ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
În sensul literei (c), produsele energetice și energia electrică utilizate de gospodăriile recunoscute ca fiind vulnerabile pot fi scutite pe o perioadă maximă de zece ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive . În sensul prezentului paragraf, „gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile afectate în mod semnificativ de impactul prezentei directive ceea ce, în sensul prezentei directive, înseamnă că se află sub pragul „riscului de sărăcie”, definit ca 60 % din mediana națională a venitului disponibil pe adult-echivalent.

În sensul literei (c), produsele energetice și energia electrică utilizate de gospodăriile recunoscute la nivel național sau regional ca fiind vulnerabile pot fi scutite. În sensul prezentului paragraf, „gospodării vulnerabile” înseamnă gospodăriile afectate în mod semnificativ de impactul prezentei directive ceea ce, în sensul prezentei directive, înseamnă că se află sub pragul „riscului de sărăcie”, definit ca 60 % din mediana națională a venitului disponibil pe adult-echivalent , iar consumul lor nu depășește minimul necesar pentru condiții de viață decente aplicabile regiunii respective . „Gospodării vulnerabile” înseamnă, de asemenea, gospodăriile care se confruntă cu sărăcia energetică sau gospodăriile, inclusiv cele cu venituri sub medie, care sunt afectate în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii clădirilor și transporturilor în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE .
(1) Costurile de investiții angajate în condiții de eficiență, care exclud costurile de întreținere, legate de un proiect de interes comun care se încadrează în categoriile stabilite la punctul 1 literele (a), (b), (c) , (d), (e) și 2 litera (a) din anexa II și de proiectele de interes comun care se încadrează în categoria stabilită la punctul 3 din anexa II și la punctul 1 litera (c) din anexa IV , dacă sunt de competența autorităților naționale de reglementare, sunt suportate de operatorul de rețea respectiv sau de inițiatorii proiectului de infrastructură de transport și/sau de distribuție din statele membre în care proiectul are un impact net pozitiv și, în măsura în care nu sunt acoperite de venituri rezultate din gestionarea congestiilor sau de alte taxe, se plătesc de către utilizatorii rețelei prin tarifele de acces la rețea în statul membru sau în statele membre respective.
34.

salută decizia COP 26 de a consolida Parteneriatul de la Marrakech pentru acțiuni climatice globale ca spațiu de încurajare a actorilor nestatali să ia măsuri imediate în domeniul climei; salută continuarea inițiativei „Obiectivul zero” ( Race to Zero ) și „Lupta pentru reziliență” ( Race to Resilience ) ca inițiative-cheie pentru a sprijini și a prezenta acțiuni ambițioase ascendente în domeniul climei, facilitând, în același timp, raportarea și evaluarea angajamentelor de către părți interesate neparticipante;
Ambiția sporită a Uniunii în materie de climă și energie necesită o nouă viziune pentru clădiri: clădirea cu emisii zero, a cărei cerere de energie foarte scăzută este acoperită integral de energie din surse regenerabile, atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic. Toate clădirile noi ar trebui să fie clădiri cu emisii zero, iar toate clădirile existente ar trebui transformate în clădiri cu emisii zero până în 2050.

Urgența climatică și ambiția sporită a Uniunii în materie de climă și energie necesită o nouă viziune pentru clădiri: clădirea cu emisii zero, a cărei cerere de energie foarte scăzută este acoperită integral de energie din surse regenerabile, atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic. Toate clădirile noi ar trebui să fie clădiri cu emisii zero, iar toate clădirile existente ar trebui renovate în cursul deceniului actual în clădiri cu emisii zero pentru a evita dependența de carbon până în 2050 și pentru a reduce costurile de renovare .
77.

