Raportul special Sprijinul acordat prin 
intermediul fondurilor 
politicii de coeziune 
pentru producerea de 
energie din surse 
regenerabile  – a permis 
acesta obținerea unor 
rezultate bune?RO 2014  nr. 06
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2014
ISBN 978-92-872-0410-3
doi:10.2865/85727
© Uniunea Europeană, 2014
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
RO 2014  nr. 06
Raportul special Sprijinul acordat prin 
intermediul fondurilor 
politicii de coeziune 
pentru producerea de  
energie din surse 
regenerabile  – a permis 
acesta obținerea unor 
rezultate bune?
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4)  
al doilea paragraf TFUE]
02
 Cuprins
Puncte
 Glosar și abrevieri
I-VIII  Sinteză
1-11 Introducere
1-3 Energia din surse regenerabile
4-6 Obiectivele politicii UE – obiectivul stabilit pentru 2020 în materie de energie din surse 
regenerabile
7 Barierele din calea dezvoltării energiei din surse regenerabile
8 Sprijinul financiar acordat prin politica de coeziune pentru energia din surse regenerabile
9-11 Gestiune partajată
12-13  Sfera și abordarea auditului
14-47  Observații
14-16  Proiectele auditate reușesc să obțină realizările preconizate  …
14-16  Imaginea de ansamblu obținută de Curte este aceea a unor proiecte bine planificate, care livrează realizări 
conform planului
17-21  … dar întâmpină anumite dificultăți în ceea ce privește implementarea
17-21  Se pot aduce în continuare îmbunătățiri în toate etapele proiectelor  – începând de la organizarea 
achizițiilor, continuând cu exploatarea proiectelor și terminând cu monitorizarea și evaluarea acestora
22-25  … iar rezultatele nu sunt măsurate corespunzător sau proiectele nu reușesc, în majoritatea 
cazurilor, să își atingă obiectivele asumate în materie de producere a energiei
22-23  Se pot aduce îmbunătățiri în ceea ce privește colectarea datelor și raportarea în legătură cu energia din 
surse regenerabile
24-25  Nu întotdeauna se obțin rezultatele preconizate ale proiectelor
26-31  Principiul raportului cost-eficacitate nu este pe deplin luat în considerare la planificarea 
proiectelor din domeniul energiei din surse regenerabile
26-27 Raportul cost-eficacitate – unul dintre principalele obiective vizate de cheltuielile UE
28-31 Ar trebui să se pună un mai mare accent pe raportul cost-eficacitate încă din etapele incipiente
03 Cuprins
32-40  … și este loc de îmbunătățiri, de asemenea, în ceea ce privește finanțarea unor proiecte de 
producere a energiei din surse regenerabile cu un mai bun raport cost-eficacitate
41-47  Valoarea adăugată a UE pe care au adus-o fondurile politicii de coeziune a fost una limitată – 
proiectele privind energia din surse regenerabile nu și-au adus pe deplin contribuția la 
îndeplinirea obiectivelor UE în materie de energie
48 -54 Concluzii și recomandări
 Anexa  I –  Privire de ansamblu asupra progreselor înregistrate de statele membre în 
direcția atingerii obiectivului stabilit pentru 2020 în materie de energie din surse 
regenerabile
 Anexa  II –  Alocarea fondurilor politicii de coeziune (FEDER și Fondul de coeziune 2007-2013) 
pentru proiectele privind energia din surse regenerabile și pentru proiectele 
selectate din perioada 2007-2012
 Anexa  III –  Lista proiectelor privind producerea de energie din surse regenerabile care au făcut 
obiectul auditului
 Anexa  IV –  Evaluare sintetică a rezultatelor produse de proiectele privind energia din surse 
regenerabile
 Răspunsurile Comisiei
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
04
 Glosar  
și abrevieri
CO2: Dioxid de carbon
Directiva privind energia din surse regenerabile : Directiva 2009/28/CE din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării 
energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE.
„Efect de balast” (efect deadweight ): „Efectul de balast” se produce atunci când se acordă finanțare pentru sprijinirea unui 
beneficiar care ar fi luat decizia de a investi în proiect și în lipsa ajutorului. În acest caz, rezultatul observat nu poate fi pus pe 
seama politicii, iar ajutorul plătit acestui beneficiar nu a produs niciun efect direct.
E-SRE : Energie din surse regenerabile de energie – energie din surse regenerabile nefosile, respectiv eoliană, solară, 
aerotermală, geotermală, hidrotermală și energia oceanelor, energia hidroelectrică, biomasă, gaz de fermentare a deșeurilor, 
gaz provenit din instalațiile de epurare a apelor uzate și biogaz:
 οEnergie geotermală  înseamnă energia stocată sub formă de căldură sub stratul solid al suprafeței terestre.
 ο Biomasă  înseamnă fracțiunea biodegradabilă a produselor, a deșeurilor și a reziduurilor de origine biologică din agricultură 
(inclusiv substanțe vegetale și animale), silvicultură și industriile conexe, inclusiv pescuitul și acvacultura, precum și 
fracțiunea biodegradabilă a deșeurilor industriale și municipale.
 ο Energia solară  înseamnă lumina și căldura radiate de soare și valorificate folosind o serie de tehnologii, cum ar fi instalațiile 
solare de producere a energiei termice, celulele solare fotovoltaice și energia electrică termo-solară.
 ο Energia eoliană  înseamnă transformarea energiei cinetice a vântului într-o formă utilă de energie, de exemplu, utilizarea 
turbinelor eoliene pentru a produce energie electrică.
 οHidroenergia  este transformarea energiei cinetice provenite din apa aflată în curgere sau în cădere în energie electrică.
FEDER : Fondul european de dezvoltare regională
Obiective stabilite pentru 2020 în materie de E-SRE : Directiva 2009/28/CE privind energia din surse regenerabile, care 
trebuia să fie transpusă de statele membre până în decembrie 2010, stabilea obiective naționale obligatorii pentru toate statele 
membre, astfel încât, până în 2020, să se atingă o pondere de 20 % a energiei din surse regenerabile la nivelul UE și o pondere 
de 10 % a energiei din surse regenerabile utilizate în sectorul transporturilor în fiecare stat membru.
Raport cost-eficacitate : Se referă la capacitatea sau potențialul unei entități auditate ori al unei activități, al unui program sau 
al unei operațiuni auditate de a obține anumite rezultate cu un cost rezonabil. Analizele raportului cost-eficacitate sunt studii 
referitoare la relația dintre costul proiectului și rezultatele acestuia, relație exprimată sub forma costului per unitate de rezultat 
obținut1. Acest concept este subliniat și în normele financiare ale UE (a se vedea punctul 6).
1 ISSAI 3000: Standards and guidelines for performance auditing based on INTOSAI’s Auditing Standards and practical experience  (Standarde și orientări privind 
efectuarea auditului performanței, bazate pe standardele de audit și experiența practică a INTOSAI).
05 Glosar și abrevieri 
Tarif fix : Un mecanism din cadrul politicii de energie destinat să accelereze investițiile în tehnologiile din domeniul energiei 
din surse regenerabile prin oferirea unor contracte pe termen lung pentru producătorii de energie din surse regenerabile, de 
regulă, contracte care se bazează pe costul de producție aferent fiecărei tehnologii.
Unități de măsurare a energiei :
 οGW, MW, kW  – Giga/mega/kilowatt
 οGWh, MWh, kWh  – Giga/mega/kilowatt-oră
 οkWp  – Producție de energie maximă – puterea nominală a modulului fotovoltaic
Valoarea adăugată a Uniunii Europene (UE) : La nivel general, valoarea adăugată a Uniunii Europene este valoarea generată în 
urma unei intervenții a UE, în plus față de valoarea care ar fi putut fi obținută doar prin acțiunea statului membru în cauză.
06
 Sinteză
I
Auditul a avut ca scop să determine dacă s -au obținut rezul -
tate bune în urma utilizării celor mai importante două surse 
de finanțare dintre programele de cheltuieli ale UE care 
acordă sprijin pentru promovarea energiei din surse regene -
rabile  – și anume, Fondul european de dezvoltare regională 
și Fondul de coeziune (fondurile politicii de coeziune).
II
În perioada de programare 2007-2013, au fost alocate 
aproximativ 4,7 miliarde de euro pentru energia din surse 
regenerabile. Curtea a examinat dacă fondurile acordate în 
această perioadă au fost alocate unor proiecte de producere 
a energiei din surse regenerabile bine prioritizate și mature, 
cu obiective raționale și cu un bun raport cost -eficacitate, 
precum și gradul în care aceste fonduri au reușit să contri -
buie la îndeplinirea obiectivului în materie de energie din 
surse regenerabile (E -SRE) stabilit pentru 2020 la nivelul de 
ansamblu al UE.
III
Curtea a constatat că cele 24 de proiecte de producere 
a E-SRE care au făcut obiectul auditului2 au reușit să obțină 
realizările preconizate. Cele mai multe dintre proiectele 
auditate de producere a E -SRE erau suficient de mature și 
gata de implementare atunci când au fost selectate. Nu s -au 
înregistrat depășiri semnificative ale costurilor sau întârzieri 
majore în derularea proiectelor, iar capacitățile de producție 
de E -SRE au fost instalate și au intrat în funcțiune conform 
planificării. Nu au fost descoperite riscuri majore la adresa 
sustenabilității lor tehnice.
2 Rezultatele auditului au fost obținute pe baza examinării a 24 de 
proiecte finalizate de producere a E -SRE, derulate în cadrul a nouă 
programe operaționale finanțate prin FEDER sau Fondul de coeziune, 
în Malta, Austria, Polonia, Finlanda și Regatul Unit. Sectoarele în 
care erau desfășurate proiectele în cauză erau biomasa, energia 
fotovoltaică, energia termică solară și energia eoliană.IV
Obiectivele în materie de producție de energie au fost 
atinse (sau aproape atinse) și măsurate corespunzător 
în cazul unei treimi din proiectele care au făcut obiectul 
auditului. Curtea a constatat că, per ansamblu, fondurile 
cheltuite prin intermediul politicii de coeziune pentru spri -
jinirea proiectelor de producere a E -SRE au contribuit într -o 
măsură limitată la îndeplinirea obiectivului stabilit la nivelul 
UE pentru 2020 în materie de E -SRE, deoarece:
 οraportul cost -eficacitate nu a constituit un principiu di -
rector pentru planificarea și implementarea proiectelor 
de producerea a E -SRE și
 οfondurile politicii de coeziune au avut o valoare adăuga -
tă limitată la nivelul UE.
V
La un nivel mai aprofundat, Curtea a constatat că este 
în continuare necesar să se aducă îmbunătățiri în statele 
membre în care s -a desfășurat auditul: unele proceduri 
de achiziții nu au asigurat transparența totală, caracterul 
echitabil și eficiența în selecția contractanților; pregătirea 
proiectelor a fost insuficientă, astfel încât nu s -a putut 
asigura o monitorizare și evaluare eficace; programele nu 
explicau cum ar putea fondurile UE să contribuie într -un 
mod eficient din punctul de vedere al costurilor la atingerea 
obiectivelor în materie de E -SRE; raportul cost -eficacitate al 
măsurilor implementate în diferitele sectoare de E -SRE nu 
a fost întotdeauna luat în considerare la alocarea bugetelor; 
și programele nu au stabilit indicatori de performanță în 
vederea monitorizării și evaluării.
VI
Curtea concluzionează că sunt necesare anumite 
îmbunătățiri dacă se dorește ca finanțarea acordată în 
cadrul acestor programe să aducă contribuția maximă 
posibilă la realizarea obiectivelor stabilite pentru 2020 în 
materie de E- SRE.
Sinteză 07
VII
Cheltuielile efectuate în cadrul politicii de coeziune aduc, în 
general, beneficii pentru economia globală și, deși măsu -
rarea directă a creșterii economice și a locurilor de muncă 
create – care sunt obiectivele generale ale politicii de coe -
ziune – nu intrau în sfera acestui audit, Curtea și -a formulat 
observațiile și recomandările și din perspectiva îndeplinirii 
acestor obiective politice.
VIII
În vederea unei posibile intensificări a utilizării fondu -
rilor UE pentru promovarea E -SRE în perioada de pro -
gramare 2014 -2020, Curtea formulează următoarele 
recomandări:
Recomandarea 1
Prin stabilirea unor orientări pentru elaborarea programe -
lor și pentru conceperea și selecția proiectelor, precum și 
prin specificarea unor condiții pentru punerea la dispoziție 
a fondurilor în vederea investițiilor în producerea de E -SRE, 
Comisia ar trebui:
 οsă se asigure că, în viitor, elaborarea programelor din 
domeniul E -SRE care beneficiază de cofinanțare prin 
fondurile politicii de coeziune ține cont de principiul 
rentabilității, astfel încât să se evite apariția efectului de 
balast. Programele trebuie să se bazeze pe o evaluare 
corespunzătoare a nevoilor, pe o prioritizare a tehnolo -
giilor celor mai rentabile (fără a face însă discriminare 
între diferitele sectoare de E- SRE) și pe identificarea 
modalității considerate a aduce contribuția optimă la 
îndeplinirea obiectivului stabilit pentru 2020 la nivelul 
UE. Este necesar să se stabilească obiective în materie 
de producere a E -SRE care să fie adecvate în raport cu 
bugetul, precum și criterii de selecție pentru proiecte 
care să pună accentul pe raportul cost -eficacitate al 
rezultatelor obținute în ceea ce privește energia produsă 
(evitând deci acordarea unor finanțări inutil de mari pen -
tru proiecte). Comisia ar trebui, de asemenea, să promo -
veze instituirea unui cadru de reglementare mai stabil și 
mai previzibil pentru E -SRE în general, precum și a unor 
proceduri mai facile pentru integrarea energiei electrice 
produse din surse regenerabile în rețelele electrice.
 οsă promoveze instituirea de către statele membre a unui 
cadru de reglementare stabil și previzibil pentru E -SRE 
în general, precum și a unor proceduri mai facile pentru 
integrarea energiei electrice produse din surse regenera -
bile în rețelele electrice.Recomandarea 2
Statele membre ar trebui să stabilească și să aplice, pe baza 
orientărilor oferite de Comisie, criterii minime cu privire la 
raportul cost -eficacitate, adaptate la circumstanțele proiec -
telor. De asemenea, statele membre ar trebui să sporească 
valoarea adăugată cu care contribuie fondurile politicii de 
coeziune, prin aducerea unor îmbunătățiri la nivelul imple -
mentării proiectelor de E -SRE, precum și prin monitorizare și 
evaluare și prin colectarea unui ansamblu de date măsurate 
cu privire la costurile de producere a energiei în toate sec -
toarele relevante de E -SRE.
08
 Introducere
Energia din surse 
regenerabile
01 
Energia produsă din surse regenerabile de 
energie (E -SRE) are o importanță deosebită 
pentru îmbunătățirea securității aprovizi -
onării cu energie în Uniunea Europeană, 
pentru reducerea dependenței UE de 
combustibilii fosili convenționali și de 
importurile de energie și pentru reduce -
rea emisiilor de gaze cu efect de seră. Se 
poate produce energie electrică și energie 
termică pornind de la o varietate de surse, 
precum soarele (energie solară concentra -
tă sau energie fotovoltaică), vântul [ener -
gia eoliană obținută cu ajutorul instalațiilor 
terestre ( onshore ) sau al instalațiilor în larg 
(offshore )], apa (sisteme hidroelectrice de 
dimensiuni mari și medii, precum și micro -
sisteme hidroelectrice), pământul (energia 
geotermală pentru electricitate sau ener -
gie termică) și biomasa (biomasă solidă, 
biolichide, gaz de depozit, fracțiunea 
biodegradabilă a deșeurilor industriale și 
municipale și biocombustibili lichizi).
02 
E-SRE joacă un rol important, în egală mă -
sură, pentru reducerea emisiilor de dioxid 
de carbon (CO2) și pentru consolidarea 
sustenabilității mediului. În plus, dez -
voltarea unor tehnologii legate de E -SRE 
are potențialul de a stimula economia și 
competitivitatea industrială a Europei și de 
a impulsiona ocuparea forței de muncă. Se 
preconizează că, pe termen mediu și lung, 
sursele regenerabile de energie vor fi com -
petitive din punct de vedere economic față 
de sursele convenționale de energie3.
03 
Dezvoltarea E -SRE este prevăzută la arti -
colul 194 alineatul (1) din Tratatul privind 
funcționarea Uniunii Europene în contex -
tul instituirii și al funcționării pieței interne 
și din perspectiva necesității de a conserva 
și a îmbunătăți mediul.Obiectivele politicii UE  – 
obiectivul stabilit pentru 
2020 în materie de ener -
gie din surse regenerabile
04 
UE își asumase, încă din 1997, un obiectiv 
privind o pondere a E -SRE de 12 % până 
în 2010. Consiliul Uniunii Europene (denu -
mit în continuare „Consiliul”) a stabilit un 
obiectiv obligatoriu la nivelul UE privind 
atingerea, până în 2020, a unei ponderi 
a E-SRE în consumul final brut de energie 
de 20 %, pe baza Foii de parcurs pentru 
energia regenerabilă elaborată de Comisie, 
document care prezintă o cale posibilă 
de integrare a energiilor regenerabile în 
politicile și piețele energiei din UE (a se ve -
dea anexa I  privind obiectivele naționale 
stabilite pentru 2020 în materie de E -SRE)4. 
Directiva privind energia din surse regene -
rabile adoptată în 2009 constituie cadrul 
cu forță juridică obligatorie pentru pro -
movarea surselor regenerabile de energie 
până în 20205:
 οPe lângă faptul că stabilește, pen -
tru 2020, un obiectiv global obliga -
toriu de 20 % pentru UE și obiective 
naționale obligatorii cuprinse între 10 
și 49 %, această directivă ameliorează 
cadrul pentru promovarea energiei 
electrice din surse de energie regene -
rabile (de exemplu, prin introducerea 
unor cerințe aplicabile statelor membre 
privind accesul la rețeaua de energie 
electrică și simplificarea procedurilor 
administrative).
 οDirectiva a prevăzut obligația statelor 
membre de a elabora planuri naționale 
de acțiune care să stabilească o foaie 
de parcurs pentru dezvoltarea surse -
lor regenerabile de energie și a creat 
mecanisme de cooperare între statele 
membre cu scopul de a contribui la 
atingerea obiectivului în materie de 
E-SRE într -un mod eficient din punctul 
de vedere al costurilor.3 COM(2010) 639 final din 
10 noiembrie  2010, intitulată 
„Energie 2020: Strategie 
pentru o energie competitivă, 
durabilă și sigură”.
4 COM(2006) 848 final din 
10 ianuarie  2007, intitulată 
„Foaie de parcurs pentru 
energia regenerabilă – 
Energiile regenerabile în 
secolul XXI: construirea unui 
viitor mai durabil”.
5 Directiva 2009/28/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 23 aprilie 2009 
privind promovarea 
utilizării energiei din surse 
regenerabile, de modificare 
și ulterior de abrogare 
a Directivelor 2001/77/CE 
și 2003/30/CE („Directiva 
privind energia din surse 
regenerabile”) (JO L 140, 
5.6.2009, p. 16).
09 Introducere
05 
Statele membre trebuie să se asigure 
că ponderea E -SRE în consumul lor de 
energie este cel puțin egală sau mai mare 
decât traiectoriile orientative introduse în 
vederea atingerii obiectivului stabilit pen -
tru 2020 în materie de E -SRE. Ele trebuie să 
raporteze Comisiei o dată la doi ani cu pri -
vire la punerea în aplicare a directivei și la 
progresele înregistrate în direcția atingerii 
obiectivelor lor individuale. Introducerea 
măsurilor referitoare la E -SRE trebuie să se 
desfășoare cu respectarea unui bun raport 
cost -eficacitate6. Comisia trebuie să elabo -
reze, până la 31 decembrie 2014, un raport 
privind progresele înregistrate în punerea 
în aplicare a Directivei privind energia din 
surse regenerabile7.
06 
În plus, normele financiare al UE prevăd că 
principiul eficacității din punctul de vedere 
al costurilor trebuie să constituie unul 
dintre factorii determinanți la luarea de -
ciziilor referitoare la cheltuielile publice8. 
Mai mult, Parlamentul European a subliniat 
necesitatea de a se identifica cele mai ren -
tabile surse regenerabile de energie și poli -
ticile de valorificare a potențialului acestor 
surse regenerabile care să aibă un raport 
optim cost -eficacitate9. Potrivit celui mai 
recent raport privind progresele înregistra -
te elaborat de Comisie10, se preconizează 
că obiectivul global al UE pentru 2020 va fi 
probabil depășit per ansamblu, în pofida 
faptului că nu toate statele membre erau în 
grafic, în 2012, în ceea ce privește îndepli -
nirea obiectivelor lor naționale obligatorii 
(a se vedea anexa I ). După publicarea cărții 
verzi din 2013, Comisia a formulat o serie 
de considerații inițiale pentru politica 
Uniunii în materie de schimbări climatice 
și de energie pentru perioada 2020-2030, 
propunând un obiectiv global obliga -
toriu la nivelul UE privind o pondere de 
27 % a energiei din surse regenerabile de 
energie11.Barierele din calea dez -
voltării energiei din surse 
regenerabile
07 
Pe lângă factorii exogeni (cum ar fi evoluția 
prețurilor la energie sau accesul la credite), 
există multiple alte obstacole de natură 
sectorială care frânează investițiile în sur -
sele regenerabile de energie pe teritoriul 
Uniunii și care nu au fost încă eliminate de 
statele membre și de Comisie12:
 οbariere de natură juridică și 
instituțională, de exemplu, prioritatea 
care se acordă la nivelul UE aspectelor 
legate de energie nu este întotdeau -
na reflectată la nivel local, regional și 
național, unde absența unor strategii 
clare de implementare și lipsa de 
flexibilitate din cadrul administrațiilor 
competente sau al sistemelor juridice 
naționale, precum și lipsa de claritate 
a cadrului legislativ și contractual în -
greunează promovarea E -SRE; proce -
durile complexe de autorizare și de 
avizare pentru planificarea, construcția 
și operarea instalațiilor pentru pro -
ducerea de E -SRE, la care se adaugă 
normele de mediu care descurajează 
promotorii de proiecte să lanseze pro -
puneri de proiecte fezabile (inexistența 
unui sistem administrativ eficace);
 οdificultăți în integrarea energiei electri -
ce din surse regenerabile în rețelele de 
transport sau de distribuție (probleme 
tehnice, infrastructură insuficientă, 
practicile discriminatorii care împiedică 
accesul la rețea, repartizarea costurilor 
între operatorii de rețea, stat și promo -
torii proiectelor, precum și lipsa unor 
activități de măsurare a producției de 
energie);
 οinstabilitatea sau imprevizibilitatea sis -
temelor de promovare sau de stimulare 
și o lipsă de informare a furnizorilor, 
a clienților și a operatorilor responsabili 
de instalare, care împiedică utiliza -
rea unor tehnologii cu un bun raport 
cost -eficacitate.6 Considerentele 9 și 41 ale 
Directivei privind energia din 
surse regenerabile.
