 
actualitate specifice fiec ărei țări. 
 
22