reamintește că criminalitatea organizată reprezintă o amenințare serioasă pentru siguranța din spațiul Mării Baltice. Asociațiile criminale procedează într-un mod din ce în ce mai rafinat și din ce în ce mai mult la nivel transfrontalier. Statele riverane Mării Baltice trebuie, de aceea, să acționeze în continuare decis în lupta împotriva criminalității organizate, a traficului de droguri și a traficului de ființe umane în regiune. Acest lucru ar trebui subliniat în strategia privind Marea Baltică. Există deja o cooperare polițienească regională în cadrul „Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region” (BSTF). La această cooperare participă și Norvegia, Islanda și Rusia, precum și Europol și Interpol. În cadrul Strategiei Mării Baltice, ar trebui consolidată această cooperare ca o completare a cooperării care se desfășoară în cadrul UE;
28.

subliniază că transportul şi protecţia mediului nu trebuie să se excludă reciproc, ci dimpotrivă trebuie să fie asociate; evidenţiază că cel mai important obiectiv ar trebui să îl constituie dezvoltarea durabilă a regiunii Dunării şi aplicarea principiilor fundamentale din „Declaraţia comună privind navigaţia interioară şi protecţia mediului în bazinul Dunării” a Comisiei internaţionale pentru protecţia Dunării (International Commission for the Protection of the Danube River - ICPDR) şi a Comisiei internaţionale pentru bazinul râului Sava (International Sava River Basin Commission - ISRBC);
37.

consideră că programul Erasmus for all trebuie pus în valoare și susținut, împreună cu bunele practici deja existente în domeniul schimburilor între tineri, așa cum se întâmplă în cazul programului Eurodissey, promovat de rețeaua Adunarea regiunilor europene (ARE);
26.

reamintește că îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate este un obiectiv-cheie al Strategiei Europa 2010, fiind susținută prin diverse inițiative emblematice (O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă, Platforma de combatere a sărăciei, Agenda digitală) și printr-o gamă largă de instrumente financiare ale UE la care au acces autoritățile locale și regionale, astfel cum se menționează în broșura pregătită de Comitetul Regiunilor în parteneriat cu Comisia Europeană și cu AGE Platform Europe intitulată „How to promote active ageing in Europe - EU support to local and regional actors”, publicată în septembrie 2011 ca o contribuție la Anul european 2012 (3);
24.

regretă că plafonul CFM pentru creditele de angajament (960 miliarde EUR) este cu 34 de miliarde sub nivelul perioadei 2007-2013, tocmai într-o perioadă în care Europa are nevoie de mijloacele necesare pentru a depăși criza actuală într-un mod coordonat, și că acest plafon de 960 de miliarde de euro este cu 80 de miliarde sub nivelul propunerii inițiale a Comisiei;
39.

consideră că reprezentanților autorităților locale și regionale trebuie să li se dea posibilitatea de a crea structuri pentru schimbul de experiență cu privire la practici în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al beneficiilor sociale, pentru ca dimensiunea locală a politicii de integrare să aibă mai multă vizibilitate. Existența unui for pentru schimbul de experiență reprezintă o condiție sine qua non pentru crearea unei politici dinamice în materie de integrare în Uniune, care să garanteze drepturile migranților. Pe termen lung, un astfel de for ar contribui la reducerea diferențelor dintre statele membre în materie de politici de integrare;
31.

are convingerea că dezvoltarea unei regiuni necesită o abordare integrată în materie de politici publice. Cu toate acestea, în pofida adoptării cadrului strategic comun pentru perioada 2014-2020, abordarea multifonduri lipsește din comunicarea Comisiei; or, totodată, resursele alocate în cadrul fondurilor agricole europene s-ar putea dovedi insuficiente pentru a face față provocărilor cu care se confruntă pădurile. Comitetul propune ca posibilitatea acordată statelor membre de a adopta programe operaționale multifonduri (FEADR, FEDER, FSE, Fondul de coeziune) să nu fie limitată numai la „dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității”, ci să fie extinsă la „investițiile teritoriale integrate”. Comitetul invită părțile interesate să valorifice programul „Orizont 2020”, care stabilește condițiile de dezvoltare a tehnologiei forestiere prin intermediul cercetării și inovării;
49.