7 Articolul 23 alineatul (8) 
litera (c) din Directiva privind 
energia din surse regenerabile.
8 Articolul 18 alineatul (1) 
litera (h) din Regulamentul 
delegat (UE) nr. 1268/2012 
al Comisiei din 
29 octombrie  2012 privind 
normele de aplicare 
a Regulamentului (UE, 
Euratom) nr. 966/2012 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului privind normele 
financiare aplicabile bugetului 
general al Uniunii (JO L 362, 
31.12.2012, p. 1).
9 Rezoluția Parlamentului 
European din 21 mai 2013 
referitoare la provocările și 
oportunitățile actuale pentru 
energia regenerabilă pe 
piața energetică europeană 
[2012/2259(INI)].
10 COM(2013) 175 final din 
27 martie 2013 „Raport 
privind progresele înregistrate 
în domeniul energiei 
regenerabile”.
11 COM(2013) 169 final din 
27 martie 2013, intitulată 
„Carte verde – Un cadru 
pentru 2030 pentru politici în 
domeniul climei și al energiei”. 
COM(2014) 15 final din 
22 ianuarie  2014, intitulată „Un 
cadru pentru politica privind 
clima și energia în perioada 
2020-2030”.
12 A se vedea, de exemplu, 
COM(2012) 271 final din 
6 iunie  2012 intitulată „Energia 
din surse regenerabile: 
o prezență majoră pe piața 
energetică europeană”, 
precum și rapoartele 
bienale privind progresele 
înregistrate din 2010  și 2012, 
COM(2011) 31 final 
din 31 ianuarie 2011 și 
COM(2013) 175 final din 
27 martie 2013. A se vedea, 
de asemenea, rapoartele 
asociațiilor europene din 
sectorul E -SRE [Consiliul 
european pentru energia 
regenerabilă ( European 
Renewable Energy Council  – 
EREC) și organizațiile membre 
ale acestuia], în special Analysis 
of deviation and barriers, 
2013 repor t , EREC, www.
keepontrack.eu/publications .
10 Introducere
Sprijinul financiar acordat 
prin politica de coeziune 
pentru energia din surse 
regenerabile
08 
Instrumentele politicii de coeziune – Fondul 
european de dezvoltare regională (FEDER) 
și Fondul de coeziune – sunt cele mai 
importante surse de finanțare dintre pro -
gramele de cheltuieli ale UE13 care acordă 
sprijin pentru promovarea E -SRE. În cursul 
perioadei de programare 2000-2006, au 
fost puse la dispoziție doar 600 de milioane 
de euro pentru a sprijini proiecte în acest 
sector, în timp ce, în perioada de programa -
re 2007-2013, au fost alocate aproximativ 
4,7 miliarde de euro pentru E -SRE, ceea ce 
denotă faptul că se acordă o importanță 
mult mai mare acestui domeniu de politici 
(a se vedea anexa II  pentru repartizarea 
acestei sume pe state membre). În perioada 
de programare 2014-2020, sprijinul acordat 
prin politica de coeziune pentru trecerea 
la o economie cu emisii scăzute de dioxid 
de carbon va continua să crească, putând 
să atingă, pentru ajutorul care va fi acordat 
prin FEDER, o valoare de cel puțin 27 de mili -
arde de euro14. Fondul de coeziune va putea 
aloca, și el, mai multe fonduri în acest scop.13 Alte programe ale UE care 
aveau ca obiectiv promovarea 
E-SRE în perioada de 
programare 2007-2013 au 
fost: Programul energetic 
european pentru redresare, 
Programul „Energie 
inteligentă – Europa” și 
programul -cadru de cercetare.
14 Regiunile vor trebui să 
investească o cotă minimă 
din resursele FEDER (de 
20 %, în cazul regiunilor mai 
dezvoltate, de 15 %, în cazul 
regiunilor de tranziție, și de 
12 %, în cazul regiunilor mai 
puțin dezvoltate) în scopul 
sprijinirii tranziției către 
o economie cu emisii scăzute 
de dioxid de carbon în toate 
sectoarele, inclusiv investițiile 
în E-SRE [articolul 4 alineatul (1) 
din Regulamentul (UE) 
nr. 1301/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului 
din 17 decembrie 2013 
privind Fondul european 
de dezvoltare regională 
și dispozițiile specifice 
aplicabile obiectivului 
referitor la investițiile pentru 
creștere economică și locuri 
de muncă și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1080/2006 (JO L 347, 
20.12.2013, p. 289)].
Cheltuielile prevăzute din fondurile politicii de coeziune pentru sursele 
regenerabile de energie – Date și cifre
 ο270,8 miliarde de euro – total alocări de la FEDER/Fondul de coeziune în perioada 2007-2013
 ο0,6 miliarde de euro – total alocări de la FEDER/Fondul de coeziune pentru E -SRE în perioada 2000-2006
 ο4,7 miliarde de euro – total alocări de la FEDER/Fondul de coeziune pentru E -SRE în perioada 2007-2013
Cel puțin 27 de miliarde de euro – alocări minime estimate de la FEDER pentru sprijinirea tranziției către o economie cu 
emisii scăzute de dioxid de carbon, inclusiv pentru E -SRE, în perioada 2014-2020. Se pot acorda alocări suplimentare de la 
Fondul de coeziune (nota de subsol 14).Caseta 1
11 Introducere
Gestiune partajată
09 
În cadrul politicii de coeziune, statele 
membre au responsabilitatea de a ela -
bora programe operaționale naționale, 
de a institui și de a administra sisteme de 
gestiune și de control și de a transmite Co -
misiei rapoarte anuale de implementare. În 
plus, în ceea ce privește gestiunea curentă, 
responsabilitatea pentru selecția proiec -
telor, precum și pentru implementarea și 
evaluarea acestora revine organismelor 
naționale sau regionale.
10 
Autorităților de management, organisme -
lor intermediare și autorităților de certi -
ficare le revine sarcina de a gestiona im -
plementarea programelor operaționale15. 
Finanțarea proiectelor face obiectul 
normelor și condițiilor stabilite parțial la 
nivelul UE16, parțial la nivelul statelor mem -
bre (selecția proiectelor, costurile acestora, 
analiza avantajelor și evaluarea profitului, 
precum și evaluarea impactului social și 
economic și a impactului asupra mediului 
țin de competența autorităților statelor 
membre).11 
Comisia publică orientări pentru elabo -
rarea programelor operaționale, aprobă 
aceste programe și supraveghează insti -
tuirea și funcționarea sistemelor în statele 
membre. În special, Comisia monitorizează 
modul în care sunt implementate progra -
mele operaționale, în principal prin inter -
mediul rapoartelor de implementare care îi 
sunt transmise și prin participarea la comi -
tetele de monitorizare. Pe lângă rapoartele 
anuale de implementare, Comisia poate 
solicita de la autoritățile de management 
informații specifice referitoare la programe 
și date legate de selecția proiectelor.15 O sinteză a normelor de 
aplicare pentru Fondul 
european de dezvoltare 
regională, Fondul social 
european și Fondul de 
coeziune din perioada de 
programare 2007-2013, 
inclusiv a sistemelor de 
gestiune și de control, este 
disponibilă la adresa: http://
europa.eu/legislation_
summaries/regional_policy/
management/g24241_en.htm
16 Regulamentul (CE) 
nr. 1083/2006 al Consiliului 
din 11 iulie 2006 de stabilire 
a anumitor dispoziții generale 
privind Fondul european 
de dezvoltare regională, 
Fondul social european și 
Fondul de coeziune și de 
abrogare a Regulamentului 
(CE) nr. 1260/1999 (JO L 210, 
31.7.2006, p. 25).
12
 Sfera și abordarea  
auditului
12 
Auditul a avut ca scop să determine dacă 
proiectele finanțate prin FEDER și Fondul 
de coeziune vizând realizarea de investiții 
în producția de E -SRE au obținut rezultate 
bune. În acest sens, au fost elaborate mai 
multe criterii de audit (a se vedea ane-
xa IV ) care aveau la bază diferite surse și 
studii, dintre care unele aparțineau servici -
ilor Comisiei. Curtea a examinat dacă pro -
iectele auditate au fost implementate și au 
obținut realizări conform planificării, pre -
cum și dacă acestea și -au atins obiectivele 
în ceea ce privește producția de energie. 
Auditul a urmărit să analizeze, în special, 
dacă proiectele de producere a E -SRE 
cărora le -au fost alocate fonduri din cadrul 
programelor operaționale pentru perioada 
de programare 2007-2013 erau bine priori -
tizate și mature, cu obiective raționale și cu 
un bun raport cost -eficacitate, precum și 
să măsoare gradul în care aceste proiecte 
contribuie la îndeplinirea obiectivului sta -
bilit pentru 2020 în materie de E -SRE.
13 
Rezultatele auditului au fost obținute pe 
baza examinării a 24 de proiecte finalizate 
de producere a E -SRE, derulate în cadrul 
a nouă programe operaționale finanțate 
prin FEDER sau Fondul de coeziune în 
Austria, Finlanda, Malta, Polonia și Regatul 
Unit17. Sectoarele în care erau desfășurate 
proiectele în cauză erau biomasa, ener -
gia fotovoltaică, energia termică solară și 
energia eoliană18. Anexa III  cuprinde lista 
proiectelor auditate din domeniul E -SRE.17 Au fost selectate următoarele 
programe operaționale, în 
funcție de volumul fondurilor 
pe care le -au alocat pentru 
E-SRE:
 Programul operațional I – 
Investing in Competitiveness 
for a Better Quality of 
Life – 2007MT161PO001
 Programul operațional 
Austria Inferioară 2007 -2013: 
Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
FEDER – 2007AT162PO001
 Programul operațional 
Salzburg 2007 -2013: 
Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
FEDER – 2007AT162PO006 
 Programul operațional 
Stiria 2007-2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
FEDER – 2007AT162PO007
 Programul operațional 
Program Operacyjny 
Infrastruktura i Środowisko – 
2007PL161PO002 
 Programul operațional 
voievodatul Lublin (Regionalny 
Program Operacyjny 
Województwa Lubelskiego) – 
2007PL161PO007
 Programul operațional 
Finlanda de 
Vest 2007-2013:Alueellinen 
Kilpailukyky -ja 
työllisyystavoite; 
Länsi -Suomen 
FEDER -Toimenpideohjelma – 
CCI2007FI162PO003
 Programul operațional 
Vestul Țării Galilor și The 
Valleys FEDER Convergence 
programme  2007UK161PO002
 Programul operațional Estul 
Țării Galilor FEDER Regional 
competitiveness and 
Employment programme – 
2007UK162PO012.
18 Dintre cele 24 de proiecte 
auditate, 9 erau proiecte 
de producere a energiei 
electrice cu ajutorul turbinelor 
eoliene de mari dimensiuni 
ori al microturbinelor eoliene 
sau cu ajutorul panourilor 
fotovoltaice, iar 15 erau 
proiecte vizând producerea 
de energie termică cu 
ajutorul biomasei sau 
producerea de apă caldă cu 
ajutorul colectoarelor solare. 
Dimensiunile proiectelor au 
variat între proiecte cu un 
singur panou solar pentru 
gospodării și un parc eolian cu 
16 turbine.
13
 Observații
Proiectele auditate reușesc 
să obțină realizările 
preconizate...
Imaginea de ansamblu 
obținută de Curte este 
aceea a unor proiecte bine 
planificate, care livrează 
realizări conform planului
14 
Proiectele de producere a E -SRE care au fă -
cut obiectul auditului erau suficient de ma -
ture și gata de implementare atunci când au 
fost selectate. În ciuda faptului că fazele pre -
gătitoare au fost relativ lungi în cazul unora 
dintre proiectele din sectorul biomasei și 
cel al energiei eoliene, autorizațiile, avizele 
și proiectele tehnice au fost obținute, de 
obicei, înainte de aprobarea proiectelor. În 
cazurile în care era necesar, s -a asigurat, de 
asemenea, racordarea instalațiilor la rețelele 
de transport sau de distribuție sau încheie -
rea unor contracte cu un număr suficient de 
consumatori.19
15 
Nu s -au înregistrat depășiri semnificative ale 
costurilor sau întârzieri în derularea proiec -
telor. În general, implementarea proiectelor 
auditate din sectorul E -SRE a respectat 
calendarele prevăzute, astfel încât nu s -au înregistrat decât derapaje relativ mici față 
de termene [a fost constatată o întârziere 
mai mare de 6 luni doar în cazul a două 
proiecte, într -unul dintre aceste cazuri ea 
fiind cauzată de necesitatea de a se remedia 
întreruperea producției la o centrală de 
cogenerare (de energie termică și electrică)]. 
Nu au avut loc depășiri semnificative ale 
costurilor pe parcursul implementării. În ca-
seta 2  sunt prezentate exemple de proiecte 
auditate din domeniul E -SRE.
16 
Cu excepția unei instalații pe bază de bio -
masă20, capacitățile de producție de E -SRE 
au fost instalate și au intrat în funcțiune 
conform planificării. Nu au fost descoperite 
riscuri majore la adresa sustenabilității lor 
tehnice. S -au constatat doar puține abateri 
față de planificarea inițială și față de pro -
punerile de proiecte aprobate. În general, 
capacitatea instalată de producție a energiei 
era în concordanță cu decizia de cofinanțare 
aferentă. Instalațiile se aflau în funcțiune 
fără să fi întâmpinat probleme tehnice majo -
re sau de alt gen de la data dării lor în ex -
ploatare. În cadrul proiectelor auditate, doar 
câteva unități de producție nu fuseseră încă 
date în funcțiune. Operatorii dispuneau de 
o expertiză și de resurse suficiente pentru 
a asigura buna funcționare și întreținerea 
periodică a instalațiilor lor.19 De exemplu, în cazul 
proiectelor de producere de 
energie din biomasă care 
au făcut obiectul auditului 
în Austria, aprobarea a fost 
condiționată de existența 
unui număr suficient de 
consumatori de energie 
termică astfel produsă.
20 O centrală pe bază de biomasă 
din Austria s -a abătut de 
la planul inițial deoarece 
a utilizat fondurile acordate 
de UE pentru extinderea 
rețelei de alimentare cu 
energie termică în locul 
instalării unui al doilea cazan, 
așa cum era inițial prevăzut. 
Motivul acestei abateri a fost 
anticiparea unei extinderi 
a capacității de alimentare cu 
energie termică astfel încât 
să poată fi deservit un număr 
suplimentar de consumatori 
de energie termică. Prin 
urmare, ea nu constituie 
o deficiență din punctul de 
vedere al bunei gestionări 
financiare.Fotografia 1Vedere interioară a centralei pe bază de biomasă din 
Bruck an der Mur, Austria (proiect care a fost introdus și 
a devenit operațional conform planului)
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.

14 Observații Fotografia 2Așchii de lemn într -un siloz de depozitare din cadrul centralei pe bază de biomasă 
din Bruck an der Mur, Austria
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
Exemple de proiecte auditate din domeniul E -SRE care au beneficiat de cofinanțare 
prin fondurile politicii de coeziune – realizări
Pentru mai multe detalii, a se vedea anexa III .
Biomasă
În Austria, au făcut obiectul auditului trei centrale termice pe bază de biomasă (cu capacități cuprinse între 3 MW și 8 MW) 
nou construite, cu linii de racordare la rețelele de termoficare (cu lungimi cuprinse între 0,6 și 11 km). Centralele în cauză 
furnizau căldură și apă caldă pentru un total de 266 de consumatori (persoane fizice sau societăți industriale).
Trei proiecte auditate din Finlanda erau legate de construcția de noi cazane care funcționează pe bază de peleți de biomasă 
sau pe bază de așchii de lemn (cu capacități cuprinse între 0,8 MW și 2,5 MW). Aceste cazane au înlocuit cazane vechi care 
funcționau pe bază de combustibili fosili (păcură grea). Două dintre aceste proiecte au implicat și construcția liniilor necesa -
re de racordare la rețeaua de termoficare (cu lungimi de 0,6 și 3 km).
Energie eoliană
Au fost auditate cinci parcuri eoliene care au fost construite în Polonia, cu capacități energetice cuprinse între 3,2 și 38 MW. 
Instalațiile în cauză conțin toate infrastructurile necesare (substații de medie/înaltă tensiune, racordările la rețeaua electrică 
și drumuri de acces).
Energie solară (panouri fotovoltaice și colectoare solare)
În cadrul a două proiecte, au fost instalate, pe un număr de clădiri publice din Malta, sisteme de producție de energie 
electrică cu panouri fotovoltaice, împreună cu componentele fizice și sistemele de monitorizare. Unul dintre proiecte a fost 
completat cu o turbină eoliană de mici dimensiuni.
În cadrul a cinci proiecte similare derulate în Polonia, au fost instalate, în cinci localități diferite, seturi individuale de colec -
toare solare plane pentru gospodării și clădiri publice, cu scopul de a furniza rezidenților apă caldă. În total, s -au instalat 
colectoare solare pentru mai mult de 3 000 de beneficiari publici și privați. Unul dintre proiecte a inclus iluminatul stradal și 
panouri fotovoltaice.Caseta 2
15 Observații
... dar întâmpină anumite 
dificultăți în ceea ce 
privește implementarea
Se pot aduce în continuare 
îmbunătățiri în toate etapele 
proiectelor  – începând de 
la organizarea achizițiilor, 
continuând cu exploatarea 
proiectelor și terminând cu 
monitorizarea și evaluarea 
acestora
17 
Dificultățile legate de integrarea în rețeaua 
electrică a energiei electrice produse din 
surse regenerabile au îngreunat exploa -
tarea acesteia. Dezvoltarea rețelei a fost 
identificată, pe tot teritoriul Uniunii 
Europene, drept unul dintre principalele 
obstacole în calea integrării la scară largă 
a energiei electrice din surse regenerabile 
în rețelele de transport și de distribuție21. 
În consecință, Uniunea Europeană și 
statele sale membre trebuie să investească atât în rețelele naționale, cât și în realizarea 
interconexiunilor transfrontaliere, în cadrul 
eforturilor comune de realizare a pieței 
interne a energiei. Proprietarii proiectelor 
auditate au subliniat faptul că este insufi -
cientă capacitatea disponibilă existentă în 
rețele22, că acestea trebuie să fie extinse și 
modernizate și că sporirea transparenței 
în legătură cu repartizarea costurilor între 
operatorii de rețea, guvern și promotorii 
de proiecte ar putea îmbunătăți eficiența 
la nivelul întregului sistem. Deși doar un 
număr mic din proiectele auditate s -au 
confruntat cu probleme de racordare 
la rețea, dezvoltarea capacităților de 
producție de E -SRE nu este însoțită în mod 
automat de extinderea rețelelor în statele 
membre. Problemele de ordin tehnic și 
cele legate de costuri au fost invocate de 
multe ori de autoritățile naționale și de 
operatorii care produc E -SRE ca fiind impe -
dimente în calea integrării eficace a E -SRE 
în rețele. Caseta 3  exemplifică o serie de 
probleme constatate în legătură cu inte -
grarea E -SRE în rețele.21 COM(2013) 175 final.
22 A se vedea, de asemenea, 
Directiva 2005/89/CE 
a Parlamentului European 
și a Consiliului din 
18 ianuarie 2006 privind 
măsurile menite să garanteze 
siguranța aprovizionării cu 
energie electrică și investițiile 
în infrastructuri (JO L 33, 
4.2.2006, p. 22). La articolul 3 
alineatul (2) litera (f), se 
prevede că, atunci când pun 
în aplicare măsurile menite 
să garanteze siguranța 
aprovizionării cu energie 
electrică, statele membre 
țin seama de necesitatea 
de a asigura o capacitate de 
transport și de producție de 
rezervă suficientă pentru 
a garanta o funcționare 
stabilă.Fotografia 3Parc eolian în Golice, Polonia
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.

16 Observații
18 
Din analiza efectuată de Comisie a rapoar -
telor din 2011 privind progresele înregis -
trate de statele membre în domeniul ener -
giei regenerabile, rezultă că progresele 
obținute în eliminarea barierelor adminis -
trative sunt încă lente, iar procedurile de 
autorizare sunt complexe și descurajante24. 
Se pot în continuare aduce îmbunătățiri 
în statele membre în care s -a desfășurat 
auditul. De exemplu, auditorii au constatat 
că Malta se lansase în procesul de dezvol -
tare a surselor regenerabile de energie 
abia în perioada 2007-2013, astfel încât 
piața existentă pentru acestea nu a ajuns încă la maturitate. Totodată, încă nu a fost 
elaborat în totalitate un sistem adminis -
trativ eficace. De asemenea, în Polonia și 
în Regatul Unit, lipseau parțial abordările 
armonizate la nivel național sau regional 
care să faciliteze coordonarea activităților 
autorităților. În special, măsurarea rezulta -
telor proiectelor în materie de producție 
de energie și raportarea cu privire la aces -
tea erau de slabă calitate și, prin urmare, 
datele astfel colectate nu au fost folosite 
pentru compararea proiectelor sau a dife -
ritelor sectoare de E -SRE, astfel încât să se 
obțină informații utile pentru elaborarea 
viitoarelor măsuri.24 SWD(2013) 102 final din 
27 martie 2013, „Raport 
privind progresele înregistrate 
în domeniul energiei 
regenerabile”.Accesul la rețea al energiei electrice din surse regenerabile în Polonia și integrarea 
în rețea a energiei electrice produse de instalații fotovoltaice în Malta
În Polonia, printre principalele bariere în calea continuării integrării electricității provenite din energia fotovoltaică și din 
energia eoliană se numără starea precară a rețelelor de transport și de distribuție și insuficiența capacității disponibile. Pe 
lângă necesitatea de a fi extinsă și modernizată infrastructura rețelei, alte probleme care au afectat dezvoltarea surselor 
regenerabile de energie sunt complicațiile legate de obținerea avizelor necesare pentru racordarea la rețea (probleme de 
ordin juridic și tehnic, precum și tarifele de racordare la rețea)23. În cazul proiectelor auditate din domeniul energiei eoli -
ene, intervalul de timp necesar pentru obținerea tuturor autorizațiilor cerute înainte de construcția instalațiilor, inclusiv 
a avizelor necesare pentru racordarea la rețea, a fost de 4-5 ani.
În Malta, erau disponibile orientări clare cu privire la autorizația de construcție și la avizele care trebuiau, după caz, 
obținute, pentru instalațiile solare și fotovoltaice. Cu toate acestea, atunci când au fost date în exploatare mai multe 
proiecte cofinanțate de UE, în 2010 și 2011, acestea au întâmpinat dificultăți la livrarea în rețea a energiei electrice pe care 
o produceau – de regulă, energia produsă în plus față de consumul propriu al producătorilor. Deoarece operatorul rețelei 
nu instalase contoare, producătorii nu au primit, pe durate de până la 4 luni, tarifele fixe care reprezentau compensația 
pentru energia electrică livrată în rețea.
23 Integration of electricity from renewables to the electricity grid and to the electricity market  – RES‑Integration.  National report: Poland.  Eclareon, 
Oeko -Institut e.V., 20.12.2011.Caseta 3
17 Observații
19 
Cu toate acestea, a fost identificat un 
exemplu de bună practică în Austria. 
Existența unui instrument de management 
al calității pentru centralele termice pe 
bază de biomasă a asigurat desfășurarea 
unui proces adecvat de monitorizare în 
statul membru respectiv („QM Heizwerke”, 
a se vedea caseta 4 ).
Monitorizarea proiectelor în Austria
Toate centralele de termoficare pe bază de biomasă cu o capacitate mai mare de 400 kW și/sau care alimentează o rețea 
de termoficare cu o lungime mai mare de 1 km au obligația de a institui un management al calității aferent. Coordonarea 
procesului de finanțare și gestionarea datelor necesare referitoare la construcția și funcționarea acestor centrale sunt 
facilitate de existența unei baze de date care oferă o platformă standard pentru beneficiarii de proiecte, precum și date 
de natură tehnică și economică pentru responsabilii de calitate și o platformă informatică pentru monitorizarea și optimi -
zarea funcționării. Introdus în 2006, instrumentul „QM Heizwerke” conține date provenind de la peste 100 de centrale pe 
bază de biomasă.
Link: www.qm -heizwerke.atCaseta 4 Fotografia 4Auditori vizitând o centrală termică pe bază de biomasă în Weissenbach an der 
Triesting, Austria
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.

18 Observații
20 
Procedurile de achiziții nu au asigurat 
transparența totală, caracterul echitabil sau 
eficiența în selecția contractanților:
 ο În cazul a două proiecte privind panouri 
fotovoltaice auditate în Malta, a fost 
necesară anularea procedurilor de 
achiziții, deoarece toate ofertele au fost 
neconforme din punct de vedere tehnic 
sau administrativ. Această situație a fost 
cauzată fie de cerințe tehnice nejustifi -
cat de stricte, fie de proceduri și cerințe 
excesiv de complexe. În ambele cazuri, 
au fost create anumite întârzieri și a fost 
afectată concurența între ofertanți.
 ο În cazul a două proiecte din Polonia, au 
fost specificate în mod nejustificat anu -
mite modele de turbine eoliene în pro -
iectele sau autorizațiile de construcție. 
În consecință, caietul de sarcini elaborat 
nu putea să asigure o procedură de 
achiziții competitivă și obținerea celui 
mai bun raport preț -calitate. În mod 
similar, în cazul unui alt proiect, a fost 
prestabilit un anumit tip de colector 
solar. În toate aceste cazuri, în urma 
organizării procedurilor de achiziții, 
doar o singură ofertă dintre cele depuse 
îndeplinea specificațiile tehnice. ο Organismele de implementare și 
beneficiarii de proiecte nu dispuneau 
de o expertiză suficientă cu privire la 
tehnologiile din domeniul E -SRE, la 
piețele energiei de acest tip și la cadrul 
aplicabil achizițiilor din acest domeniu. 
Au existat numeroase echipamente și lu -
crări de instalare legate de aceste surse 
de energie care erau de natură similară, 
uneori identică, și reduse ca dimensi -
une, în special în cazul operațiunilor 
care au primit finanțare prin scheme de 
subvenționare. Prin urmare, erau reunite 
condițiile pentru organizarea unor 
achiziții coordonate, la nivel național/
regional, care să fi fost gestionate de 
o unitate specializată de experți, astfel 
încât să se poată obține un mai bun ra -
port preț -calitate și economii de scară și 
să se poată reduce, de asemenea, durata 
procedurilor de achiziții. Printre tipurile 
de proiecte care ar fi putut beneficia 
de astfel de proceduri coordonate se 
numără sistemele de apă caldă instalate 
pe acoperiș, panourile fotovoltaice și 
centralele de mici dimensiuni pe bază de 
biomasă din Malta și Polonia. În Malta, 
au existat cazuri în care proiectele au 
fost suspendate temporar, parțial ca 
urmare a organizării ineficiente a proce -
durilor de achiziții.Fotografia 5Centrală pe bază de biomasă în Flachau, Austria
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.

19 Observații
21 
Pregătirea proiectelor din domeniul E -SRE 
a fost insuficientă pentru a asigura o moni -
torizare și evaluare eficace. În toate progra -
mele operaționale auditate, obiectivele și 
indicatorii de performanță stabiliți nu erau 
suficient de preciși și nu se bazau pe date 
de referință fiabile. Drept consecință, era 
imposibilă realizarea unei comparații între 
proiectele din același sector sau din sectoare 
diferite de E -SRE; totodată, nu era posibilă 
verificarea de către autoritățile competente 
a contribuției pe care au avut -o fondurile 
acordate de UE la îndeplinirea obiectivului 
global al acesteia și a obiectivelor naționale 
(a se vedea, de asemenea, punctul 30).
... iar rezultatele nu sunt 
măsurate corespunzător 
sau proiectele nu reușesc, 
în majoritatea cazurilor, să 
își atingă obiectivele asu -
mate în materie de produ -
cere a energiei
Se pot aduce îmbunătățiri 
în ceea ce privește colecta -
rea datelor și raportarea în 
legătură cu energia din surse 
regenerabile
22 
În statele membre nu sunt disponibile date 
exacte și validate în legătură cu rezultatele 
efective ale proiectelor din domeniul E -SRE. 
Acest sector a fost caracterizat de o vola -
tilitate extraordinară la nivelul costurilor 
tehnologiilor (majoritatea tehnologiilor 
au cunoscut scăderi masive de preț) și de 
o creștere a prețurilor la energie. În acest 
context, este important să se poată analiza 
informații actualizate cu privire la costurile 
aferente tehnologiilor E- SRE, astfel încât să 
se determine care sunt tehnologiile care ofe -
ră cel mai bun randament în condițiile locale 
specifice și ce nivel de sprijin este adecvat.
23 
Cu toate acestea, deși sunt disponibile 
date cu privire la capacitățile instalate de 
producție de energie de care dispun proiec -
tele, datele referitoare la energia generată 
efectiv fie nu existau, fie nu erau fiabile în cazul a 11 din 24 de proiecte auditate. Dat 
fiind că măsurarea efectivă a rezultatelor 
obținute și raportarea nu constituiau condiții 
pentru acordarea cofinanțării publice, 
rapoartele finale privind proiectele nu furni -
zau decât rezultate estimate, și nu măsurate 
efectiv – de regulă, pe baza parametrilor 
tehnici furnizați de producătorii tehnolo -
giilor utilizate din domeniul E -SRE, precum 
și pe baza situației locale specifice. Au fost 
constatate mai multe cazuri de producători 
de E -SRE care nu efectuau o măsurare a ran -
damentului lor energetic. Astfel, în cazul a 11 
din 24 de proiecte auditate (cinci în Polo -
nia – proiecte solare din regiunea Lublin, 
patru în Malta și două în Regatul Unit), rezul -
tatele referitoare la energie nu se bazau pe 
date măsurate/validate, ci pe valori ipotetice 
preluate din literatura de specialitate sau pe 
estimări profesionale efectuate de ingineri.
Nu întotdeauna se obțin 
rezultatele preconizate ale 
proiectelor
24 
În cazul celor 13 proiecte, dintre cele 
24 auditate, în care se proceda la o măsurare 
efectivă a rezultatelor obținute în ceea ce 
privește producția de energie, obiectivele 
au fost atinse pe deplin pentru 5 proiecte 
și parțial, pentru alte 3 proiecte. Celelalte 
proiecte nu au atins sau au atins doar parțial 
nivelurile vizate de producție. Deși, în mai 
multe cazuri, explicația rezidă în previziu -
nile insuficient de precise, unele proiecte 
s-au confruntat, de asemenea, cu probleme 
tehnice încă din etapele inițiale. Tabelul 1  
realizează o comparație între producția de 
energie planificată a proiectelor de E -SRE și 
producția efectivă a acestora.
25 
Pe scurt, evaluarea raportului cost -efica -
citate al celor 24 de proiecte auditate și 
a implementării și a realizării obiectivelor 
acestora a pus în lumină un ansamblu foarte 
eterogen de proiecte, unele fiind bune sau 
satisfăcătoare, altele fiind nesatisfăcătoare, 
așa cum sunt prezentate în anexa IV . În 
caseta 5 , sunt indicate câteva motive care 
explică performanța slabă înregistrată în 
cazul anumitor proiecte de E -SRE.
20 Observații
Cauze ale performanței slabe a proiectelor
În Austria, producția efectivă de energie era în concordanță cu previziunile sau chiar le depășea în cursul acelor etape din im -
plementarea proiectelor care au beneficiat de sprijin direct cu fonduri FEDER. Cu toate acestea, în cazul a două proiecte în care 
s-a procedat ulterior la suplimentarea capacității de producție de căldură și la extinderea rețelei de termoficare, care urma să 
deservească clienți suplimentari, nivelurile -țintă planificate nu au fost atinse. Principalele cauze au fost supraestimarea cererii de 
energie termică și sistarea temporară a consumului de către o serie de clienți importanți.
În cazul proiectelor privind energia eoliană din Polonia, motivele care explicau o performanță mai redusă decât se anticipase au 
fost prognozele prea optimiste privind viteza vântului și problemele tehnice întâmpinate în primul an de funcționare.
Și în cazul Regatului Unit, deși încă nu existau date finale disponibile, iar schemele de subvenționare care au făcut obiectul 
auditului nu erau finalizate la momentul desfășurării auditului, rezultatele corespunzând segmentelor finalizate din cadrul pro -
iectelor au indicat totuși că o parte dintre ele nu și -au atins obiectivele preconizate în materie de producție de energie – printre 
cauzele cele mai frecvente fiind invocate conținutul ridicat de apă din materialele pentru biomasă sau o cerere de energie mai 
scăzută decât se estimase.Caseta 5 Tabelul 1Comparație între producția de energie medie planificată și producția efectivă 
a proiectelor de E -SRE auditate care procedează la măsurarea rezultatelor obținute 
în materie de producție de energie, 2009-2012, în %
Sursa:  Calculele proprii efectuate de auditorii Curții pornind de la baza de date „QM Heizwerke” (Austria),de la informațiile privind costurile medii 
de investiție ale unor proiecte similare (Finlanda și Polonia), de la contractele de finanțare a proiectelor și de la informațiile cu privire la rezultate -
le proiectelor calculate de către beneficiari.PL Proiectul 20MT Proiectul 22
MT Proiectul 21MT Proiectul 24
MT Proiectul 23
Date nedisponibile- 20 %
20 %0 %
40 %
60 %
80 %
100 %AT Proiectul 1AT Proiectul 2FI Proiectul 4FI Proiectul 5FI Proiectul 7FI Proiectul 8UK Proiectul 9UK Proiectul 10PL Proiectul 11PL Proiectul 12PL Proiectul 13PL Proiectul 14PL Proiectul 16PL Proiectul 17
Date nedisponibilePL Proiectul 19
PL Proiectul 18
PL Proiectul 15
FI Proiectul 6
AT Proiectul 3
- 60 %
- 40 %
Rezultate previzionate
21 Observații
Principiul raportului 
cost -eficacitate nu este pe 
deplin luat în considerare 
la planificarea proiectelor 
din domeniul energiei din 
surse regenerabile
Raportul cost -eficacitate – 
unul dintre principalele 
obiective vizate de cheltuie -
lile UE
26 
Raportul cost -eficacitate se referă la capa -
citatea sau potențialul unei entități audi -
tate ori al unei activități, al unui program 
sau al unei operațiuni auditate de a obține 
anumite rezultate cu un cost rezonabil. 
Analizele raportului cost -eficacitate sunt 
studii referitoare la relația dintre costul 
proiectului și rezultatele acestuia, relație 
exprimată sub forma costului per unitate 
de rezultat obținut25.27 
O producție optimă (rentabilă) de E -SRE 
este un factor care prezintă importanță 
pentru performanțele economice. Fon -
durile politicii de coeziune reprezintă 
o proporție semnificativă din sprijinul care 
este acordat pentru activitățile de produ -
cere de E -SRE, având potențialul de a fi un 
motor important atât pentru politica în 
acest domeniu, cât și pentru dezvoltarea 
economică regională.25 ISSAI 3000: Standarde și 
orientări privind efectuarea 
auditului performanței, bazate 
pe standardele de audit și 
experiența practică a INTOSAI.Fotografia 6Instalație eoliană (vedere exterioară și interioară a unei turbine eoliene din Polonia)
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
22 Observații
Ar trebui să se pună un mai 
mare accent pe raportul 
cost -eficacitate încă din 
etapele incipiente
28 
Autoritățile naționale nu au realizat analize 
adecvate ale nevoilor pentru elaborarea 
programelor operaționale, astfel încât să 
se poată identifica tehnologiile care ar pu -
tea contribui în modul cel mai eficient din 
punctul de vedere al costurilor la realizarea 
obiectivelor în materie de E -SRE sau modul 
în care aceste tehnologii ar putea fi sprijini -
te cu ajutorul altor instrumente financiare 
sau al schemelor naționale de sprijin. 
Drept rezultat, programele operaționale 
nu ofereau explicații privind modalitatea în 
care fondurile UE ar putea contribui într -un 
mod eficient din punctul de vedere al cos -
turilor la atingerea obiectivelor în materie 
de E -SRE.
29 
În plus, Comisia și autoritățile naționale nu 
au prevăzut ce volum trebuiau să atingă 
contribuțiile fondurilor politicii de coezi -
une (sau ale fondurilor naționale) pentru 
a îndeplini obiectivele stabilite în materie 
de E -SRE. În ceea ce privește programele 
operaționale auditate, cel al Austriei și cel 
al Finlandei nu au stabilit care urmau să fie 
producția planificată și producția efectivă 
de E -SRE generată de măsurile care au 
primit sprijin prin FEDER și prin Fondul de 
coeziune. Capacitatea instalată produsă 
din surse regenerabile care este necesară, 
în cele cinci țări auditate, pentru a îndepli -
ni obiectivul stabilit pentru 2020 în materie 
de E -SRE este de 95 304 MW (a se vedea 
tabelul 2 ). Rapoartele de implementare 
transmise Comisiei de către autoritățile 
de management relevă că, până în 2012, 
proiectele finanțate în țările în cauză prin 
fondurile politicii de coeziune au contri -
buit la obținerea a 4,7 % (4 464 MW) din 
această capacitate necesară pentru a înde -
plini obiectivul stabilit pentru 2020 (sau la 
obținerea a 8,1 % din capacitatea necesară 
pentru a îndeplini obiectivele aferente tra -
iectoriilor stabilite pentru statele membre 
care au făcut obiectul auditului). Utilitatea 
fondurilor politicii de coeziune pentru 
dezvoltarea sectorului de E -SRE a variat de 
la un stat membru la altul.Așa cum se poate observa și în tabelul 2 , 
există mai multe state membre pentru 
care nu sunt disponibile date adecvate 
care să permită realizarea unei comparații 
a implementării proiectelor finanțate prin 
fondurile politicii de coeziune în raport cu 
obiectivele stabilite în materie de E -SRE. 
Această insuficiență a datelor subminează 
stabilirea unor valori de referință econo -
mice și energetice în diferitele sectoare 
de E- SRE și pentru diferitele tehnologii din 
acest domeniu.
23 Observații Tabelul 2Fonduri alocate în cadrul politicii de coeziune pentru E -SRE în perioada 2007-2013 
și impactul acestora asupra îndeplinirii, în statele membre, a obiectivelor stabilite 
pentru 2020 în materie de E -SRE
1 Alocările/realizările (EUR/MW) nu sunt comparabile între diferitele state membre din cauza naturii diferite a investițiilor (producție de energie, promo -
varea E -SRE, construcție de rețele, proiecte pilot etc.).
Sursa:  Planurile naționale de acțiune în domeniul E -SRE (2010), rapoartele de implementare a programelor operaționale pentru 2012.Program operaționalFonduri alocate 
prin FEDER 
și Fondul de 
coeziune pentru 
E-SRE (în euro)1Capacitate suplimentară de E-SRE 
obținută ca urmare a  investițiilor 
finanțate prin FEDER și Fondul de 
coeziune (în MW)Capacitate suplimentară de E-SRE 
necesară pentru a putea atinge 
obiectivul stabilit pentru 2020 în 
materie de E-SRE (în MW)Contribuția pe care au avut-o FEDER/
Fondul de coeziune la capacitatea 
totală de E-SRE necesară pentru 
a putea atinge obiectivul stabilit 
pentru 2020 în materie de E-SRE (%) PlanificatăRaportată (la 
sfârșitul anului 2012)până în 2013 până în 2020
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7 = 3:6)
Austria 25 037 408 105 99 11 301 13 179 0,79
Belgia 11 851 495 Nu există date disponibile 3 062 8 255
Date neraportate ComisieiBulgaria 16 710 959 Nu există date disponibile 4 232 5 189
Cipru 9 520 000 Nu există date disponibile 190 584
Republica Cehă 397 759 730 131 12 Nu există date disponibile
Germania 252 995 745 29 118 71 621 110 934 0,03
Danemarca Nu există date disponibile 6 017 6 754
Date neraportate Comisiei Estonia 0 6 Nu există date disponibile
Spania 160 152  052 Nu există date disponibile 49 722 69 844
Finlanda 20 682 247 Nu există date disponibile 24 690 33 420 Date neraportate Comisiei
Franţa 363 591 135 1 161 307 1 833 445 39 628 62 167 Date neconfirmate
Grecia 283 795 789 156 106 6 872 13 271 1,18
Ungaria 349 310 777 0 0 1 109 1 537 Date neraportate Comisiei
Irlanda Nu există date disponibile 3 496 8 339
Italia 775 717 953 5 215 2 893 32 524 43 823 11,9
Lituania 58 485 290 0 173 1 289 1 635 Date neraportate Comisiei
Luxemburg 1 767 056 5 000 11 000 179 347 Date neconfirmate
Letonia 67 180 000 77 21 1 661 2 168 3,55
Malta 78 200  000 Nu există date disponibile 36 160 Date neraportate Comisiei
Țările de Jos 19 182 600 Nu există date disponibile 6 086 14 994 Date neraportate Comisiei
Polonia 825 761 396 972 246 4 444 10 335 9,4
Portugalia 59 857 312 0 0 12 699 19 200 Date neraportate Comisiei
România 331 542 611 200 275 9 635 12 589 1,58
Suedia 52 342 949 0 271 21 744 23 786 Date neraportate Comisiei
Slovenia 54 186 553 355 120 1 258 1 693 21
Slovacia 90 252 216 98 72 2 144 2 746 3,57
Regatul Unit 159 590  365 12 000 4 120 14 660 38 210 31,4
Croaţ ia Nu există date disponibile Date neraportate Comisiei
Statele membre auditate 1 109 271 416 13 077 4 464 55 131 95 304 13,72
În total 4 665 401 221 1 185 643 1 852 975 318 998 505 159 Date neconfirmate
24 Observații
30 
Nu s -a procedat la o examinare a raportului 
cost -eficacitate al măsurilor implementa -
te în diferitele sectoare de E -SRE și acest 
parametru nu a fost luat în considerare la 
stabilirea bugetelor alocate pentru E -SRE 
în cadrul programelor operaționale audi -
tate. Totodată, nu au fost realizate analize 
adecvate ale nevoilor și nici evaluări inter -
mediare pentru aceste programe.