observă că multe dintre orașele europene au lansat din proprie inițiativă programe ambițioase și proiecte practice de încetinire a schimbărilor climatice. Exemple internaționale de proiecte locale includ Local Agenda 21 (Agenda locală 21) – lansată în 1992 în cadrul Summitului Pământului, care a făcut posibil ca, în ultimele două decenii, în jur de zece mii de guverne locale să dezvolte politici și acțiuni în ce privește dezvoltarea durabilă și, mai precis, îmbunătățirea calității mediului, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și adaptarea la schimbările climatice –, Climate Alliance (Alianța pentru climă) și Cities for Climate Protection (Orașe pentru protecția climei) din cadrul ICLEI. Grupul Energy Cities (Orașele energiei) desfășoară o activitate utilă cu privire la anumite chestiuni energetice. Programul European Energy Award pentru localități eficiente din punct de vedere energetic, prin abordarea sa globală, stimulează localitățile să atingă un nivel mai ridicat al eficienţei energetice, al protecţiei climei și să recurgă la resurse de energie regenerabile. La acest program participă deja peste 1 000 de localități. CLRE a redactat o publicație pentru factorii de decizie locali intitulată „Save energy, save the climate, save money” (Să economisim energie, să cruțăm clima, să economisim bani). Ca exemplu pentru numeroasele inițiative locale de atingere a neutralității în materie de emisii de dioxid de carbon ar putea fi menționat planul localității suedeze Växjö de a-și reduce emisiile de dioxid de carbon cu 100% până în 2030. Și în Finlanda, 14 localități implicate în proiectul HINKU orientat către atingerea neutralității în materie de emisii de dioxid de carbon colaborează cu întreprinderile locale, factorii politici și locuitorii cu scopul de a realiza o reducere cu 80% a emisiilor, promovând totodată economia ecologică. Campania localităților pentru protecția climei (CCP Finlanda) include 53 de autorități locale, iar 115 autorități locale au o strategie in domeniul climei. Inițiativa Convenția primarilor include mii de orașe care au planuri de acțiune durabile în domeniul energiei și programe de reducere a emisiilor. Multe agenții pentru energie locale și regionale înființate cu fonduri europene contribuie în prezent la furnizarea de consultanță în domeniul energiei;
13.

consideră că extinderea serviciilor mobile de sănătate ar putea avea un impact pozitiv asupra antreprenoriatului și ocupării forței de muncă în regiuni. Aceasta ar contribui și la dezvoltarea unor servicii care pot fi puse la dispoziție atât la nivel național, cât și la nivel internațional. Pentru a stimula și mai mult spiritul antreprenorial, ar trebui lansate diferite inițiative, de exemplu sub forma unor formări și calificări profesionale, prin organizarea de competiții între întreprinderi și consultări privind modalitățile de intrare pe piață. În plus, pentru a putea dezvolta servicii pentru schimbul de date cu profesioniștii din domeniul social și al sănătății, antreprenorii au nevoie de clarificări suplimentare privind standardele tehnice și terminologia utilizată de către actorii din sectorul social și al asistenței medicale. Activitatea de dezvoltare trebuie să stea sub semnul cooperării efective dintre sectoarele public și privat;
5.

subliniază importanța identificării tendințelor și provocărilor mondiale cu suficient timp înainte pentru a putea adapta politicile publice în mod corespunzător. Salută, în acest sens, diversele rapoarte prospective elaborate de instituțiile europene și evidențiază studiul CoR intitulat „Challenges at the Horizon 2025 – Key trends and Impact on the LRAs” (1) (Provocări în perspectiva anului 2025 – principalele tendințe și impactul asupra ALR);
31.

este în favoarea unei mai bune evaluări ex ante, pentru a se evita dezamăgirea la final. În situația actuală nu are loc decât o evaluare ex post, după înregistrare și după colectarea semnăturilor;
11.