 οAtunci când au fost elaborate progra -
mele operaționale, în 2007, nu a fost 
efectuată o analiză detaliată a situației 
existente (care să cuprindă și o analiză 
a nevoilor din diversele sectoare ale 
E-SRE pe regiuni); în special, autoritățile 
naționale nu au estimat costurile 
pe unitate de capacitate energetică 
instalată sau costurile de producție 
a energiei pe unitate, neglijând deci 
raportul costuri -beneficii sau raportul 
cost -eficacitate al măsurilor prevăzute 
a fi finanțate cu resurse publice.
 οDe asemenea, programele operaționale 
nu au valorificat rezultatele anterioare 
sau lecțiile învățate din programele în 
domeniul E -SRE finanțate cu resurse 
naționale sau cu resurse UE.
 οNu au fost furnizate justificări adecvate 
pentru alocarea de fonduri publi -
ce în favoarea intervențiilor privind 
producția de E -SRE. Alocarea fondurilor 
se baza, în general, mai degrabă pe 
estimări aproximative ale potențialului 
regional și ale capacității de absorbție 
a fondurilor decât pe analiza siste -
matică a situației regionale sau pe 
comparația între diversele alternative 
disponibile în ceea ce privește tipurile 
de E -SRE sau de tehnologii E -SRE. οAutoritățile din Finlanda și din Regatul 
Unit au introdus unele adaptări în pro -
gramele lor pe parcursul timpului, fără 
să fi procedat însă la desfășurarea unor 
evaluări formale. Cu toate acestea, nu 
a fost realizată, în general, nicio evalua -
re intermediară sau de acest tip pentru 
măsurile din perioada 2007-2013, care 
să fi putut contribui la reorientarea 
programelor din domeniul E -SRE.
31 
În plus, programele operaționale nu au sta -
bilit indicatori de performanță în vederea 
unei monitorizări și evaluări corespunză -
toare a raportului cost -eficacitate al mă -
surilor din domeniul E -SRE, indicatori care 
ar fi putut facilita măsurarea contribuției 
fondurilor UE la atingerea obiectivelor 
asumate în materie de E -SRE ( tabelul 2 ). 
În timp ce programele operaționale din 
Austria, Polonia și Malta dispuneau de indi -
catori referitori la capacitatea suplimentară 
de E -SRE, setul de indicatori de rezultat 
din programul Finlandei nu cuprindea 
indicatori referitori la crearea de capacități 
de producție, la energia produsă sau la 
reducerea/prevenirea emisiilor de CO2; nici 
Regatul Unit nu dispunea de un indicator 
de rezultat referitor la crearea de capacități 
de producție de E -SRE. Aceasta implică 
faptul că, în aceste cazuri, autoritățile 
de management și Comisia nu au fost în 
măsură să efectueze o monitorizare și 
o evaluare ex post  adecvate cu privire la 
investițiile în E -SRE finanțate prin fondurile 
politicii de coeziune26.26 Rapoartele anuale de 
implementare prezentate de 
Finlanda și de Regatul Unit 
nu au oferit explicații privind 
rezultatele efective obținute 
și privind măsurarea lor și nu 
se procedase la o evaluare 
a barierelor, a potențialului 
și a nevoilor din diferitele 
sectoare de E -SRE în regiunile 
care intră sub incidența 
programelor operaționale 
auditate.
25 Observații
... și este loc de 
îmbunătățiri, de aseme -
nea, în ceea ce privește 
finanțarea unor proiecte 
de producere a energiei 
din surse regenerabile cu 
un mai bun raport 
cost -eficacitate
32 
Eliminarea ineficiențelor din etapele de 
planificare și implementare a proiectelor 
din domeniul E -SRE va contribui în mod 
direct la atingerea obiectivelor stabili -
te pentru 2020, la nivelul UE și la nivel 
național, în materie de E -SRE, dar poate, în 
egală măsură, să aducă beneficii consuma -
torilor de energie și să stimuleze economia 
în general.
33 
Rezultatele proiectelor care au beneficiat 
de sprijin financiar din partea UE au variat 
din punctul de vedere al raportului lor 
cost -eficacitate. Costurile investițiilor în 
tehnologiile E -SRE cunosc variații foarte 
mari și depind, în egală măsură, de locul 
în care sunt implementate. Nu există în 
UE o anumită tehnologie de producere de E -SRE care să fi fost identificată ca 
având cel mai bun raport cost -eficacitate. 
Prin urmare, au fost comparate, în cadrul 
auditului, numai costurile înregistrate în 
cadrul aceluiași sector de E -SRE din același 
stat membru. În cazul a patru proiecte care 
au făcut obiectul auditului, s -a constatat 
că acestea erau mult mai costisitoare decât 
alte proiecte similare din același stat mem -
bru (proiecte legate de biomasă și proiecte 
privind panouri fotovoltaice, a se vedea 
tabelul 3 ). Costurile medii calculate pentru 
capacitatea instalată au variat, în cazul 
proiectelor auditate, de la 0,16 milioane 
de euro/MW la 1,8 milioane de euro/MW. 
Conform calculelor realizate de autoritățile 
naționale dintr -un stat membru auditat, 
perioadele de amortizare a investițiilor din 
cadrul proiectelor auditate variau între 2 
și 537 de ani. Investițiile care mobilizează 
mult capital și cu perioade de amortiza -
re mai mari de 100 de ani nu vor atinge 
un prag de rentabilitate peste care să fie 
rezonabile din punct de vedere econo -
mic. Acest lucru semnalează că alocarea 
sprijinului public nu avea loc întotdeauna 
către proiectele cu cel mai bun raport 
cost -eficacitate.Fotografia 7Stație de transformare într -un parc eolian din Golice, Polonia
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.

26 Observații Tabelul 3Raportul cost -eficacitate al proiectelor de E -SRE auditate
Sursa:  Calculele proprii ale Curții, pe baza documentației aferente proiectelor și a analizelor efectuate de către autoritățile de management1.
1 Notă privind proiectele din Finlanda (FI):  Costurile medii de investiție suportate în cadrul proiectelor auditate în legătură cu utilajele și echipa -
mentele. Proiectul 5 include costurile legate de construcția conductelor pe amplasamentul în cauză, în timp ce proiectul 6 nu include decât 
costurile legate de construcția cazanului auxiliar. Nu sunt disponibile datele pentru proiectele 23 și 24 din Malta (panouri fotovoltaice), proiecte -
le 16-20 din Polonia (energie solară) și proiectele 9 și 10 din Regatul Unit (biomasă).euro/MW milioane
euro/MW milioane
euro/kWp miiInvestiţia efectivăInvestiţii, în 1MW sau kWp, comparate cu costul mediu de investiţie în statul membru
Costul mediu în statul membru
0 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20
1,00 1,50 2,00 0,50 0
0 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00FI Proiectul 8
FI Proiectul 7FI Proiectul 6FI Proiectul 5FI Proiectul 4
AT Proiectul 3AT Proiectul 2AT Proiectul 1Biomasă Energie eoliană Panouri
fotovoltaicePL Proiectul 15
PL Proiectul 14
PL Proiectul 13PL Proiectul 12
PL Proiectul 11
MT Proiectul 22
MT Proiectul 21
27 Observații
34 
Nu s -au stabilit decât parțial obiective 
raționale în materie de energie pentru 
proiectele de E -SRE. Aceste proiecte erau 
în concordanță cu obiectivele strategice 
naționale în materie de E -SRE. În cazuri -
le în care era necesar, erau prevăzute și 
modalitățile de alimentare cu combustibil 
(proiectele de producere de energie din 
biomasă din Austria, din Finlanda și din 
Regatul Unit). Existau câteva proiecte 
pentru care s -au realizat în prealabil studii, 
deși limitate, care demonstrau viabilitatea 
economică și rentabilitatea lor, însă nu s -a 
efectuat nicio analiză cu privire la cele mai 
potrivite și mai rentabile tipuri de surse 
regenerabile de energie sau la cele mai 
adecvate soluții tehnologice. Nu au fost 
luate în considerare eventualele evaluări 
ale unor intervenții anterioare similare și, 
prin urmare, nu au fost valorificate „lecțiile 
învățate” atunci când au fost concepute 
proiectele de E -SRE auditate.
35 
Doar pentru aproximativ jumătate din 
proiectele auditate (13 din 24), se colectau 
date cu ajutorul cărora se putea verifica 
atingerea valorilor -țintă stabilite pentru 
indicatorii referitori la producția de ener -
gie efectiv realizată ( tabelul 1  și anexa III ), 
a se vedea, de asemenea, punctul 24. În 
plus, au existat mai multe cazuri în care 
nu erau disponibile, înainte de faza de 
stabilire a obiectivelor și de concepere 
a proiectelor, date de referință cu privire la 
costurile aferente producției de energie și 
la cantitățile de combustibili convenționali 
folosite de către consumatori (de exemplu, 
programul operațional al regiunii Lublin 
din Polonia). În consecință, în aceste cazuri, 
nu este posibil să se evalueze dacă proiec -
tele finanțate au generat efectiv rezulta -
tele economice și financiare preconizate 
(de exemplu, pentru calculul perioadei de 
recuperare a investiției).36 
Procedurile de selecție nu garantau faptul 
că se alegeau proiecte cu un bun raport 
cost -eficacitate. În general, criteriile de 
selecție a proiectelor, aprobate de către 
comitetele de monitorizare înființate pen -
tru fiecare program operațional, nu per -
miteau identificarea de către autoritățile 
responsabile de implementare a proiec -
telor de E -SRE cu raportul optim cost -efi-
cacitate. De multe ori, nu s -a atribuit nicio 
pondere pentru elemente precum crearea 
capacității de energie, producția efectivă 
de energie și investițiile necesare relevan -
te, acestea nefiind incluse printre criteriile 
de selecție sau cele de atribuire. În câteva 
cazuri, nu au fost elaborate criterii de 
selecție specifice în legătură cu producția 
de E -SRE, ci s -au utilizat, în schimb, 
criterii de selecție universal aplicabile în 
mai multe sectoare vizate de programul 
operațional în cauză27.
37 
Concurența existentă între propunerile de 
proiecte era insuficientă în anumite cazuri. 
Atunci când identificarea proiectelor 
a avut loc ca urmare a organizării unor ce -
reri de propuneri, raportul cost -eficacitate 
optim al propunerilor de proiecte (perioa -
da de recuperare a investiției, investițiile 
necesare pentru producerea de energie) 
nu a fost luat în considerare. Cu toate că, 
de regulă, propunerile de proiecte trebu -
iau să îndeplinească o serie de criterii mi -
nime, procesele de selecție nu au reușit să 
prevină acordarea finanțării publice unor 
proiecte cu o calitate relativ scăzută din 
punctul de vedere al rezultatelor în mate -
rie de producție de energie. Stabilirea unei 
dimensiuni minime a investițiilor comporta 
riscul de a fi respinse cererile de finanțare 
a proiectelor de o mai mică anvergură – 
dar care ar fi putut avea parametri econo -
mici mai buni.27 De exemplu:
– selecția proiectelor de 
E-SRE în cadrul programului 
operațional „Infrastructură 
și mediu” din Polonia s -a 
bazat pe aceleași criterii 
care erau aplicate în diferite 
alte sectoare, de exemplu, 
pentru tipuri de proiecte 
de E -SRE care nu erau 
comparabile;
– în Finlanda, propunerile 
de proiecte nu au fost 
ierarhizate într -o ordine 
a priorităților și doar 
perioadele estimate de 
recuperare a investițiilor 
au fost utilizate ca criteriu 
de eligibilitate și ca criteriu 
referitor la rentabilitate;
– în Malta, criteriile de 
selecție nu erau specifice 
sectorului de E -SRE, 
ci erau aplicabile mai 
multor sectoare vizate de 
programul operațional. 
Deși exista un criteriu 
care acorda un punctaj 
pentru „contribuția 
proiectelor la atingerea 
valorilor -țintă dincolo de 
nivelul minim necesar”, 
criteriile de selecție nu 
includeau niciun criteriu 
privind rentabilitatea sau 
raportul costuri -beneficii al 
producției de E -SRE;
– în Austria, programele 
operaționale auditate nu 
au luat în considerare un 
raport cost -eficacitate 
optim al propunerilor de 
proiecte (perioada de 
recuperare a investiției, 
investițiile necesare pentru 
producerea de energie).
28 Observații
38 
În schimb, normele de finanțare care erau 
în vigoare în Austria, în Regatul Unit și, 
într-o anumită măsură, în Finlanda pentru 
proiectele de producție de energie din 
biomasă cuprindeau criterii tehnice și 
economice menite să evite selecția unor 
proiecte nerentabile. Prin urmare, riscul 
de selectare a unor propuneri de proiecte 
lipsite de eficacitate era mai scăzut. Un 
alt aspect de care s -a ținut seama a fost 
profitabilitatea proiectelor, în sensul că 
proiectele profitabile au primit cuantumuri 
mai mici de finanțare ( caseta 6 ). În alte 
state membre în care s -a efectuat auditul, 
autoritățile competente nu au proce -
dat la o adaptare similară a nivelului de 
cofinanțare a proiectelor.
39 
Ratele de cofinanțare de către UE variau, în 
diferitele programe operaționale, între 2 % 
și 85 %, fără să se furnizeze vreo justificare 
în acest sens în documentele respective. 
Conform principiului cofinanțării, o parte 
din costurile de investiție din cadrul unui 
proiect sunt suportate de către destina -
tarul final al subvenției publice, rata de 
cofinanțare determinându -se, printre alte -
le, în funcție de veniturile preconizate a fi 
generate de proiect sau de profitabilitatea acestuia. Mai mult, scopul subvenției care 
se acordă ar trebui să fie sprijinirea unei 
acțiuni care, în caz contrar, nu ar fi putut 
fi implementată din cauza unui deficit de 
finanțare sau a inexistenței unui stimulent 
economic. Este vorba aici de un cost de 
oportunitate; ratele ridicate de cofinanțare 
au drept efect fie finanțarea unor proiecte 
de dimensiuni mai mici, fie un număr mai 
mic de proiecte din domeniul E -SRE care 
ar putea fi sprijinite prin fonduri publice. 
Nu s -a procedat la o condiționare a ratei 
de sprijin în funcție de profitabilitate sau 
de necesitatea stimulării investitorilor 
în vederea implementării proiectelor de 
producere de E -SRE. Ratele de cofinanțare 
nejustificat de ridicate (ceea ce înseamnă 
că sprijinul financiar public este acordat 
într-un cuantum mai mare decât este 
necesar pentru ca un proiect să fie viabil 
din punct de vedere economic sau finan -
ciar) au crescut riscul de „efect de balast” 
(efect deadweight ) al finanțării UE – ceea 
ce implică faptul că acest sprijin public nu 
face decât să înlocuiască fondurile private, 
ba chiar și fondurile naționale, care ar fi 
fost oricum investite în acest scop – și au 
redus numărul proiectelor de producere 
de energie regenerabilă care au beneficiat 
de sprijin. În caseta 7  sunt ilustrate câteva 
cazuri de rate ridicate de cofinanțare.
Selecția proiectelor – cazuri constatate în Austria, Finlanda și Regatul Unit
În Austria, una dintre condițiile pentru depunerea cererilor de acordare a cofinanțării este îndeplinirea anumitor criterii 
tehnice și economice (densitatea de flux termic pe metru de conductă din rețeaua de termoficare, eficiența rețelei de 
termoficare și a cazanelor). Prin urmare, riscul de a se acorda sprijin financiar unor proiecte lipsite de eficacitate este mult 
mai scăzut.
În Finlanda, sunt prevăzute criterii de eligibilitate și posibilitatea de a beneficia de consiliere din partea unui consultant 
din domeniul energiei, cu scopul de a se preîntâmpina finanțarea proiectelor care nu sunt viabile din punct de vede -
re economic: solicitanții de finanțare au obligația de a oferi informații cu privire la perioada de recuperare a investiției 
pentru care se solicită fonduri. În absența acordării sprijinului public, această perioadă trebuie să fie de minimum 3 ani 
(proiect profitabil din punct de vedere comercial) și de maximum 12 ani (proiect nerentabil).
În Regatul Unit, costurile propuse ale proiectelor au fost comparate cu costurile țintă pe baza unor proiecte similare reali -
zate în trecut în domeniul energiei produse din biomasă.Caseta 6
29 Observații
40 
Nu s -au efectuat calcule privind profitabi -
litatea diferitelor sectoare sau tehnologii 
de E -SRE. Atunci când au fost elaborate 
programele operaționale, stabilirea ratelor 
de cofinanțare nu a fost făcută în funcție 
de o distincție operată între diferitele 
sectoare de E -SRE, dimensiunile investiției 
și tipurile de investiții, alte sisteme de 
promovare/de sprijin din statele membre 
(tarife fixe și prime), eventualele perspecti -
ve de rentabilitate a investițiilor și tipurile 
de tehnologii utilizate.Rate ridicate de cofinanțare din fonduri publice – cazuri în Polonia și Malta
În Polonia, programele derulate pentru instalații fotovoltaice și de energie solară de mici dimensiuni erau finanțate în 
proporție de 85 % din fonduri UE. În baza acestor programe, diferiții proprietari ai proiectelor (persoane fizice) puteau be -
neficia de o subvenție de până la 100 %. Majoritatea parcurilor eoliene de mari dimensiuni au primit cota maximă de sprijin 
public – fie până la 70 % din totalul costurilor eligibile de investiție, fie o sumă fixă de 10 milioane de euro (4 dintre cele 5 pro -
iecte auditate). În cele mai multe cazuri au fost aplicate ratele maxime de cofinanțare, acestea nefiind însă modulate sau jus -
tificate pe baza unor considerații legate de raportul cost -eficacitate care să fi fost formulate în documentele de programare. 
Patru dintre cei cinci beneficiari de proiecte de energie eoliană au recunoscut faptul că ar fi avut capacitatea de a implementa 
proiectele chiar dacă nu ar fi beneficiat de subvenții sau dacă acestea ar fi fost mai reduse și că intenția lor a fost de a folosi 
finanțarea din partea UE pentru rambursarea anticipată a împrumuturilor.
În Malta, o parte importantă din finanțarea disponibilă acordată de UE a fost alocată pentru a sprijini montarea unor instalații 
de E -SRE în instituțiile publice; în consecință, sursele de finanțare privată nu au fost utilizate într -o măsură suficientă pentru 
a multiplica efectul fondurilor din partea UE. În general, UE a finanțat în proporție de până la 85 % costurile de investiție în 
cadrul proiectelor respective. În plus, două alte programe de subvenționare, unul pentru populație, celălalt pentru întreprin -
deri, au acordat finanțare pentru instalații de E -SRE la o rată de 50 %, respectiv de 60 %.Caseta 7 Fotografia 8Colectoare solare montate pe acoperișul unei locuințe familiale în Polonia
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.

30 Observații
Valoarea adăugată a UE 
pe care au adus -o fondu -
rile politicii de coeziune 
a fost una limitată – pro -
iectele privind energia 
din surse regenerabile nu 
și-au adus pe deplin 
contribuția la îndeplinirea 
obiectivelor UE în materie 
de energie
41 
Doar într -un număr redus de cazuri s -a 
putut demonstra aducerea unei valori 
adăugate semnificative de către fondu -
rile UE. În cazul proiectelor respective, 
cofinanțarea oferită prin FEDER/Fondul de 
coeziune a facilitat obținerea finanțării din 
surse publice naționale și din surse private 
necesare pentru a acoperi cealaltă parte 
de cofinanțare a proiectelor, fiind o bine -
venită sursă suplimentară de investiții și 
contribuind, prin urmare, la implementarea 
proiectelor. În cazul parcurilor eoliene (de 
mai mari dimensiuni), această cofinanțare 
a fost, de asemenea, percepută ca o marcă 
de calitate de către instituțiile financia -
re terțe. Este clar că, în țările cu un nivel 
redus de penetrare a E -SRE, în care nu s -a 
implementat un număr mare de progra -
me în domeniul E -SRE și care aveau mai 
puțină experiență administrativă în acest 
sector, fondurile acordate de UE au adus 
o valoare adăugată mai mare, prin aceea 
că au contribuit la intensificarea dezvoltării 
economice, au sporit calitatea proiectelor 
relevante și, de asemenea, într -o anumită 
măsură, au acționat ca un catalizator, mo -
bilizând alte fonduri. În plus, într -o anumi -
tă măsură, a existat și o „valoare adăugată 
la nivel operațional”, întrucât proiectele 
finanțate de UE au impus organismelor de 
implementare anumite obligații, care au 
oferit organizațiilor implicate ocazia de 
a acumula experiență. Acest efect benefic 
a fost subliniat în special de organizațiile 
din Malta, Polonia și Regatul Unit.42 
Curtea a constatat, de asemenea, că, în 
cazul programelor operaționale din Austria 
și Finlanda, alocările stabilite pentru E -SRE 
prezentau riscul de a înlocui fondurile care 
se alocau de la bugetul de stat. Într -ade -
văr, în ambele țări, FEDER nu făcea decât 
să vină în completarea mecanismelor de 
finanțare naționale/regionale existente. 
În plus, în Austria, sprijinul acordat de UE 
a fost practic integrat, fără alte modificări, 
într-un sistem de subvenționare deja exis -
tent pentru centralele pe bază de biomasă. 
Austria și Finlanda au o tradiție îndelunga -
tă în domeniul E -SRE (în special în sectoa -
rele hidroenergiei și biomasei) și nu este 
ușor să se evalueze dacă fondurile UE au 
contribuit la aducerea unei valori adăugate 
suplimentare, în special în ceea ce privește 
inovarea.
31 Observații
43 
În 2012, Comisia a atras atenția că statele 
membre și regiunile trebuie să se asigure 
că finanțările acordate pentru E -SRE com -
pletează investițiile private și le stimu -
lează, fără a le limita amploarea28. Curtea 
a constatat că unele proiecte din domeniul 
E-SRE ar fi putut fi implementate și în lipsa 
acordării unui sprijin public. Era evident 
că mai mulți solicitanți de finanțare ar fi 
putut instala echipamentele de producere 
a E-SRE fără subvenții publice sau cu ajuto -
rul unor subvenții mai reduse; prin urmare, 
dacă nu li s -ar fi acordat finanțarea, ar fi 
fost posibilă eliberarea de fonduri pentru 
alte acțiuni implementate în domeniul 
E-SRE. Deciziile de acordare a subvențiilor 
au prezentat totuși importanță pentru 
demonstrarea bonității în vederea obținerii 
de finanțare din alte surse pentru proiecte:
 οProiectele menționate din Austria au 
fost toate aprobate după finalizarea 
lucrărilor de construcție, ceea ce indică 
faptul că subvenția nu a constituit 
o condiție indispensabilă pentru reali -
zarea investițiilor.
 οPatru dintre cele cinci proiecte auditate 
în Finlanda ar fi putut fi realizate fără 
ajutorul subvențiilor (doar unul dintre 
proiecte nu ar fi putut fi implementat 
fără sprijinul fondurilor publice).
 οUn număr de proprietari de proiecte 
din domeniul energiei eoliene au de -
clarat că și -ar fi implementat proiectele 
și fără subvenții publice, deoarece sti -
mulentele economice reprezentate de 
câștigurile care puteau fi obținute din 
energia eoliană și de „certificatele  
verzi” au fost suficiente. Într -adevăr, 
există multe parcuri eoliene similare 
care au fost construite fără să fi  
beneficiat de subvenții publice.44 
Investițiile efectuate în domeniul E -SRE 
au avut doar un efect limitat asupra 
dezvoltării capacităților de management. 
Unul dintre efectele scontate pe care le 
poate comporta valoarea adăugată a UE 
este îmbunătățirea capacităților admi -
nistrative sau de management în statele 
membre. Deși diverse părți interesate 
din Malta, Polonia și Regatul Unit au 
susținut că proiectele finanțate de UE 
au jucat un rol inestimabil în oferirea 
unor învățăminte, în general nu s -a putut 
demonstra o contribuție substanțială la 
îmbunătățirea planificării, a implementării 
și a funcționării proiectelor. Gestionarea 
programelor de subvenționare și a diverse -
lor proiecte din domeniul E -SRE au pus, în 
general, accentul pe aspectele de regula -
ritate și nu s -au axat deci pe problematica 
obținerii unui bun raport costuri -beneficii. 
În Austria și Finlanda, cofinanțarea din 
partea UE a fost pur și simplu integrată 
în mecanismele naționale de sprijin, fără 
alte elemente deosebit de inovatoare 
(a se vedea, de asemenea, punctul 42). 
Experiența câștigată în contextul imple -
mentării proiectelor nu a fost difuzată pe 
teritoriul acestor două state membre sau 
către regiunile învecinate.
45 
Proiectele din domeniul E -SRE operează 
adesea în contextul unor medii de regle -
mentare fragile. Deși fondurile alocate de 
UE pentru producția de E -SRE nu vizau, de 
fapt, reformarea cadrelor de reglementare, 
ele ar fi putut, totuși, antrena ameliorarea 
lor. În multe state membre, cadrele juridice 
referitoare la E -SRE au trecut prin revizuiri 
multiple, dintre care unele au antrenat 
modificări retroactive ale sistemelor de 
subvenționare și de promovare. Proce -
durile de autorizare sunt în mod frecvent 
complexe și descurajante sau nu sunt 
aplicate în mod consecvent, factor care, în 
combinație cu incertitudinea existentă pe 
piețe și cu volatilitatea prețurilor la ener -
gie, pune în pericol încrederea investitori -
lor în acest sector.28 COM(2012) 663 final din 
15 noiembrie  2012, intitulată 
„Eficientizarea pieței interne 
a energiei”.
32 Observații
46 
Gradul de utilizare a fondurilor politicii de 
coeziune în scopul finanțării E -SRE a variat 
între diferitele state membre, dar, per an -
samblu, a fost scăzut. Deși volumul fonduri -
lor din partea UE care au fost alocate pentru 
E-SRE a crescut de la 0,6 miliarde de euro 
în perioada de programare 2000 -2006 la 
4,7 miliarde de euro în perioada de progra -
mare 2007-2013, ele reprezintă doar 1,7 % 
din totalul cheltuielilor aferente FEDER și 
Fondului de coeziune. În raport cu necesarul 
enorm de investiții în acest sector pentru 
atingerea obiectivului stabilit pentru 2020 
la nivelul UE, gradul de alocare de către 
autoritățile naționale și regionale a fon -
durilor acordate de UE în acest scop a fost 
unul scăzut29, variind între 0 % (gradul cel 
mai redus) și 10,7 % (gradul cel mai ridi -
cat) din totalul fondurilor disponibile prin 
FEDER și Fondul de coeziune. Chiar și gradul 
ridicat înregistrat în Malta (10 %) în ceea ce 
privește alocările pentru E -SRE nu prezintă 
o importanță foarte mare pentru atingerea 
obiectivului său național privind o pondere 
a E-SRE de 10 % până în 2020, în condițiile 
în care această țară nu dispunea, în 2007, 
de niciun fel de capacități de E -SRE și, până 
în 2012, nu a ajuns la o pondere a E -SRE mai 
mare de 2 % din consumul final de energie 
(a se vedea anexa I ). Dintre statele membre 
care au făcut obiectul auditului, Malta nu 
a reușit să atingă primul obiectiv intermedi -
ar, iar, până la sfârșitul lunii octombrie 2013, 
Austria, Finlanda și Polonia nu transpuseseră în legislația națională Directiva privind ener -
gia din surse regenerabile (termenul -limită 
era 5 decembrie 2010).
47 
Ritmul de absorbție a fondurilor care au fost 
alocate pentru E -SRE a fost unul lent. Până 
la sfârșitul anului 201230, gradul de absorbție 
a fondurilor disponibile pentru E -SRE, în 
perioada 2007-2013, din cadrul FEDER și 
al Fondului de coeziune (de numai 58 %) 
a fost mult mai redus decât gradul mediu 
înregistrat pentru totalul fondurilor din 
cadrul FEDER și al Fondului de coeziune (de 
88 %) și, de asemenea, decât cel înregistrat 
pentru măsurile privind eficiența ener -
getică (de 84 %). Deși disfuncționalitățile 
pieței și barierele sunt de natură diferită în 
acest din urmă sector, gestionarea proiec -
telor cofinanțate de UE a fost realizată, în 
aproape toate statele membre, de către 
aceleași autorități de management ca și în 
cazul E -SRE, a se vedea tabelul 4 . Complexi -
tatea relativ ridicată a proiectelor de E -SRE 
și insuficiența capacității administrative 
pentru gestionarea măsurilor de investiții 
în acest sector se numără, cu siguranță, 
printre cauzele care explică aceste rate 
mai scăzute înregistrate în ceea ce privește 
utilizarea fondurilor din cadrul FEDER și al 
Fondului de coeziune. Astfel, per ansamblu, 
fondurile politicii de coeziune nu au avut 
decât o contribuție modestă la atingerea 
obiectivului în materie de E -SRE stabilit la 
nivelul UE.29 SEC(2011) 131 final din 
31 ianuarie 2011.
30 Sumele alocate de către 
autoritățile de management 
pentru proiectele selectate. 
Cele mai recente date 
disponibile sunt de la sfârșitul 
anului 2012.Tabelul 4Absorbția fondurilor politicii de coeziune de către proiectele E -SRE în statele 
membre auditate (proiectele care erau selectate până la sfârșitul anului 2012)
Sursa:  DG Politică Regională, baza de date comună privind fondurile structurale (SFC), 2007.Stat membru al UETotal aferent proiectelor 
selectate în vederea finanțării 
cu fonduri din cadrul politicii de 
coeziune (%)Proiecte privind eficiența 
energetică selectate în vederea 
finanțării cu fonduri din cadrul 
politicii de coeziune (%)Proiecte de E-SRE selectate în 
vederea finanțării cu fonduri din 
cadrul politicii de coeziune (%)
Austria 75,6 2 87, 3 50,6
Finlanda 90,8 34,5 30,6
Malta 88,1 37,9 43,3
Polonia 85,4 112,2 5 7, 8
Regatul Unit 84,7 73,6 49,9
Media tuturor statelor membre 87,7 84,5 58,0
33
 Concluzii  
și recomandări
48 
Curtea concluzionează că, per ansamblu, 
fondurile cheltuite prin intermediul politicii 
de coeziune pentru sprijinirea proiectelor 
de producere a E -SRE au contribuit într -o 
măsură limitată la îndeplinirea obiectivului 
stabilit la nivelul UE pentru 2020 în materie 
de E -SRE.
49 
Proiectele auditate au reușit să obțină 
realizările preconizate: cea mai mare parte 
a proiectelor de producere a E -SRE care 
au făcut obiectul auditului erau suficient 
de mature și gata de implementare atunci 
când au fost selectate, nu s -au înregis -
trat depășiri semnificative ale costurilor 
sau întârzieri majore în derularea lor și 
capacitățile de producție de E -SRE au fost, 
în general, instalate conform planificării 
(punctele 14-16).
50 
Curtea a constatat totuși anumite 
deficiențe care afectau implementarea, în 
special în ceea ce privește indicatorii de 
performanță, măsurarea rezultatelor pro -
iectelor și raportarea cu privire la acestea, 
precum și procedurile de achiziții și rezulta -
tele acestora. În general, dificultățile legate 
de integrarea în rețeaua electrică a energiei 
electrice produse din surse regenerabile 
au fost identificate ca fiind un impediment 
major în calea dezvoltării E -SRE în UE 
(punctele 17-21).
51 
În plus, obiectivele asumate în materie de 
producție de energie nu au fost atinse sau 
rezultatele nu au fost măsurate corespun -
zător în cazul a aproximativ două treimi din 
proiectele de E -SRE auditate. În cele mai 
multe dintre aceste cazuri, datele disponi -
bile cu privire la producția efectivă de ener -
gie erau insuficiente sau nu erau măsurate. 
Nerealizarea rezultatelor preconizate a fost 
cauzată în principal de previziunile insufi -
cient de precise sau de probleme de natură 
tehnică. Rezultatele proiectelor au fost, per 
ansamblu, eterogene (punctele 22-25).
52 
Mai mult, raportul cost -eficacitate nu 
a fost un principiu director la planificarea 
proiectelor. La conceperea programelor operaționale în cadrul cărora au fost 
depuse aceste proiecte, nu s -a ținut seama 
de o ierarhizare a sectoarelor de E -SRE 
într-o ordine a priorităților și nu s -a realizat 
o evaluare a contribuțiilor pe care le puteau 
aduce aceste fonduri la îndeplinirea obiec -
tivelor în domeniu. Alocarea fondurilor se 
baza, în general, mai degrabă pe estimări 
aproximative ale potențialului regional și 
ale capacității de absorbție a fondurilor 
decât pe analiza sistematică a situației 
regionale sau pe comparația între diversele 
alternative disponibile în ceea ce privește 
tipurile de E -SRE sau de tehnologii E -SRE. 
Raportul cost -eficacitate al măsurilor a fost 
neglijat atunci când li s -au alocat bugetele. 
Nu s -au stabilit în mod adecvat, pentru toa -
te proiectele, obiective raționale în materie 
de energie și indicatori de performanță 
referitori la producția de energie. Adeseori, 
criteriile și procedurile de selecție nu au 
favorizat selectarea proiectelor de E -SRE cu 
cel mai bun raport cost -eficacitate. Proiec -
tele au înregistrat rezultate eterogene în 
ceea ce privește raportul cost -eficacitate, 
în sensul că ratele ridicate de cofinanțare 
utilizate în anumite state membre nu erau 
justificate, în documente, de rentabilitatea 
preconizată a proiectelor (punctele 26-40).
53 
De asemenea, auditul a evidențiat că 
fondurile politicii de coeziune utilizate în 
scopul E -SRE au avut o valoare adăugată 
limitată la nivelul UE. A fost identificată 
prezența unui risc de înlocuire a fondurilor 
publice alocate de la bugetul de stat în 
acele state membre în care fondurile UE au 
fost pur și simplu utilizate pentru a com -
pleta finanțarea disponibilă în sistemele lor 
naționale de subvenționare a E -SRE, pre -
cum și existența unui risc de „efect de ba -
last” (efect deadweight ). Deși cofinanțarea 
acordată de UE a adus întrucâtva o „valoare 
adăugată la nivel operațional”, proiectele 
de investiții nu au contribuit însă, într -o 
măsură semnificativă, la dezvoltarea 
capacităților de management. Per an -
samblu, gradul de utilizare a fondurilor 
din cadrul FEDER și al Fondului de coezi -
une a fost modest în raport cu eforturile 
sporite care trebuie depuse pentru a putea 
atinge obiectivele stabilite la nivelul UE 
(punctele 41-47).
34 Concluzii și recomandări 
54 
Curtea subliniază necesitatea aducerii 
anumitor îmbunătățiri dacă se dorește ca 
finanțarea acordată în cadrul politicii de 
coeziune să aducă contribuția maximă 
posibilă la realizarea obiectivelor în materie 
de energie31. Nu în ultimul rând, cheltuielile 
efectuate în cadrul politicii de coeziune 
aduc, în general, beneficii pentru economia 
globală, inclusiv pentru creșterea economi -
că și crearea de locuri de muncă, care sunt 
obiective de bază ale politicii de coeziune. 
În vederea unei posibile intensificări a utili -
zării fondurilor UE pentru promovarea E -SRE 
în perioada de programare 2014-2020, Cur -
tea formulează următoarele recomandări:
Recomandarea 1
Prin stabilirea unor orientări pentru 
elaborarea programelor și pentru con -
ceperea și selecția proiectelor, precum 
și prin specificarea unor condiții pentru 
punerea la dispoziție a fondurilor în vederea 
investițiilor în producerea de E -SRE, Comisia 
ar trebui:
ο să se asigure că, în viitor, la elaborarea 
programelor din domeniul E -SRE care 
beneficiază de cofinanțare prin fondu -
rile politicii de coeziune, se ține cont de 
principiul rentabilității, inclusiv luând 
măsuri pentru ca finanțarea din partea 
UE să nu fie acordată decât programe -
lor cu un bun raport cost -eficacitate 
care altfel nu ar fi putut fi implementa -
te, astfel încât să se evite apariția efec -
tului de balast. Programele trebuie să se 
bazeze pe o evaluare corespunzătoare 
a nevoilor, pe o prioritizare a tehnologi -
ilor celor mai rentabile (fără a face însă 
discriminare între diferitele sectoare 
de E -SRE) și pe identificarea modalității 
considerate a aduce contribuția optimă 
la îndeplinirea obiectivului stabilit 
pentru 2020 la nivelul UE. Este necesar 
să se stabilească obiective în materie de 
producere de E -SRE care să fie adecvate 
în raport cu bugetul, precum și criterii 
de selecție pentru proiecte care să pună 
accentul pe raportul cost -eficacitate al 
rezultatelor obținute în ceea ce privește energia produsă (evitând deci acorda -
rea unor finanțări inutil de mari pentru 
proiecte);
ο să promoveze instituirea de către 
statele membre a unui cadru de 
reglementare stabil și previzibil pentru 
E-SRE în general, precum și a unor 
proceduri mai facile pentru integrarea 
energiei electrice produse din surse 
regenerabile în rețelele electrice.
Recomandarea 2
Statele membre ar trebui să stabilească 
și să aplice, pe baza orientărilor oferite 
de Comisie, criterii minime cu privire 
la raportul cost -eficacitate, adaptate la 
circumstanțele proiectelor. De asemenea, 
statele membre ar trebui să sporească 
valoarea adăugată cu care contribuie fon -
durile politicii de coeziune, prin aducerea 
unor îmbunătățiri la nivelul implementării 
proiectelor de E -SRE, precum și prin moni -
torizare și evaluare și prin colectarea unui 
ansamblu de date măsurate cu privire la 
costurile de producere a energiei în toate 
sectoarele relevante de E -SRE.31 În contextul aceluiași domeniu 
de politici, Curtea a publicat 
un raport pe tema măsurilor 
privind eficiența energetică 
cofinanțate de FEDER și de 
Fondul de coeziune [Raportul 
special nr. 21/2012 „Raportul 
cost -eficacitate al investițiilor 
în eficiența energetică 
efectuate în cadrul politicii 
de coeziune” ( https://eca.
europa.eu )]. Auditul a analizat 
raportul cost -eficacitate 
al investițiilor în eficiența 
energetică efectuate în 
cadrul politicii de coeziune, 
punând un accent deosebit 
pe rolul Comisiei în materie 
de gestionare, cu referire la 
aprobarea de către aceasta 
a programelor operaționale 
și la monitorizarea executării 
programelor în regiuni.
35 Concluzii și recomandări 
Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 9 aprilie 2014.
Pentru Curtea de Conturi
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Președinte

36
 Anexe
Privire de ansamblu asupra progreselor înregistrate de statele membre în direcția 
atingerii obiectivului stabilit pentru 2020 în materie de energie din surse regenerabileAnexa  I
Atingerea obiectivului stabilit pentru 2020 în materie de E-SRE, conform informațiilor furnizate de Comisie:
1  Sursa:  EUROSTAT, 10 martie 2014. Ponderea efectivă a energiei din surse regenerabile (în % din consumul final brut de energie) în 2012 (docu -
ment care furnizează date și pentru 2010).  
2  Sursa:  Raport privind progresele înregistrate în domeniul energiei regenerabile (Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Co -
mitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor), COM(2013) 175 final, 27.3.2013. Primul obiectiv intermediar este calculat ca media 
ponderilor din 2011/2012.
3  Sursa:  a se vedea nota de subsol 1 anterioară.
4  Sursa:  Directiva 2009/28/CE.Stat membruPonderea E-SRE 
în 201011 Primul obiectiv 
intermediar2Ponderea 
E-SRE în 20123Obiectivul stabilit 
pentru 2020 în 
materie de E-SRE44
Belgia 5,0  % 4,4 % 6,8 % 13 %
Bulgaria 14,4  % 10,7  % 16,3 % 16 %
Republica Cehă 9,3 % 7, 5 % 11,2  % 13 %
Danemarca 22,6  % 19,6  % 26,0  % 30 %
Germania 10,7  % 8,2 % 12,4  % 18 %
Estonia 24,7  % 19,4  % 25,2  % 25 %
Irlanda 5,6 % 5,7 % 7, 2 % 16 %
Grecia 9,7 % 9,1 % 15,1  % 18 %
Spania 13,8  % 10,9  % 14,3 % 20 %
Fran ţa 12,7  % 12,8  % 13,4  % 23 %
Italia 10,6  % 7, 6 % 13,5  % 17 %
Cipru 6,0 % 4,9 % 6,8 % 13 %
Letonia 32,5  % 34,0  % 35,8  % 40 %
Lituania 19,8  % 16,6  % 21,7  % 23 %
Luxemburg 2,9 % 2,9 % 3,1 % 11 %
Ungaria 8,6 % 6,0 % 9,6 % 13 %
Malta 0,4 % 2,0 % 1,4 % 10 %
Țările de Jos 3,7 % 4,7 % 4,5 % 14 %
Austria 30,8  % 25,4  % 32,1  % 34 %
Polonia 9,3 % 8,8 % 11,0  % 15 %
Portugalia 24,2  % 22,6  % 24,6  % 31 %
România 23,2  % 19,0  % 22,9  % 24 %
Slovenia 19,2  % 17, 8  % 20,2  % 25 %
Slovacia 9,0 % 8,2 % 10,4  % 14 %
Finlanda 32,4  % 30,4  % 34,3 % 38 %
Suedia 47, 2  % 41,6  % 51,0  % 49 %
Regatul Unit 3,3 % 4,0 % 4,2 % 15 %
UE 12,5  % 10,7  % 14,1  % 20 %
37 Anexe
Alocarea fondurilor politicii de coeziune (FEDER și Fondul de coeziune 2007-2013) pen -
tru proiectele privind energia din surse regenerabile și pentru proiectele selectate din 
perioada 2007-2012Anexa  II
1  O rată de selecție de peste 100 % înseamnă că fondurile au fost realocate din cadrul altor priorități sau măsuri din același program operațional 
sau dintr-un alt program operațional.  