CoR solicită CE să se mobilizeze pentru luarea în considerare, în cadrul noului acord, a eforturilor cuantificabile ale orașelor și regiunilor în contribuțiile naționale (sub aspectul reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră, al economiilor de energie și al energiei din surse regenerabile). Comisia se poate baza în special pe lucrările Pactului statelor și regiunilor (Compact of States and Regions), ale Convenției primarilor și ale Pactului primarilor (Compact of Mayors), care includ toate angajamente clare, precise și transparente ale orașelor și regiunilor din Europa și din întreaga lume. CoR este de părere că se impune instituirea de condiții adecvate (reglementare și mecanisme financiare), care să permită optimizarea acțiunilor întreprinse de orașe și regiuni.
11.

În plus, este important ca Comisia Europeană să joace un rol puternic și obligatoriu din punct de vedere juridic în ceea ce privește coordonarea. Aceasta include numirea prim-vicepreședintelui în funcția de coordonator al Agendei urbane a UE; prin funcția sa, el ar fi garantul unei legături puternice cu agenda pentru o mai bună legiferare. În plus, această coordonare ar putea contracara abordarea fragmentată a orașelor, care rezultă din perspectiva tehnică a diferitelor direcții generale. Astfel, „orașele inteligente” și, în cazul zonelor rurale, „regiunile inteligente” ar depăși statutul de „orașe inteligente din punct de vedere tehnologic”, transformându-se în orașe inteligente inclusiv din punct de vedere social. Este nevoie, de asemenea, în cadrul Agendei urbane a UE, de o politică integrată, prin coordonarea inițiativei „Orașe inteligente” cu strategiile de specializare inteligentă (RIS3). O abordare holistică este esențială, mai ales în lumina provocărilor actuale, cum ar fi fluxul de refugiați și necesitățile de integrare adiacente. În plus, includerea Agendei urbane în Programul de lucru anual al Comisiei Europene este un alt element important. Acest element are, de asemenea, rolul de a asigura transparența și caracterul obligatoriu al procesului.
9.

observă că, indiferent dacă primirea refugiaților are loc în tabere sau în afara acestora, în toate cazurile, sosirea unui mare număr de refugiați are un impact major asupra comunităților-gazdă, care se traduce printr-o presiune sporită asupra serviciilor de bază, cum ar fi proviziile de apă potabilă, învățământul și asistența medicală, asupra protecției mediului (deșeuri și ape reziduale), precum și asupra accesului pe piața forței de muncă etc.;
17.

subliniază că este necesar să se clarifice mai bine parametrii în care va avea loc digitalizarea operelor aflate în afara circuitului comercial și punerea lor la dispoziție pe întreg teritoriul UE. Se solicită, în special, să se țină seama de unele dintre soluțiile prezentate în comun de o serie de autori, editori și organisme de gestiune colectivă în lucrarea Memorandum of Understanding – Key Principles on the Digitisation and Making Available of Out-of-Commerce Works (Memorandum de înțelegere – Principii fundamentale în materie de digitalizare și punere la dispoziție a operelor aflate în afara circuitului comercial) (6): de exemplu, remunerarea titularilor de drepturi într-un mod care să asigure protecția rolului cultural și instituțional al acestora;
5.

de asemenea, susține Comisia în urmărirea obiectivului său de combatere a fraudei. Numeroasele cazuri de fraudă reflectă deficiențele sistemului actual și antrenează în fiecare an pierderi semnificative de venituri pentru statele membre; pagubele suportate de UE sunt estimate la 170 de miliarde EUR pe an. Acest fenomen are repercusiuni negative asupra bugetelor sectorului public, inclusiv asupra celor ale autorităților locale și regionale din unele state membre, precum și asupra capacității lor de a furniza servicii de calitate; ca atare, îndeamnă statele membre să întocmească și să publice statistici cu privire la frauda transfrontalieră în domeniul TVA;
39.

consideră că pragul de scutire de la obligația de notificare în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE pentru ajutoarele de stat sub formă de compensații pentru întreprinderile însărcinate cu furnizarea SIEG, de doar 15 milioane EUR pe an, ar trebui să fie fixat la nivelul valabil inițial, aplicat până în anul 2011, de 30 de milioane EUR pe an;
8.

recomandă ca simplificarea să fie abordată în mod sistematic; ca atare, consideră că ar fi judicios să se prezinte în acest scop o metodologie de urmat, însoțită de indicatori pentru măsurarea gradului de implementare și a succesului; în acest context, ar trebui să se facă distincția între două tipuri de rezultate: pe de o parte, cele care permit punerea în aplicare fără întârziere a cunoștințelor și soluțiilor propuse și, pe de altă parte, cele care vor fi utilizate în următoarea perioadă de programare. Pentru perioada de programare actuală, având în vedere că programele operaționale sunt în curs de implementare, nu este realist să se efectueze modificări legislative de amploare, din motive de securitate juridică. Cu toate acestea, ar trebui avute în vedere măsuri imediate, prin modificarea practicilor de implementare și a cerințelor fără caracter juridic, printr-o mai bună cooperare și o îndrumare mai eficientă, precum și prin modificări minore aduse cadrului legislativ al politicii de coeziune și legislației conexe. De asemenea, procesul de simplificare ar trebui să fie structurat pe teme (transporturi, mediu etc.), pe fonduri și pe repartizarea acestora (FEDR, FSE etc.), pe niveluri (național, regional, urban, local și cel al comunității) și în funcție de actorii implicați (publici, privați, ONG-uri etc.). În cadrul acestui proces, este necesar să se evidențieze legăturile și consecințele posibile, atât în interiorul acestei structuri, cât și în afara ei și să se pună accentul pe simplificarea raporturilor interinstituționale între diversele niveluri care participă la punerea în aplicare;
20.

recomandă ca, în ceea ce privește implicarea nivelurilor subnaționale de guvernare, codul de conduită să prevadă că: (a) fiecare stat membru instituie acorduri permanente de participare a autorităților locale și regionale de-a lungul întregului proces al semestrului european, proporțional cu competențele autorităților locale și regionale, luând în considerare dispozițiile constituționale relevante și practicile obișnuite; fiecare stat membru stabilește propriul său mod de aplicare și propriul său calendar de lucru, precum și criteriile de identificare a organizațiilor care reprezintă autoritățile locale și regionale, în mod similar cu codul european de conduită privind parteneriatul, adoptat în cadrul politicii de coeziune a UE; (b) acordurile permanente menționate mai sus oferă autorităților locale și regionale, în special, posibilitatea de a revizui raportul de țară, de a împărtăși concluziile și răspunsul lor politic, de a participa la pregătirea programului național de reformă și de a prezenta punctele lor de vedere pe marginea proiectului de recomandări specifice fiecărei țări; (c) aceste măsuri includ, de asemenea, dispoziții referitoare la implicarea autorităților locale și regionale în punerea în aplicare a măsurilor de politică relevante, a programelor naționale de reformă și a recomandărilor specifice fiecărei țări; (d) organizațiile reprezentative ale autorităților locale și regionale care au fost identificate ca interlocutori pentru punerea în aplicare a codului de conduită se vor întâlni cu Comisia Europeană în timpul vizitelor și consultărilor pe care aceasta le organizează în fiecare țară la începutul semestrului european; organizațiile-umbrelă din UE care reprezintă autoritățile locale și regionale iau parte la un dialog structurat cu Comisia Europeană, în mod similar cu „dialogul structurat” dintre partenerii fondurilor ESI (4); (e) CoR contribuie la monitorizarea dimensiunii teritoriale a semestrului european prin furnizarea de analize teritoriale bazate pe principalele documente ale semestrului european (analiza anuală a creșterii, rapoartele de țară, programele naționale de reformă și recomandările specifice fiecărei țări) și de evaluări politice la începutul și la sfârșitul semestrului european; (f) în evaluările politice de la începutul și sfârșitul semestrului european, Parlamentul European ține seama de dimensiunea teritorială a semestrului; în plus, Parlamentul cooperează cu CoR la monitorizarea semestrului european: în acest scop, CoR va fi invitat să participe la săptămâna interparlamentară de la începutul fiecărui an și la o audiere, înainte ca Parlamentul să publice în toamnă evaluarea sa finală a semestrului european;
17.