Sursa:  Baza de date SFC2007 a DG Politica Regională, rapoartele anuale de implementare 2012 privind punerea în aplicare a proiectelor selectate.  Stat membruSuma hotărâtă alocată de UE Proiecte selectate 
Suma totală de la 
FEDER și Fondul de 
coeziune (în euro)
(A)Suma alocată pentru 
E-SRE (în euro)
(B)% din totalul fondu -
rilor pentru E-SRE
(C)Suma totală de la UE 
aferentă proiectelor 
selectate (în euro) 
(D)% din proiectele 
selectate
(D)/(B)1
Belgia 990  283  172 11 851 495 1,2 % 7 242 095 61,1  %
Bulgaria 5 488 168 381 16 710 959 0,3 % 4 226 413 25,3 %
Republica Cehă 22 751 854 293 397 759 730 1,7 % 131 059  678 32,9  %
Danemarca 254 788 620
Germania 16 107 313 706 252 995 745 1,6 % 119 319  102 47, 2  %
Estonia 3 011 942 552
Irlanda 375 362  372
Grecia 15 846 461 042 283 795  789 1,8 % 392 484 152 138,3 %
Spania 26 595 884 632 160 152  052 0,6 % 71 145 156 44,4  %
Fran ţa 8 054 673 061 363 591 135 4,5 % 245 249  934 67, 5  %
Croaţ ia 705 861 911
Italia 21 025 331 585 775 717 953 3,7 % 397 058 482 51,2  %
Cipru 492 665  838 9 520 000 1,9 % 5 191 095 54,5  %
Letonia 3 947 343 917 67 180 000 1,7 %
Lituania 5 747 186 096 58 485 290 1,0 % 67 554  207 115,5  %
Luxemburg 25 243 666 1 767 056 7, 0 % 4 875 000 275,9  %
Ungaria 21 292 060 049 349 310 777 1,6 % 179 983 308 51,5  %
Malta 728 123  051 78 200  000 10,7  % 33 879 548 43,3 %
Țările de Jos 830 000  000 19 182 600 2,3 % 22 345 138 116,5  %
Austria 680 066  021 25 037 408 3,7 % 12 676 799 50,6  %
Polonia 57 178 151 307 825 761 396 1,4 % 477 355  029 5 7, 8  %
Portugalia 14 558 172 647 59 857 312 0,4 % 5 006 939 8,4 %
România 15 528 889 094 331 542 611 2,1 % 209 940 000 63,3 %
Slovenia 3 345 349 266 54 186 553 1,6 % 14 408 713 26,6  %
Slovacia 9 998 728 328 90 252 216 0,9 % 66 524 170 73,7  %
Finlanda 977 401 980 20 682  247 2,1 % 6 329 763 30,6  %
Suedia 934 540 730 52 342 949 5,6 % 8 772 042 16,8  %
Regatul Unit 5 392 019 735 159 590  365 3,0 % 74 770 872 46,9  %
Transfrontalier 7 893 300 818 199 927 583 2,5 % 148 745 005 74,4  %
UE-27 + transfrontalier 270  757  167 870 4 665  401  221 1,7 % 2 706  142  640 58,0  %
38 Anexe
Lista proiectelor privind producerea de energie din surse regenerabile care au făcut 
obiectul audituluiAnexa  III
Nr. pro -
iectuluiStat 
mem -
bruProgram 
operaționalIntervențieMod de 
implementareBugetul 
proiec -
tului (în 
milioane 
de euro)Din care cofinanțareCapacitate 
suplimentară 
de E-SRE 
instalată 
(planificată/
efectivă), 
în MW sau 
kWp/aInvestiții în 
proiectele 
auditate (în 
milioane de 
euro/MW 
sau în euro/
kWp/a)Producția medie 
de energie (pla -
nificată/efectivă) 
MWh/a Naţională (în 
milioane de 
euro)FEDER/Fondul 
de coeziune (în 
milioane de euro)
Proiectul 
1
ATAustria InferioarăConstruc ţia unei centrale pe bază de biomasă 
în Weissenbach an der TristingProiect de sine 
stătător0,745 0,117 0,117 3 / 3 MW 0,5172 440 / 
2 319 MWh/a
Proiectul 
2StiriaConstruc ţia unei centrale pe bază de biomasă și 
a unei re ţele de termoficare în Bruck an der MurProiect de sine 
stătător5,658 0,871 0,882 8 / 8 MW 0,48818 659 / 
12 263 MWh/a
Proiectul 
3SalzburgConstruc ţia unei centrale pe bază de biomasă și 
a unei re ţele de termoficare în FlachauProiect de sine 
stătător5,667 0,886 0,885 6 / 4 MW 1,02724 009 / 
23 026 MWh/a
Proiectul 
4
FIFinlanda de VestConstruc ţia unui cazan pe bază de pele ţi din 
biomasă destinat să înlocuiască trei cazane 
care func ţionau cu combustibili fosili, precum și 
construc ţia conductei principale, în Lievestuore Proiect de sine 
stătător0,405 0,017 0,011 1 / 1 MW 0,2524 136 / 
5 215 MWh/a
Proiectul 
5Finlanda de VestConstruc ţia unui cazan pe bază de biomasă 
(așchii de lemn) destinat să înlocuiască un 
cazan care func ţiona cu combustibili fosili, 
precum și modificarea re ţelei de termoficare 
existente, în zona industrială Kyyjärvi Proiect de sine 
stătător0,711 0,085 0,056 1 / 1 MW 0,4152 500 / 
2 394 MWh/a
Proiectul 
6Finlanda de VestConstruc ţia unui cazan nou pe bază de pele ţi 
din biomasă destinat să înlocuiască cazanul 
care func ţiona cu combustibili fosili, în cartierul 
Tikkakoski Proiect de sine 
stătător0,388 0,022 0,009 2,5 / 2,5 MW 0,1274 000 / 
7 500 MWh/a
Proiectul 
7Finlanda de VestConstruc ţia unui cazan nou pe bază de pele ţi 
din biomasă destinat să înlocuiască cazanul 
care func ţiona cu combustibili fosili, precum 
și construc ţia re ţelei de termoficare necesare, 
într-un spa ţiu de depozitare transformat, în 
Kiukainen Proiect de sine 
stătător0,324 0,029 0,02 1 / 1 MW 0,2702 800 / 
4 000 MWh/a
Proiectul 
8Finlanda de VestConstruc ţia unui cazan nou pe bază de pele ţi 
din biomasă destinat să înlocuiască cazanul 
care func ţiona cu combustibili fosili, în Eura Proiect de sine 
stătător0,447 0,054 0,036 0,8 / 0,8 MW 0,31 140 / 
1 500 MWh/a
Proiectul 
9
UKEstul Țării Galilor 
(Competitivitate) Wood Energy Business Scheme  2 (sistem de 
promovare a energiei pe bază de lemn, destinat 
întreprinderilor) (80085)Schemă de 
subven ţionare0,2 0 0,076 MW / date 
nefurnizateNu se aplică2 700 MWh  / 
nedisponibilă încă
Proiectul 
10Vestul Țării Galilor 
și The Valleys 
(Convergen ţă)Wood Energy Business Scheme 2  (sistem de 
promovare a energiei pe bază de lemn, destinat 
întreprinderilor) (80028)Schemă de 
finan ţare1,2 0 0,492,6 MW / date 
nefurnizateNu se aplică5300 MWh/  
nedisponibilă încă
39 Anexe Anexa  IIINr. pro -
iectuluiStat 
mem -
bruProgram 
operaționalIntervențieMod de 
implementareBugetul 
proiec -
tului (în 
milioane 
de euro)Din care cofinanțareCapacitate 
suplimentară 
de E-SRE 
instalată 
(planificată/
efectivă), 
în MW sau 
kWp/aInvestiții în 
proiectele 
auditate (în 
milioane de 
euro/MW 
sau în euro/
kWp/a)Producția medie 
de energie (pla -
nificată/efectivă) 
MWh/a Naţională (în 
milioane de 
euro)FEDER/Fondul 
de coeziune (în 
milioane de euro)
Proiectul 
1
ATAustria InferioarăConstruc ţia unei centrale pe bază de biomasă 
în Weissenbach an der TristingProiect de sine 
stătător0,745 0,117 0,117 3 / 3 MW 0,5172 440 / 
2 319 MWh/a
Proiectul 
2StiriaConstruc ţia unei centrale pe bază de biomasă și 
a unei re ţele de termoficare în Bruck an der MurProiect de sine 
stătător5,658 0,871 0,882 8 / 8 MW 0,48818 659 / 
12 263 MWh/a
Proiectul 
3SalzburgConstruc ţia unei centrale pe bază de biomasă și 
a unei re ţele de termoficare în FlachauProiect de sine 
stătător5,667 0,886 0,885 6 / 4 MW 1,02724 009 / 
23 026 MWh/a
Proiectul 
4
FIFinlanda de VestConstruc ţia unui cazan pe bază de pele ţi din 
biomasă destinat să înlocuiască trei cazane 
care func ţionau cu combustibili fosili, precum și 
construc ţia conductei principale, în Lievestuore Proiect de sine 
stătător0,405 0,017 0,011 1 / 1 MW 0,2524 136 / 
5 215 MWh/a
Proiectul 
5Finlanda de VestConstruc ţia unui cazan pe bază de biomasă 
(așchii de lemn) destinat să înlocuiască un 
cazan care func ţiona cu combustibili fosili, 
precum și modificarea re ţelei de termoficare 
existente, în zona industrială Kyyjärvi Proiect de sine 
stătător0,711 0,085 0,056 1 / 1 MW 0,4152 500 / 
2 394 MWh/a
Proiectul 
6Finlanda de VestConstruc ţia unui cazan nou pe bază de pele ţi 
din biomasă destinat să înlocuiască cazanul 
care func ţiona cu combustibili fosili, în cartierul 
Tikkakoski Proiect de sine 
stătător0,388 0,022 0,009 2,5 / 2,5 MW 0,1274 000 / 
7 500 MWh/a
Proiectul 
7Finlanda de VestConstruc ţia unui cazan nou pe bază de pele ţi 
din biomasă destinat să înlocuiască cazanul 
care func ţiona cu combustibili fosili, precum 
și construc ţia re ţelei de termoficare necesare, 
într-un spa ţiu de depozitare transformat, în 
Kiukainen Proiect de sine 
stătător0,324 0,029 0,02 1 / 1 MW 0,2702 800 / 
4 000 MWh/a
Proiectul 
8Finlanda de VestConstruc ţia unui cazan nou pe bază de pele ţi 
din biomasă destinat să înlocuiască cazanul 
care func ţiona cu combustibili fosili, în Eura Proiect de sine 
stătător0,447 0,054 0,036 0,8 / 0,8 MW 0,31 140 / 
1 500 MWh/a
Proiectul 
9
UKEstul Țării Galilor 
(Competitivitate) Wood Energy Business Scheme  2 (sistem de 
promovare a energiei pe bază de lemn, destinat 
întreprinderilor) (80085)Schemă de 
subven ţionare0,2 0 0,076 MW / date 
nefurnizateNu se aplică2 700 MWh  / 
nedisponibilă încă
Proiectul 
10Vestul Țării Galilor 
și The Valleys 
(Convergen ţă)Wood Energy Business Scheme 2  (sistem de 
promovare a energiei pe bază de lemn, destinat 
întreprinderilor) (80028)Schemă de 
finan ţare1,2 0 0,492,6 MW / date 
nefurnizateNu se aplică5300 MWh/  
nedisponibilă încă
Nr. pro -
iectuluiStat 
mem -
bruProgram 
operaționalIntervențieMod de 
implementareBugetul 
proiec -
tului (în 
milioane 
de euro)Din care cofinanțareCapacitate 
suplimentară 
de E-SRE 
instalată 
(planificată/
efectivă), 
în MW sau 
kWp/aInvestiții în 
proiectele 
auditate (în 
milioane de 
euro/MW 
sau în euro/
kWp/a)Producția medie 
de energie (pla -
nificată/efectivă) 
MWh/a Naţională (în 
milioane de 
euro)FEDER/Fondul 
de coeziune (în 
milioane de euro)
Proiectul 
11
PLInfrastructură  și 
mediuConstruc ţia unui parc eolian în estul comunei 
Margonin, districtul IIProiect de sine 
stătător29,209 11,81 5,906 20 / 20 MW 1,46046 735 / 
47 288 MWh/a
Proiectul 
12Infrastructură  și 
mediuConstruc ţia a trei turbine eoliene în Stypolow, 
municipalitatea KozuchowProiect de sine 
stătător7, 5 8 4 1,85 4,315 4,5 / 4,5 MW 1,68514 153 / 
10 074 MWh/a
Proiectul 
13Infrastructură  și 
mediuConstruc ţia unui parc eolian în 
Jarogniew-MołtowoProiect de sine 
stătător30,179 15,35 10,0 20 / 20 MW 1,56259 211 / 
47 825 MWh/a
Proiectul 
14Infrastructură  și 
mediuConstruc ţia unui parc eolian în zona GoliceProiect de sine 
stătător55,75 35,41 10,0 38 / 38 MW 1,46780 332 / 
57 393 MWh/a
Proiectul 
15Infrastructură  și 
mediuConstruc ţia a patru centrale electrice eoliene în 
comuna PluznicaProiect de sine 
stătător5,914 1,51 3,365 3,2 / 3,2 MW 1,8488 286 / 
7 381 MWh/a
Proiectul 
16voievodatul LublinInstalarea de colectoare solare pe clădiri publi -
ce și clădiri reziden ţiale în comuna KłoczewProiect de sine 
stătător1,659 0,24 1,412,82 / 2,82 
MW0,5281 502 MWh/a 
/ date nefurnizate
Proiectul 
17voievodatul LublinInstalarea de colectoare solare pe clădiri publi -
ce și clădiri reziden ţiale în comuna Kraśnik Proiect de sine 
stătător1,096 0,14 0,9311,55 / 1,55 
MW0,588972 MWh/a /  
date nefurnizate
Proiectul 
18voievodatul LublinInstalarea de colectoare solare pe clădiri publi -
ce și clădiri reziden ţiale în comuna Potok Górny Proiect de sine 
stătător1,866 0,27 1,533,46 / 3,61 
MW0,4151 974 MWh/a /  
date nefurnizate
Proiectul 
19voievodatul LublinInstalarea de colectoare solare pe clădiri publi -
ce și clădiri reziden ţiale în comuna Ruda-HutaProiect de sine 
stătător1,188 0,17 1,0101,89 / 1,89 
MW0,519990 MWh/a /  
date nefurnizate
Proiectul 
20voievodatul LublinInstalarea de colectoare solare și de panouri 
fotovoltaice și iluminat stradal în comunele 
Goraj și TurobinProiect de sine 
stătător1,371 0,2 1,165 0,12 / 0,12 MW Nu se aplicănedefinită  / 
date nefurnizate
40 Anexe Anexa  III
Nr. pro -
iectuluiStat 
mem -
bruProgram 
operaționalIntervențieMod de 
implementareBugetul 
proiec -
tului (în 
milioane 
de euro)Din care cofinanțareCapacitate 
suplimentară 
de E-SRE 
instalată 
(planificată/
efectivă), 
în MW sau 
kWp/aInvestiții în 
proiectele 
auditate (în 
milioane de 
euro/MW 
sau în euro/
kWp/a)Producția medie 
de energie (pla -
nificată/efectivă) 
MWh/a Naţională (în 
milioane de 
euro)FEDER/Fondul 
de coeziune (în 
milioane de euro)
21
MTInvesting in 
Competitiveness 
for a Better Quality 
of Life  (Investi ţia 
în competitivitate 
pentru o mai bună 
calitate a vie ţii)Instalarea de surse regenerabile de energie la 
Colegiul de arte, știin ţă și tehnologie din MaltaProiect de sine 
stătător0,464 0,07 0,395134/134 KW 
p/a3 464 235 / 213 MWh/a1
22Investing in 
Competitiveness 
for a Better Quality 
of Life  (Investi ţia 
în competitivitate 
pentru o mai bună 
calitate a vie ţii)Energy-Smart Authority (proiect de trans -
formare a birourilor autorită ţii din domeniul 
locuin ţelor în clădiri inteligente din punct de 
vedere energetic)Proiect de sine 
stătător0,041 0,006 0,0353,48 /3,51 KW 
p/a3 9495,23 / 5,28 MWh/
a1
23Investing in 
Competitiveness 
for a Better Quality 
of Life  (Investi ţia 
în competitivitate 
pentru o mai bună 
calitate a vie ţii)Promovarea surselor regenerabile de energie în 
sectorul casnicSchemă de 
subven ţionare16,932 2,76 14,392 9 216 KW p/a Nu se aplică9 015 / 13 824 
MWh/a1
24Investing in 
Competitiveness 
for a Better Quality 
of Life  (Investi ţia 
în competitivitate 
pentru o mai bună 
calitate a vie ţii)Schemă de subven ţionare prin FEDER în dome -
niul energiei pentru întreprinderiSchemă de 
subven ţionare18,404 2,76 15,643 6 023 KW p/a Nu se aplică5 000 MWh/a / 
date nefurnizate
1 Notă:  Rezultatele efective nu se bazează pe date măsurate.
41 Anexe
Evaluare sintetică a rezultatelor produse de proiectele privind energia din surse 
regenerabileAnexa  IV
N.B.  Din motive de asigurare a comparabilității, anumite proiecte sunt împărțite în subproiecte în prezenta anexă, 
astfel încât numărul total este de 27.
Numărul de proiecte/subproiecte evaluate
Nesatisfăcă -
toareSatisfăcătoare BuneNu se aplică/date 
nedisponibileImplementarea proiectelor Instala ţiile func ţionează fără a  întâmpina probleme semnificative  (performanţ a 
proiectelor este bună  dacă instala ţia func ţionează fără perioade de întreruperi 
neplanificate; este satisfăcătoare  dacă perioadele de întreruperi au un impact 
limitat asupra produc ţiei de energie; este nesatisfăcătoare  dacă perioadele de 
întreruperi au un impact semnificativ asupra produc ţiei de energie).0 2 25 0
Capacitatea instalată de produc ţie de energie  (performan ţa proiectelor este bună  
în cazul în care capacitatea planificată de produc ţie de energie este instalată; este 
satisfăcătoare  dacă abaterile de la plan nu sunt semnificative; este nesatisfăcă -
toare  în cazul în care capacitatea de produc ţie de energie nu este instalată/există 
abateri semnificative de la plan).0 0 27 0
Capacitatea totală de produc ţie în func ţiune este conform planificării  (performanţ a 
proiectelor este bună  în cazul în care capacitatea de produc ţie de energie în 
func ţiune este conform planificării; este satisfăcătoare  dacă abaterile de la plan 
nu sunt semnificative; este nesatisfăcătoare  în cazul în care capacitatea de 
produc ţie de energie nu este în func ţiune/există abateri semnificative de la plan). 2 6 19 0
Respectarea proiectului tehnic
(performan ţa proiectelor este nesatisfăcătoare  dacă există abateri semnificative 
de la proiectul tehnic; este satisfăcătoare  dacă există anumite abateri de la pro -
iectul tehnic, dar acestea nu au un impact efectiv asupra rezultatelor; și este bună  
dacă nu există abateri de la proiectul tehnic).0 1 26 0
Respectarea bugetului  (performan ţa proiectelor este bună  dacă nu există abateri 
de la pre ţurile estimate în buget; este satisfăcătoare  dacă creșterea pre ţurilor este 
de 0 %<x< 20 %, este nesatisfăcătoare  dacă creșterea pre ţurilor este > 20 %).1 0 26 0
Respectarea planului de func ţionare  (performan ţa proiectelor este bună  dacă nu 
există abateri de la planul de func ţionare; este satisfăcătoare  dacă există anumite 
abateri, dar acestea nu au un impact efectiv asupra rezultatelor; și este nesatisfăcă -
toare  dacă există abateri semnificative).2 6 19 0
Gestionarea riscurilor, complexitatea proiectelor, barierele în calea implementării  
(performan ţa proiectelor este bună  dacă se iau măsuri în cazurile în care sunt iden -
tificate riscuri; este satisfăcătoare  dacă riscurile sunt doar par ţial analizate și ate  nu-
ate; este nesatisfăcătoare  dacă nu se efectuează nicio analiză a  riscurilor adecvată).0 10 17 0
Indicatori de performanţ ă transparenţ i, relevanţ i și măsurabili și selec ţia proiectelor 
celor mai bine elaborate/mature  (performan ţa proiectelor este bună  dacă se 
apelează la indicatori adecva ţi pentru a selecta proiectele cele mai bine elaborate 
și mature, dacă este evaluat raportul cost-eficacitate al propunerilor de proiecte și 
dacă este asigurată concuren ţa între aceste propuneri; este satisfăcătoare  dacă 
aceste criterii sunt doar par ţial întrunite; este nesatisfăcătoare  dacă aceste criterii 
nu sunt deloc întrunite).0 27 0 0
Obţinerea autoriza ţiilor/avizelor/acceptului popula ţiei (performan ţa proiectelor este 
bună  dacă instala ţia este dată în func ţiune și nu s-au identificat probleme legate de 
obţinerea autoriza ţiilor necesare; este satisfăcătoare  dacă au fost ob ţinute doar 
autorizaţ iile esen ţiale; este nesatisfăcătoare  dacă s-au identificat probleme grave 
legate de ob ţinerea autoriza ţiilor/avizelor/acceptului popula ţiei).0 2 25 0
42 Anexe Anexa  IVNumărul de proiecte/subproiecte evaluate
Nesatisfăcă -
toareSatisfăcătoare BuneNu se aplică/date 
nedisponibileRaportul cost-eficacitateEficien ţa opera ţională  Performan ţa proiectelor este bună  dacă eficien ţa 
opera ţională este > 95 %; este satisfăcătoare  dacă eficien ţa opera ţională este 
80< x < 95 %; este nesatisfăcătoare  dacă eficien ţa opera ţională este < 80 %.4 7 7 7 9
Costurile de investi ţie (de construc ţie)  (euro/MW sau euro/KWp). Performan ţa 
proiectelor este bună  dacă costurile de investi ţie sunt mai ridicate cu < 10 % sau 
mai pu ţin decât media; este satisfăcătoare  dacă costurile de investi ţie sunt mai 
ridicate cu 10 %<x< 30 % decât media; este nesatisfăcătoare  dacă costurile de 
investi ţie sunt mai ridicate cu > 30% decât media.4 1 17 5
Criteriile privind raportul cost-eficacitate utilizate la selec ţia proiectelor . 
Performan ţa proiectelor este bună  dacă majoritatea proiectelor selectate cu un bun 
raport cost-eficacitate au utilizat criteriile următoare:
- cel mai bun raport cost/capacitate de produc ţie de energie instalată (euro/MW)
- cel mai bun raport cost/produc ţie de energie (euro/MWh); 
este satisfăcătoare  dacă criteriile privind raportul cost-eficacitate au fost doar 
parţial utilizate; este nesatisfăcătoare  dacă nu s-au utilizat deloc criterii privind 
raportul cost-eficacitate. 12 10 5 5 0
Finan ţarea proiectelor se bazează pe cereri deschise de propuneri și pe o procedură 
de selec ţie, este asigurată concuren ţa între propunerile de proiecte . Performan ţa 
proiectelor este bună  dacă s-a organizat o cerere deschisă de propuneri și o proce -
dură de selec ţie; este satisfăcătoare  dacă acestea au fost organizate, dar s-a primit 
un număr mic de propuneri; este nesatisfăcătoare  dacă nu s-a organizat o  cerere 
deschisă de propuneri și o procedură de selec ţie.8 14 5 5 0
Disponibilitatea unor studii adecvate . Performan ţa proiectelor este bună  dacă au 
fost utilizate studii de fezabilitate/planuri de afaceri sau alte studii la planificarea 
proiectelor; este satisfăcătoare  dacă aceste studii și planuri nu au fost urmate 
100 %; este nesatisfăcătoare  dacă nu au fost utilizate astfel de studii sau planuri. 6 10 10 10 1
Gradul de implicare (angajamentul proprietarilor proiectelor/factorilor interesa ţi de 
a implementa proiectele) . Performan ţa proiectelor este bună  dacă a fost demonstrat 
un grad solid de implicare, și anume, au fost angajate cunoștin ţe adecvate și active 
pentru proiectul în cauză, de la faza de elaborare a acestuia și pe parcursul func ţionării 
instala ţiei; este satisfăcătoare  dacă gradul de implicare a fost constant, dar există 
o anumită vulnerabilitate la nivelul cunoștin ţelor și al activelor; este nesatisfăcătoa -
re dacă gradul de implicare a fost inconstant și nu au fost angajate cunoștin ţe adecvate 
și active pentru planificarea și implementarea proiectului în cauză.0 10 17 0
Coeren ţa cu cadrul strategic în materie de E-SRE . Performan ţa proiectelor este bună  
dacă obiectivele proiectelor erau relevante și în linie cu cadrul strategic în materie 
de E-SRE; este satisfăcătoare  dacă anumite componente ale proiectelor nu aveau 
nicio legătură directă cu obiectivele în materie de E-SRE; este nesatisfăcătoare  dacă 
obiectivele nu erau relevante și nu erau în linie cu cadrul strategic în materie de E-SRE.0 0 27 0
Numărul de proiecte/subproiecte evaluate
Îndeplinirea obiectivelorNesatisfăcă -
toareSatisfăcătoare BuneNu se 
aplică/date 
nedisponibile
Produc ţia de energie . Performan ţa proiectului este bună  dacă produc ţia 
de energie este > 95 % fa ţă de cea planificată; este satisfăcătoare  dacă 
produc ţia de energie este de 85< x < 95 %; este nesatisfăcătoare  dacă 
produc ţia de energie este < 85 %. 6 2 6 13
43
Prin urmare, Comisia consideră că eficiența și eficacita -
tea ar trebui să fie măsurate nu numai în megawați din 
surse regenerabile per euro investit, dar și din punctul 
de vedere al succesului de ansamblu al programului și 
proiectelor în atingerea rezultatelor dorite.
Comisia consideră că raportul cost-eficacitate poate fi 
definit în mai multe moduri: fie reducerea costurilor pe 
termen foarte scurt, fie reducerea costurilor pe termen 
mediu și lung cu eficiență dinamică prin inovare, pentru 
o transformare generală a sistemului energetic, în 
concordanță cu obiectivele pentru 2020 și pregătind tere -
nul pentru anii următori.
IV – Al doilea marcator
Comisia consideră că investițiile din cadrul politicii de 
coeziune în favoarea surselor regenerabile de energie au 
fost efectuate în conformitate cu obiectivele și cerințele 
prevăzute în cadrul legislativ în vigoare. Opiniile sale cu 
privire la valoarea adăugată europeană în cadrul politicii 
de coeziune au fost prezentate în iunie 2011, în documen -
tul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Valoarea adău -
gată a bugetului UE”2. Cea mai mare parte a investițiilor 
în surse regenerabile de energie ar trebui să fie realizate 
de către sectorul privat. Statele membre și regiunile 
trebuie să se asigure că finanțarea publică nu înlocuiește, 
ci completează și mobilizează investițiile din sectorul 
privat, în conformitate cu normele privind ajutoarele de 
stat. Finanțarea politicii de coeziune ar trebui să fie utili -
zată pentru a completa programele naționale de sprijin 
existente, astfel încât să se asigure o valoare adăugată. 
Comisia consideră că o varietate de factori trebuie luați în 
considerare la analiza valorii adăugate a fondurilor UE în 
acest domeniu.
1 Articolul 30 din Regulamentul (UE, EURATOM) nr. 966/2012 al 
Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 
privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii 
și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al 
Consiliului.
2 SEC(2011) 867 final, 29.6.2011, document de lucru al serviciilor 
Comisiei „Valoarea adăugată a bugetului UE”, care însoțește 
Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020”.Rezumat
III
Comisia salută constatarea că toate proiectele de 
generare a E-SRE auditate au reușit să obțină rezultatele 
preconizate. În contextul creșterii investițiilor politicii de 
coeziune în energia durabilă, inclusiv în energia din surse 
regenerabile, care poate fi prevăzută pentru perioada 
2014-2020, Raportul Curții sosește la momentul potrivit; 
de asemenea, recomandarea generală a raportului de 
a utiliza în mod optim finanțarea este binevenită.
IV
Până când instalația nu este pe deplin operațională, 
performanța reală a sistemului nu este cunoscută. Nivelul 
real al producției de energie variază de la an la an, în 
funcție de mai mulți parametri (inclusiv, de exemplu, 
condițiile meteorologice, fiabilitatea aparatului și gradul 
de ocupare al clădirilor). Datele reale sunt raportate de 
îndată ce proiectul este pe deplin operațional.
IV – Primul marcator
Observațiile cu privire la raportul cost-eficacitate pot fi 
definite în criteriile de selecție a intervențiilor specifice. 
Cu toate acestea, politica de coeziune are un domeniu 
de aplicare mai larg și toate programele operaționale 
finanțate în baza politicii de coeziune trebuie să respecte 
obiectivele politicii privind consolidarea coeziunii econo -
mice, sociale și teritoriale și promovarea unei dezvoltări 
generale armonioase prin reducerea disparităților dintre 
nivelurile de dezvoltare ale regiunilor și prin promovarea 
dezvoltării în regiunile defavorizate. Politica de coezi -
une este o politică integrată și teritorială, iar majorarea 
ponderii surselor regenerabile de energie este unul 
dintre multiplele obiective ale programelor sale, ceea 
ce înseamnă că proiectele pot să urmărească în același 
timp și alte obiective în afară de producerea de energie 
din surse regenerabile. Comisia recunoaște principi -
ile eficacității și eficienței, astfel cum sunt definite în 
Regulamentul financiar al UE1. Regulamentul prevede că 
principiul eficienței se referă la stabilirea celei mai bune 
relații între resursele utilizate și rezultatele obținute, iar 
principiul eficacității se referă la îndeplinirea obiectivelor 
specifice stabilite și obținerea rezultatelor scontate. Răspunsurile  
Comisiei
Răspunsurile Comisiei 44
În cazul în care există dovezi care rezultă dintr-o analiză 
a performanței potrivit cărora o prioritate nu îndeplinește 
obiectivele de etapă legate numai de indicatorii finan -
ciari și de realizare și de etapele principale de imple -
mentare stabilite și că statul membru nu a luat măsurile 
necesare pentru a remedia această problemă, Comisia 
poate suspenda integral sau parțial o plată intermediară 
sau, în cele din urmă, poate aplica corecții financiare. 
Rezerva de performanță nu ar trebui să fie alocată unui 
astfel de program.
În contextul cadrului juridic 2014-2020, Comisia conso -
lidează, de asemenea, condiționalitățile ex ante  pentru 
fonduri, astfel încât să se asigure îndeplinirea condițiilor 
necesare pentru execuția efectivă a acestora. 
În plus, Comisia, prin colaborarea activă și continuă 
cu statele membre, va oferi consultanță pentru ca 
autoritățile de management să includă recomandările 
formulate de Curtea de Conturi Europeană în procesul 
de selecție și criteriile de selecție ale proiectelor privind 
E-SRE. Contribuția la rezultatele preconizate ale axei prio -
ritare trebuie acum să fie inclusă în criteriile de selecție.
Comisia acceptă parțial această recomandare. Comisia 
este de acord cu importanța evitării efectului de balast 
(deadweight ). Pentru a sprijini o abordare orientată 
mai mult spre piață în perioada 2014-2020, Comisia 
încurajează, așa cum se prevede în Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013, utilizarea instrumentelor financiare în 
locul subvențiilor pentru a sprijini investițiile cu privire la 
care se preconizează că sunt viabile din punct de vedere 
financiar, dar care nu conduc la finanțări suficiente din 
surse de pe piață. 
De asemenea, Comisia este de acord că programele 
trebuie să se bazeze pe evaluări adecvate ale nevoilor. 
În acest sens, Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 prevede 
că Acordul de parteneriat pentru perioada 2014-2020 va 
prezenta o analiză a decalajelor, a nevoilor de dezvoltare 
și a potențialului de creștere. Alegerile făcute în fiecare 
program operațional trebuie justificate în mod corespun -
zător. Cerințele care decurg din Directiva privind energia 
din surse regenerabile (de exemplu, abordări strategice, 
o evaluare a necesităților și planuri naționale de acțiune 
privind energia regenerabilă) vor asigura, de asemenea, 
planificarea optimă a investițiilor în domeniul E-SRE ale 
politicii de coeziune. V
Comisia a atras în mod constant atenția statelor membre 
asupra punctelor slabe ale sistemelor administrative 
naționale. 
Reforma politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 
va oferi comitetelor de monitorizare ale programelor 
operaționale stimulentele necesare pentru aprobarea 
criteriilor de selecție, asigurându-se astfel un impact 
maxim pentru acest tip de investiții. Statele membre și 
regiunile vor trebui să decidă de la început ce obiective 
intenționează să realizeze cu resursele disponibile și să 
identifice cu precizie modul în care vor evalua progre -
sul către atingerea acestor obiective pentru fiecare axă 
prioritară. Aceasta va permite monitorizarea constantă 
și dezbaterea cu privire la modul în care sunt utilizate 
resursele financiare.
Pentru perioada de programare 2014-2020, au fost 
introduse cerințe în vederea unei logici de intervenție 
mai puternice pentru toate prioritățile, inclusiv o serie 
de indicatori comuni de realizare, a căror utilizare, atunci 
când sunt relevanți, este obligatorie. În domeniul surselor 
regenerabile de energie, atât Regulamentul FEDER, cât 
și Regulamentul FC pentru perioada 2014-2020 includ un 
indicator comun privind „capacitatea suplimentară de 
producție de energie regenerabilă”.
În ceea ce privește observațiile referitoare la aspectele 
legate de raportul cost-eficacitate, Comisia face trimitere 
la răspunsul său la punctul IV.
VIII – Recomandarea 1
În contextul politicii de coeziune, Comisia nu este impli -
cată în procesul de selecție a proiectelor, cu excepția 
aprobării proiectelor majore.
Noul cadru de reglementare pentru perioada 2014-2020, 
cu toate acestea, garantează încă de la început că, prin 
conținutul programelor adoptate și logica de intervenție, 
inclusiv indicatorii de rezultat ai obiectivelor și realizările 
incluse în axele prioritare, selecția proiectelor se va face 
de către statele membre cât mai mult cu putință în con -
formitate cu recomandarea Curții. 
De asemenea, pe baza cadrului de performanță sta -
bilit pentru fiecare program operațional, Comisia va 
fi în măsură, prin intermediul unor obiective de etapă 
legate numai de indicatori, să încurajeze și să analizeze 
performanțele programelor. 
Răspunsurile Comisiei 45
VIII – Recomandarea 2
Comisia acceptă această recomandare și consideră că, în 
ceea ce o privește, ea este pusă în aplicare. Orientările 
Comisiei din noiembrie 2013 privind conceperea siste -
melor de sprijin al surselor regenerabile de energie ar 
trebui să fie luate în considerare de către statele membre. 
Viitoarele orientări privind ajutoarele pentru energie 
și protecția mediului vor contribui, de asemenea, la 
creșterea rentabilității sistemelor de sprijin ale statelor 
membre pentru energia regenerabilă.
Introducere
07
Comisia menționează că responsabilitatea pentru 
eliminarea obstacolelor sectoriale specifice care împie -
dică investițiile în surse regenerabile de energie revine 
statelor membre.
Comisia a abordat aceste obstacole în rapoartele sale 
periodice, formulând recomandări pentru statele mem -
bre. Schemele de sprijin nu au fost întotdeauna bine con -
cepute, ducând fie la condiții nefavorabile, fie la compen -
sarea în exces. Orientările Comisiei privind conceperea 
sistemelor de sprijin al surselor regenerabile de energie, 
publicate în noiembrie 2013, precum și orientările pri -
vind utilizarea mecanismelor de cooperare în domeniul 
energiei regenerabile subliniază principiile care trebuie 
urmate pentru a aborda această situație.4 
4 C(2013) 7243 final din 5.11.2013, Comunicarea Comisiei „Realizarea 
pieței interne a energiei electrice și valorificarea la maximum 
a intervenției publice” și documentele de lucru însoțitoare ale 
serviciilor Comisiei SWD(2013) 439 final „Orientări ale Comisiei 
Europene privind conceperea sistemelor de sprijin al surselor 
regenerabile de energie” și SWD(2013) 440 final „Orientări privind 
utilizarea mecanismelor de cooperare în domeniul energiei 
regenerabile”.Cu toate acestea, politica de coeziune este o politică 
integrată și teritorială, iar creșterea ponderii energiei din 
surse regenerabile este doar unul dintre multiplele sale 
obiective. În mod particular, alte obiective ale politicii 
de coeziune, cum ar fi promovarea inovării, ar putea 
justifica alegerea unor tehnologii care nu sunt cele mai 
rentabile. Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 prevede că 
procedurile de selecție și criteriile trebuie să asigure 
contribuția operațiunilor la îndeplinirea obiectivelor și 
a rezultatelor specifice ale priorității relevante a progra -
mului operațional, care pot viza și alte obiective în afară 
de generarea de energie din surse regenerabile. 
În ceea ce privește proiectele majore, în perioada de 
programare 2014-2020 Comisia va continua să solicite 
efectuarea unei analize cost-beneficiu, inclusiv o analiză 
economică și financiară. Ca parte a analizei cost-benefi -
ciu, este necesară o analiză a opțiunilor, care, printre alte 
aspecte, să țină seama de considerații economice și finan -
ciare, cum ar fi costurile de construcție, pentru a alege 
cea mai bună opțiune, încercând să maximizeze benefici -
ile proiectului pentru societate.
Comisia acceptă recomandarea de la a doua liniuță. Comi -
sia a reamintit în mod constant statelor membre necesi -
tatea de a asigura stabilitatea cadrului de reglementare 
și, de asemenea, a criticat în mod constant modificările 
frecvente și retroactive ale cadrelor de reglementare ale 
statelor membre. Comunicarea Comisiei din noiembrie 
2013 privind „Realizarea pieței interne a energiei electrice 
și valorificarea la maximum a intervenției publice” și orien -
tările Comisiei privind conceperea sistemelor de sprijin 
al surselor regenerabile de energie, precum și orientările 
privind utilizarea mecanismelor de cooperare în dome -
niul energiei regenerabile abordează aceste probleme.3 
3 C(2013) 7243 final din 5.11.2013, Comunicarea Comisiei „Realizarea 
pieței interne a energiei electrice și valorificarea la maximum 
a intervenției publice” și documentele de lucru însoțitoare ale 
serviciilor Comisiei SWD(2013) 439 final „Orientări ale Comisiei 
Europene privind conceperea sistemelor de sprijin al surselor 
regenerabile de energie” și SWD(2013) 440 final „Orientări privind 
utilizarea mecanismelor de cooperare în domeniul energiei 
regenerabile”.
Răspunsurile Comisiei 46
Observații
17 Deși Comisia recunoaște că dificultățile legate de 
integrarea energiei din surse regenerabile în rețeaua de 
electricitate au împiedicat exploatarea surselor regenera -
bile de energie, aceasta nu depinde în mod direct de ges -
tionarea proiectelor. Cerința de îmbunătățire a accesului 
energiei din surse regenerabile la rețelele de electricitate 
este o cerință legală în temeiul Directivei privind energia 
din surse regenerabile.
18
Într-adevăr, Comisia consideră că progresele înregistrate 
de statele membre în ceea ce privește eliminarea bariere -
lor administrative în acest domeniu este lentă.
În ceea ce privește trimiterea la Regatul Unit, Comi -
sia consideră că formularea ar trebui să țină seama de 
dispozițiile constituționale și procesul de descentralizare 
în vigoare în acest stat membru. Diferitele documente ale 
programului operațional și comitetele de monitorizare 
a programelor în Regatul Unit sunt autonome și indepen -
dente, iar armonizarea este realizată prin utilizarea unor 
aspecte intersectoriale integrate în toate programele din 
această țară.
20 – Prima liniuță
Autoritatea contractantă ține seama de aceste aspecte și, 
tocmai pentru a asigura transparența și o concurență mai 
mare, procedurile de achiziții au fost relansate. 
20 – A doua liniuță
În ceea ce privește proiectele legate de energia eoliană 
din Polonia, nu au existat obstacole (în cazul în care, ca 
urmare a procedurii de atribuire, oferta unui alt furnizor 
ar fi fost selectată) pentru solicitarea de către beneficiar 
a modificării autorizațiilor de construcție eliberate și 
specificarea unui alt model de turbine.
În ceea ce privește proiectul de colector solar din 
Polonia, domeniul de aplicare al procedurii de achiziții 
a fost descris în mod corespunzător și în conformitate cu 
legislația aplicabilă. În caietul de sarcini s-a stabilit că procedura referea 
la un anumit tip de colector solar sau la un alt tip cu 
aceiași parametri. Proiectul în cauză a făcut, de aseme -
nea, obiectul a două controale efectuate de autoritățile 
naționale care nu au contestat conformitatea proiectului 
cu legislația în materie de achiziții publice.
21
Pentru perioada de programare 2014-2020, au fost intro -
duse cerințe privind o logică de intervenție mai puternică 
pentru toate prioritățile, inclusiv o serie de indicatori 
comuni de realizare, a căror utilizare, atunci când sunt 
relevanți, este obligatorie. În domeniul surselor regenera -
bile de energie, atât Regulamentul FEDER, cât și Regula -
mentul FC pentru perioada 2014-2020 includ un indicator 
comun privind „capacitatea suplimentară de producție 
de energie regenerabilă”. Cu toate acestea, evaluarea va 
trebui să facă întotdeauna deosebirea între, pe de o parte, 
contribuția operațiunilor cofinanțate prin intermediul fon -
durilor politicii de coeziune la schimbări ale modelelor de 
producție și de consum de energie din surse regenerabile 
și, pe de altă parte, influența altor factori externi.
23
Până când instalația nu este completă și pe deplin 
funcțională, performanța reală a sistemului nu este 
cunoscută. Nivelul real al producției de energie variază de 
la an la an, în funcție de mai mulți parametri (inclusiv, de 
exemplu, condițiile meteorologice, fiabilitatea aparatului 
și gradul de ocupare al clădirilor). Datele reale sunt rapor -
tate de îndată ce proiectul este pe deplin operațional.
24
În ceea ce privește proiecte legate de energia eoliană în 
Polonia, dintre care 4 din 5 nu au atins obiectivele în con -
formitate cu tabelul 1, Comisia consideră că rezultatele ar 
trebui să fie evaluate pe întreaga perioadă de funcționare 
a unui parc eolian, ceea ce nu a fost cazul pentru unul 
dintre proiecte. Este necesară o mai bună planificare teri -
torială a investițiilor în E-SRE, ținând seama de condițiile 
specifice pentru tipul de E-SRE în cauză și de situarea sa. 
Faptul că proiectele privind E-SRE uneori nu își ating sau 
își ating numai parțial obiectivele de producție planifi -
cate confirmă profilul ridicat de risc al unor asemenea 
investiții și, prin urmare, nevoia de finanțare publică pen -
tru a obține proiecte eligibile pentru finanțare și pentru 
a atrage astfel finanțare privată.
Răspunsurile Comisiei 47
Caseta 5 – Al doilea paragraf
Comisia a sugerat autorităților poloneze și parteneria -
tului „Asistență comună în vederea sprijinirii proiectelor 
în regiunile europene (JASPERS)” să evalueze rezultatele 
și rata rentabilității financiare (RRF) a proiectelor de 
parcuri eoliene pe baza unor estimări mai realiste. Astfel, 
indicatorii de rezultat ar reflecta mai bine timpul de 
funcționare a parcurilor eoliene.
Caseta 5 – Al treilea paragraf
În Regatul Unit, două din cele cinci situri auditate au 
livrat rezultate mai mici decât se aștepta din cauza unei 
cereri inferioare previziunilor. Exercițiul de colectare de 
date planificat de autoritatea de management pentru 
încheierea operațiunilor intenționează să culeagă datele 
specifice sitului care ar trebui să ofere o mai mare clari -
tate privind motivul pentru care cererea a fost mai mică 
decât cea prevăzută.
26
Comisia recunoaște principiile eficacității și eficienței, 
astfel cum sunt definite în Regulamentul financiar al UE. 
Regulamentul prevede că principiul eficienței se referă la 
stabilirea celei mai bune relații între resursele utilizate și 
rezultatele obținute, iar principiul eficacității se referă la 
îndeplinirea obiectivelor specifice stabilite și obținerea 
rezultatelor scontate. Prin urmare, Comisia consideră că 
eficiența și eficacitatea ar trebui să fie măsurate nu numai 
în megawați din surse regenerabile per euro investit, ci și 
din punctul de vedere al succesului de ansamblu al pro -
gramului și proiectelor în atingerea rezultatelor dorite.