propune evaluarea avantajelor și costurilor posibile ale înființării, în marile centre urbane, a unor observatoare ale factorilor determinanți ai sănătății (în conformitate cu definiții și metodologii europene armonizate), adică ale unor centre de informare pe teme de sănătate în toate politicile (focal points on Health In All Policies), care să permită accesul autorităților locale și regionale la bune practici, studii de caz, rapoarte, posibilități de finanțare în materie etc.;
35.

Comitetul invită Comisia Europeană să găsească o alternativă la standardul de monitorizare „totul sau nimic” (one out, all out) în cadrul Directivei DCA. Principiul „totul sau nimic” oferă o imagine mai puțin clară a situației ecologice și chimice reale și a eforturilor deja depuse pentru îmbunătățirea calității apei. Pentru a menține gradul de acceptare a măsurilor necesare este necesar să se dezvolte un instrument de monitorizare care recunoaște rezultatele deja obținute în statele membre;
12.

Studiul The potential of closing missing links of small scale infrastructure in Europe’s border regions for growth and employment (2) prezintă o serie de studii de caz care susțin acest punct de vedere.
9.

subliniază că, din punctul de vedere al cetățenilor UE, o valoare adăugată europeană indiscutabilă constă în îmbunătățirea calității vieții în fiecare localitate și în UE în general. Creșterea nivelului de trai în localități reprezintă o condiție esențială pentru implementarea cu succes a tuturor celorlalte politici ale UE. Această valoare adăugată europeană poate fi asigurată – într-o măsură limitată – prin intermediul unei abordări sectoriale, dar și – foarte eficient – apelând la priorități regionale orizontale, cum ar fi: calitatea vieții în localități (altfel spus, mobilitatea locală și regională, în special mobilitatea forței de muncă, ocuparea forței de muncă și capacitatea de inserție profesională, serviciile sociale și culturale, incluziunea și integrarea, securitatea etc.), „comunitățile inteligente”, utilizarea potențialului local de natură economică și de altă natură etc. Stabilirea unor priorități sectoriale pentru a răspunde celor mai importante necesități din punctul de vedere al cetățenilor poate avea – și are – doar efecte reduse, și, deoarece aceste priorități nu sunt adaptate la condițiile locale, ele stârnesc adesea îndoieli (în multe cazuri justificate) în rândul cetățenilor cu privire la avantajele oferite, nu numai lor, ci și UE în ansamblu. Prin urmare, pentru a obține ceea ce reprezintă o valoare adăugată concretă pentru cetățenii UE, numai o abordare teritorială integrată care ține seama de condițiile locale se poate dovedi de folos, spre deosebire de o abordare sectorială sau națională;
46.

salută faptul că normele privind ajutoarele de stat sunt suficient de flexibile pentru a permite statelor membre să ofere asistență cetățenilor vulnerabili, micilor întreprinderi confruntate cu dificultăți, precum și depunătorilor, fără ca această asistență să fie considerată ajutor de stat, lucru confirmat de Comisie în deciziile sale referitoare la „Cyprus State grant Scheme to borrowers and micro-companies” (acordarea de sprijin de către statul cipriot pentru debitori și microîntreprinderi) (7) și „Resolution of the Cooperative Bank of Peloponnese” (Rezoluția Băncii cooperative din Peloponez, Grecia) (8);