27
Observațiile cu privire la raportul cost-eficacitate pot fi 
definite în criteriile de selecție a intervențiilor specifice. 
Cu toate acestea, politica de coeziune are un domeniu 
de aplicare mai larg și toate programele operaționale 
finanțate în baza politicii de coeziune trebuie să respecte 
obiectivele politicii privind consolidarea coeziunii econo -
mice, sociale și teritoriale și promovarea unei dezvoltări 
generale armonioase prin reducerea disparităților dintre 
nivelurile de dezvoltare ale regiunilor și prin promovarea 
dezvoltării în regiunile defavorizate. Politica de coeziune este o politică integrată și teritorială, 
iar majorarea ponderii surselor regenerabile de energie 
este unul dintre multiplele obiective ale programelor 
sale, ceea ce înseamnă că proiectele pot să urmărească 
în același timp mai multe obiective, nu numai generarea 
de energie din surse regenerabile. Comisia consideră 
că raportul cost-eficacitate poate fi definit în mai multe 
moduri: fie reducerea costurilor pe termen foarte scurt, 
fie reducerea costurilor pe termen mediu și lung cu 
eficiență dinamică prin inovare, pentru o transformare 
generală a sistemului energetic, în concordanță cu 
obiectivele pentru 2020 și pregătind terenul pentru anii 
următori.
28
Deși Regulamentul nr. 1083/2006 nu prevedea „evaluări 
ale nevoilor”, Comisia este de acord cu faptul că o evalua-  
re a nevoilor poate fi utilă. Ca o cerință generală pentru 
toate programele operaționale finanțate în baza politicii 
de coeziune în perioada 2007-2013, programele includ 
„o analiză a situației din zona sau din sectorul eligibil, 
ca puncte forte și slabe și strategia întocmită pentru 
acestea”. 
În 2014-2020, axele prioritare vor selecta una sau mai 
multe priorități de investiții în funcție de contextul și 
nevoile specifice ale statelor membre. Obiectivele speci -
fice și indicatorii de rezultat corespunzători vor exprima 
ceea ce fiecare axă prioritară urmărește să obțină — 
legat de analiza situației și de necesitățile de politică 
identificate.
29
În perioada 2007-2013, ponderea relativă atribuită 
investițiilor în E-SRE a variat între statele membre, în 
funcție de volumul total de fonduri disponibile, nevoile 
naționale și prioritățile stabilite de fiecare stat membru. 
Programele operaționale ale politicii de coeziune pentru 
perioada 2007-2013 au fost planificate și adoptate înainte 
de adoptarea obiectivelor privind clima și energia pentru 
2020 și a legislației UE corespunzătoare. Considerarea 
contribuției la obiectivele privind sursele regenerabile de 
energie pentru 2020 a fost luată ulterior în considerare, 
dacă și atunci când statele membre au notificat modifi -
cări în cadrul programelor lor operaționale. 
Răspunsurile Comisiei 48
36
În ceea ce privește proiectele specifice, responsabilita -
tea selecției revine însăși statelor membre. În ceea ce 
privește considerațiile cu privire la raportul cost-efica -
citate și obiectivele mai largi ale politicii de coeziune, 
Comisia face referire la răspunsurile sale la punc -
tele 26 și 27.
37
Comisia face referire la răspunsurile sale la punctele 26 și 
27.
39
Comisia este de acord cu importanța evitării efectului 
de balast ( deadweight ). În ceea ce privește ratele de 
cofinanțare, dispozițiile sunt prevăzute la articolul 53 
din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006. Acest lucru nu 
înseamnă, în sine, că o parte din costurile de investiții ale 
unui proiect sunt suportate de către destinatarul final 
al unei subvenții publice. De asemenea, există dispoziții 
în ceea ce privește proiectele generatoare de venituri la 
articolul 55 din același regulament. În vederea respectării 
obiectivelor obligatorii privind E-SRE, statele membre 
trebuie să încurajeze investițiile în proiecte în domeniul 
E-SRE, care altfel ar putea să nu fie rentabile, având în 
vedere profilul de risc mai ridicat al acestor investiții. 
Ratele de cofinanțare ale proiectelor în domeniul E-SRE 
care beneficiază de ajutor de stat sunt stabilite prin deci -
ziile din domeniul ajutorului de stat, caz în care metoda 
referitoare la deficitul de finanțare nu se aplică. Cu toate 
acestea, calcularea deficitului de finanțare continuă să 
fie încurajată, deoarece acesta ajută la stabilirea valorii 
ajutorului (sau intensității) și la limitarea ajutorului de stat 
sub nivelul maxim, după caz.
Pentru a sprijini o abordare orientată mai mult spre piață 
în perioada 2014-2020, Comisia încurajează, iar Regula -
mentul (UE) nr. 1303/2013 prevede utilizarea instrumen -
telor financiare, în locul subvențiilor, pentru a sprijini 
investițiile cu privire la care se preconizează că sunt 
viabile din punct de vedere financiar, dar care nu conduc 
la finanțări suficiente din surse de pe piață. Sprijinul 
prin intermediul instrumentelor financiare se va baza pe 
o evaluare ex ante  în conformitate cu articolul 37 aline -
atul (2) din regulamentul menționat, care, printre altele, 
menționează dovezi ale disfuncționalităților pieței sau 
situații de investiții sub nivelul optim, precum și pe nive -
lul estimat și nevoile de investiții publice, inclusiv tipurile 
de instrumente financiare urmând să fie sprijinite.Cu toate acestea, este important de notat faptul că cea 
mai mare parte a investițiilor în acest domeniu ar trebui 
să fie realizate de către sectorul privat. Statele membre 
și regiunile trebuie să se asigure că finanțarea publică nu 
înlocuiește, ci completează și mobilizează investițiile din 
sectorul privat, în conformitate cu normele privind ajutoa -
rele de stat. Finanțarea politicii de coeziune ar trebui să fie 
utilizată pentru a completa programele naționale de spri -
jin existente, astfel încât să se asigure o valoare adăugată. 
30
De la adoptarea Directivei privind energia din surse rege -
nerabile din 2009 și a obligației legale de a adopta planuri 
naționale de acțiune în domeniul energiei din surse rege -
nerabile (PNAER), statelor membre li s-a cerut să evalueze 
în mod corespunzător nevoile de investiții în E-SRE, iar 
PNAER s-au bazat pe o astfel de analiză a nevoilor. De ase -
menea, acestea constituie o bază solidă și judicioasă pen -
tru investițiile legate de sursele regenerabile de energie 
în statele membre. În plus, faptul că aceste planuri au fost 
adoptate în mod transparent și au fost puse la dispoziția 
publicului a contribuit la o mai bună planificare și 
transparență, permițând pentru prima dată tuturor actori -
lor, inclusiv investitorilor și statelor membre învecinate, să 
coordoneze astfel de investiții și, prin urmare, să mărească 
valoarea adăugată și să optimizeze raportul cost-eficiență. 
Cu toate acestea, toate programele operaționale ale 
politicii de coeziune pentru perioada 2007-20013 au fost 
negociate și aprobate anterior datei -limită a PNAER (iunie 
2010).
30 – A patra liniuță
O evaluare intermediară a programelor operaționale nu 
a fost obligatorie, cu excepția cazului în care circumstanțe 
speciale justificau acest lucru, în conformitate cu articolul 
48 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006. 
Cu toate acestea, toate proiectele din Țara Galilor fac, 
din 2014, obiectul unei evaluări. În cursul anului 2014, 
autoritatea de management din Țara Galilor va comanda 
o sinteză a tuturor evaluărilor operațiunilor pentru a des -
prinde concluzii cu privire la program, inclusiv cu privire la 
operațiunile din domeniul energiei.
32
Comisia este de acord cu această afirmație generală, dar 
observă că nu au fost identificate deficiențe majore în pla -
nificarea și punerea în aplicare a proiectelor care au făcut 
obiectul auditului.
Răspunsurile Comisiei 49
Concluzii și recomandări
Răspunsul comun al Comisiei la 
punctele 48 și 52
Reforma politicii de coeziune pentru perioada 2014 -2020 
va oferi comitetelor de monitorizare a programelor 
operaționale stimulentele necesare aprobării criteriilor 
de selecție pentru a garanta un impact maxim pentru 
acest tip de investiții. Statele membre și regiunile vor tre -
bui să decidă de la început ce obiective intenționează să 
realizeze cu resursele disponibile și să identifice cu pre -
cizie modul în care vor evalua progresul către realizarea 
acestor obiective pentru fiecare axă prioritară. Aceasta va 
permite monitorizarea constantă și dezbaterea cu privire 
la modul în care sunt utilizate resursele financiare.
Pentru perioada 2014-2020, Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013 prevede că procedurile de selecție și criteri -
ile trebuie să asigure contribuția operațiunilor la înde -
plinirea obiectivelor specifice și a rezultatelor din cadrul 
priorității pertinente a programului operațional, care pot 
viza și alte obiective în afară de generarea de energie din 
surse regenerabile. În ceea ce privește proiectele majore, 
Comisia solicită statelor membre/autorităților de mana -
gement să efectueze o analiză a raportului cost-beneficii, 
inclusiv o analiză economică și financiară, pentru fiecare 
proiect major, în scopul de a demonstra că proiectul este 
oportun din punct de vedere economic (de exemplu, 
proiectul aduce beneficii pentru societate) și că fondurile 
politicii de coeziune sunt necesare pentru ca proiectul să 
fie viabil din punct de vedere financiar și, în unele cazuri, 
rentabil, ținând seama de profilul de risc. În cadrul anali -
zei costuri-beneficii este necesară o analiză a opțiunilor, 
care, printre alte aspecte, să țină seama de considerații 
economice și financiare, cum ar fi menținerea costurilor 
de construcție la un nivel cât mai scăzut, pentru a alege 
cea mai bună opțiune, vizând în același timp maximizarea 
beneficiilor proiectului pentru societate. 
Comisia face referire, de asemenea, la răspunsurile sale la 
punctele 25-26, 28-32, 36-37 și 39.Caseta 7 
Proiectele de parcuri eoliene din Polonia au primit între 
22 % și 70 % din totalul costurilor de investiție eligibile, 
până la o valoare maximă de 10 milioane de euro. Se 
poate observa că nivelul de cofinanțare din partea UE 
a proiectelor majore de construcție a parcurilor eoliene, 
și anume a proiectelor care fac obiectul unei evaluări 
a Comisiei, este de 22-25 %.
42
În ceea ce privește mecanismele de finanțare publică 
națională, într-adevăr acestea au trebui să fie completate 
prin finanțarea din cadrul politicii de coeziune, în confor -
mitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006. 
Mecanismele existente de finanțare complementară 
oferite de FEDER aduc o valoare adăugată financiară 
deoarece se poate face mai mult decât ar fi fost cazul în 
absența fondurilor politicii de coeziune. Pentru a obține 
o valoare adăugată nu este necesară modificarea naturii 
politicii.
44
Comisia subliniază că valoarea adăugată a UE pentru 
îmbunătățirea capacităților administrative necesită timp. 
Investițiile în E-SRE sunt un domeniu relativ nou pentru 
politica de coeziune și este nevoie de timp pentru ca 
astfel de efecte să aibă loc.
45
Comisia face referire la răspunsul său la punctul 7.
46
Comisia face referire la răspunsul său la punctul 29.
Răspunsurile Comisiei 50
 — contribuția finanțării la dezvoltarea piețelor de ener -
gie din surse regenerabile în statele membre și în UE;
 — contribuția fondurilor UE la atingerea obiectivelor E-
SRE într-un mod eficient din punct de vedere al cos -
turilor și din punct de vedere energetic, promovând, 
în același timp, inovarea și dezvoltarea tehnologică, 
(obiective ale politicii integrate a UE privind energia 
și schimbările climatice). 
Comisia face referire, de asemenea, la răspunsurile sale la 
punctele 42, 46 și 47.
Recomandarea 1
În cadrul politicii de coeziune, Comisia nu este implicată 
în procesul de selecție a proiectelor, cu excepția aprobării 
proiectelor majore.
Noul cadru de reglementare pentru perioada 2014-2020, 
cu toate acestea, garantează încă de la început că, prin 
conținutul programelor adoptate și logica de intervenție, 
inclusiv indicatorii de rezultat ai obiectivelor și realizările 
incluse în axele prioritare, selecția proiectelor se va face 
de către statele membre cât mai mult cu putință în con -
formitate cu recomandarea Curții. 
De asemenea, pe baza cadrului de performanță sta -
bilit pentru fiecare program operațional, Comisia va 
fi în măsură, prin intermediul unor obiective de etapă 
legate numai de indicatori, să încurajeze și să analizeze 
performanțele programelor. În cazul în care există dovezi 
care rezultă dintr-o analiză a performanței, potrivit cărora 
o prioritate nu îndeplinește obiectivele de etapă legate 
numai de indicatorii financiari și de realizare și de etapele 
principale de implementare stabilite și că statul membru 
nu a luat măsurile necesare pentru a remedia această 
problemă, Comisia poate suspenda integral sau parțial 
o plată intermediară sau, în cele din urmă, poate aplica 
corecții financiare. Rezerva de performanță nu ar trebui 
să fie alocată unui astfel de program.50
Comisia a atras în mod constant atenția statelor membre 
asupra punctelor slabe ale sistemelor administrative 
naționale. Aceasta este, de asemenea, o cerință legală 
prevăzută la articolul 13 din Directiva privind energia din 
surse regenerabile. Acest aspect este monitorizat și ana -
lizat în rapoartele bienale ale Comisiei privind progresele 
înregistrate în domeniul energiei regenerabile. 
Comisia face referire, de asemenea, la răspunsurile sale la 
punctele 17-21.
51
Comisia face referire la răspunsurile sale la 
punctele 23-25.
53
Comisia consideră că investițiile politicii de coeziune în 
sursele regenerabile de energie au fost efectuate în con -
formitate cu obiectivele și cerințele prevăzute în cadrul 
legislativ în vigoare. Opiniile sale cu privire la valoarea 
adăugată europeană în cadrul politicii de coeziune au 
fost prezentate în iunie 2011, în documentul de lucru al 
serviciilor Comisiei intitulat „Valoarea adăugată a bugetu -
lui UE”. Comisia consideră că următorii factori ar trebui să 
fie luați în considerare în cadrul analizei valorii adăugate 
a fondurilor UE în acest domeniu:
 — contribuția tehnologiilor și a proiectelor care 
beneficiază de finanțare la atingerea obiectivelor 
E-SRE la nivelul UE, inclusiv promovarea dezvoltării 
tehnologice și a inovării, și contribuția la crearea de 
oportunități de ocupare a forței de muncă și de dez -
voltare regională, în special în zonele rurale și izolate;
 — contribuția proiectelor care beneficiază de finanțare 
la atingerea obiectivelor privind sursele regenerabile 
de energie și progresele realizate în punerea în apli -
care a planurilor de acțiune naționale în domeniul 
energiei din surse regenerabile, inclusiv ținându-se 
seama de contribuția la promovarea electricității pro -
venite din surse regenerabile de energie în diferite 
sectoare (electricitate, încălzire și răcire, transport);
Răspunsurile Comisiei 51
Cu toate acestea, politica de coeziune este o politică 
integrată și teritorială, iar creșterea ponderii energiei din 
surse regenerabile este doar unul dintre multiplele sale 
obiective. În mod particular, alte obiective ale politicii 
de coeziune, cum ar fi promovarea inovării, ar putea 
justifica alegerea unor tehnologii care nu sunt cele mai 
rentabile. Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 prevede că 
procedurile și criteriile de selecție trebuie să asigure 
contribuția operațiunilor la îndeplinirea obiectivelor și 
a rezultatelor specifice ale priorității relevante a progra -
mului operațional, care pot viza și alte obiective în afară 
de generarea de energie din surse regenerabile. 
În ceea ce privește proiectele majore, în perioada de 
programare 2014-2020 Comisia va continua să solicite 
efectuarea unei analize cost-beneficiu, inclusiv o analiză 
economică și financiară. Ca parte a analizei cost-benefi -
ciu, este necesară o analiză a opțiunilor, care, printre alte 
aspecte, să țină seama de considerații economice și finan -
ciare, cum ar fi costurile de construcție, pentru a alege 
cea mai bună opțiune, încercând să maximizeze benefici -
ile proiectului pentru societate. 
Recomandarea 1 – Al doilea marcator
Comisia acceptă această recomandare. Comisia a rea -
mintit în mod constant statelor membre necesitatea de 
a asigura stabilitatea cadrului de reglementare și, de ase -
menea, a criticat în mod constant modificările frecvente 
și retroactive ale cadrelor de reglementare ale statelor 
membre. Comunicarea Comisiei din noiembrie 2013 
privind „Realizarea pieței interne a energiei electrice și 
valorificarea la maximum a intervenției publice” și orien-  
tările Comisiei privind conceperea sistemelor de sprijin 
al surselor regenerabile de energie, precum și orientările 
privind utilizarea mecanismelor de cooperare în dome -
niul energiei regenerabile, abordează aceste probleme.5 
5 C(2013) 7243 final din 5.11.2013, Comunicarea Comisiei „Realizarea 
pieței interne a energiei electrice și valorificarea la maximum 
a intervenției publice” și documentele de lucru însoțitoare ale 
serviciilor Comisiei SWD(2013) 439 final „Orientări ale Comisiei 
Europene privind conceperea sistemelor de sprijin al surselor 
regenerabile de energie” și SWD(2013) 440 final „Orientări privind 
utilizarea mecanismelor de cooperare în domeniul energiei 
regenerabile” . În contextul cadrului juridic 2014-2020, Comisia conso -
lidează, de asemenea, condiționalitățile ex ante  pentru 
fonduri, astfel încât să se asigure îndeplinirea condițiilor 
necesare pentru execuția efectivă a acestora. 
În plus, Comisia, prin colaborarea activă și continuă 
cu statele membre, va oferi consultanță pentru ca 
autoritățile de management să includă recomandările 
formulate de Curtea de Conturi Europeană în procesul 
de selecție și criteriile de selecție ale proiectelor privind 
E-SRE. Contribuția la rezultatele preconizate ale axei prio -
ritare trebuie acum să fie inclusă în criteriile de selecție.
Recomandarea 1 – Primul marcator
Comisia acceptă parțial această recomandare. Comisia 
este de acord cu importanța evitării efectului de balast 
(deadweight ). Pentru a sprijini o abordare orientată 
mai mult spre piață în perioada 2014-2020, Comisia 
încurajează, așa cum se prevede în Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013, utilizarea instrumentelor financiare, în 
locul subvențiilor, pentru a sprijini investițiile cu privire la 
care se preconizează că sunt viabile din punct de vedere 
financiar, dar care nu conduc la finanțări suficiente din 
surse de pe piață. Sprijinul prin intermediul instrumente -
lor financiare se va baza pe o evaluare ex ante  în con -
formitate cu articolul 37 alineatul (2) din regulamentul 
menționat, care, printre altele, menționează dovezi ale 
disfuncționalităților pieței sau situații de investiții sub 
nivelul optim, precum și pe nivelul estimat și nevoile de 
investiții publice, inclusiv tipurile de instrumente financi -
are urmând să fie sprijinite. 
De asemenea, Comisia este de acord că programele 
trebuie să se bazeze pe evaluări adecvate ale nevoilor. 
În acest sens, Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 prevede 
că Acordul de parteneriat pentru perioada 2014-2020 va 
prezenta o analiză a decalajelor, a nevoilor de dezvoltare 
și a potențialului de creștere. Alegerile făcute în fiecare 
program operațional trebuie justificate în mod corespun -
zător. Cerințele care decurg din Directiva privind energia 
din surse regenerabile (de exemplu, abordări strategice, 
o evaluare a necesităților și planuri naționale de acțiune 
privind energia regenerabilă) vor asigura, de asemenea, 
planificarea optimă a investițiilor în E-SRE ale politicii de 
coeziune. 
Răspunsurile Comisiei 52
Recomandarea 2
Comisia acceptă această recomandare și consideră că, în 
ceea ce o privește, ea este pusă în aplicare. Orientările 
Comisiei din noiembrie 2013 privind conceperea siste -
melor de sprijin al surselor regenerabile de energie ar 
trebui să fie luate în considerare de către statele membre. 
Viitoarele orientări privind ajutoarele pentru energie 
și protecția mediului vor contribui, de asemenea, la 
creșterea rentabilității sistemelor de sprijin ale statelor 
membre pentru energia regenerabilă.
CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar: 
pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  mai multe exemplare/postere/hărți: 
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site ‑ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Abonamente:•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).
QJ-AB-14-006-RO-C  ISSN 1831-0966
Curtea de Conturi Europeană a  evaluat dacă 
rezultatele proiectelor de producere a energiei din 
surse regenerabile care au fost cofinanțate cu 
fonduri din cadrul politicii de coeziune au 
contribuit la îndeplinirea obiectivului în materie 
stabilit pentru 2020 la nivelul de ansamblu al UE. 
Curtea concluzionează că, deși au reușit să obțină 
realizările preconizate, numeroase proiecte de 
investiții nu au ținut cont de principiul 
rentabilității sau nu au adus o reală valoare 
adăugată la nivelul UE. Curtea recomandă 
Comisiei să încurajeze aplicarea principiului 
rentabilității în cadrul programelor de sprijin 
cofinanțate de UE, iar statelor membre le 
recomandă să instituie un cadru de reglementare 
stabil și previzibil pentru energia din surse 
regenerabile. În plus, statele membre ar trebui să 
aplice criterii minime cu privire la raportul 
cost-eficacitate, criterii care să fie adaptate la 
circumstanțele proiectelor, și să sporească 
valoarea adăugată a UE prin intermediul aducerii 
unor îmbunătățiri la nivelul implementării 
proiectelor, precum și prin intermediul 
monitorizării și al evaluării.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