La un an de la publicarea priorităților Comisiei privind standardizarea în sectorul TIC, acțiunile în domeniile prioritare, și anume rețelele de comunicații 5G, internetul obiectelor (IoT), tehnologia de tip cloud computing, securitatea cibernetică și tehnologiile de lucru cu volume mari de date, precum și acțiunile în domeniile sectoriale, cum sunt e-sănătatea, sistemele de transport inteligente și vehiculele conectate și automatizate, energia inteligentă, digitizarea industriei, casele, orașele și agricultura inteligente înregistrează progrese, în colaborare cu organizațiile europene de standardizare, organizațiile globale de standardizare și comunitatea de standardizare. În același mod, Comisia a inițiat acțiuni de îmbunătățire a ecosistemului de standardizare în domeniul TIC, inclusiv prin colaborarea cu organizațiile europene de standardizare și cu părțile interesate cu privire la posibilele măsuri de îmbunătățire a ecosistemului brevetelor esențiale pentru standarde (BES), de promovare a surselor deschise și a interacțiunii acestora cu standardizarea, precum și de consolidare a prezenței Uniunii Europene în standardizarea TIC la nivel internațional. Evaluarea la jumătatea perioadei cu privire la punerea în aplicare a Strategiei privind piața unică digitală a prezentat punerea în aplicare globală a acțiunilor de standardizare.

Un domeniu deosebit de pertinent al elaborării standardelor digitale pentru industria europeană este legat de fabricare și de producție. Există un cadru de referință dezvoltat de industrie (RAMI – Reference Architecture for Manufacturing in Industry), care este utilizat în mod activ și este dezvoltat pentru sistemele informatice care sprijină mediul de producție. Sunt necesare evoluții suplimentare urgente ale acestui cadru pentru a include serviciile și livrarea prin intermediul platformelor.

PLAU nu are niciun impact bugetar în plus față de ceea ce este deja prevăzut în perspectivele financiare pentru anul 2018.

În plus, disponibilitatea primelor standarde 5G globale până la sfârșitul anului 2019 se numără printre acțiunile Planului de acțiune privind 5G. Interoperabilitatea și standardele fac parte din construirea unei economii europene bazate pe date, care urmărește să contribuie la o utilizare optimă a potențialului datelor digitale în beneficiul economiei și al societății. Propunerea de Regulament privind respectarea vieții private și comunicațiile electronice preconizează utilizarea unor pictograme standardizate pentru a oferi o imagine de ansamblu ușor vizibilă și inteligibilă a colectării informațiilor emise de echipamentele terminale, a scopului acestora, a persoanei responsabile pentru acestea și a oricărei măsuri pe care utilizatorul final al echipamentului terminal o poate lua pentru a reduce la minimum colectarea. În iulie 2016, în cadrul Comunicării intitulate „Consolidarea sistemului de reziliență cibernetică al Europei și încurajarea unui sector al securității cibernetice competitiv și inovator”, a fost anunțată acțiunea privind planul de gestionare a incidentelor cibernetice la scară largă la nivelul UE, în cadrul căruia lipsa soluțiilor interoperabile (standarde tehnice), a practicilor (standarde de proces) și a mecanismelor de certificare la nivelul UE sunt identificate ca lacune care afectează piața unică a securității cibernetice. În toamnă este prevăzută o comunicare privind BES care să ofere clarificări pentru un cadru mai echilibrat și mai durabil.

Anumite acțiuni sunt puse în aplicare prin intermediul parteneriatelor public-privat conexe, cum ar fi Alianța pentru inovare în domeniul internetului obiectelor (Alliance for Internet of Things Innovation – AIOTI), Parteneriatul public-privat pentru infrastructura 5G, Asociația pentru valoarea volumelor mari de date (Big Data Value Association – BDVA), parteneriatul public-privat „Fabricile viitorului”, Organizația Europeană pentru Securitate Cibernetică (European Cyber Security Organisation – ECSO), precum și prin intermediul proiectelor de cercetare și inovare Orizont 2020.

În plus, necesitățile în materie de standardizare a TIC în sprijinul politicilor UE sunt prezentate în versiunea din 2017 a „Planului de acțiune pentru standardizarea TIC”, elaborat de serviciile Comisiei Europene în colaborare cu Forumul multipartit pentru standardizarea TIC și adaptat pentru a reflecta prioritățile identificate în Comunicarea privind prioritățile de standardizare în domeniul TIC.

Această activitate este utilă, de asemenea, pentru accesibilitatea produselor și a serviciilor din UE. În plus, efortul de integrare a accesibilității, conform abordării „proiectare pentru toți”, ar trebui să fie intensificat pentru a integra aspectele legate de handicap în procesele de standardizare relevante.

În plus, în anexă sunt identificate posibile cerințe de standardizare legate de standardizarea în sectorul TIC.

2.2.Acțiuni în sprijinul strategiei privind uniunea energetică

Viteza și amploarea transformării digitale afectează multe industrii, inclusiv sectorul energetic. Explorarea interacțiunii dintre digitizare și uniunea energetică reprezintă o prioritate. Se așteaptă ca standardizarea să sprijine tranziția rapidă către o piață internă decarbonizată și integrată, prin urmare, aceasta reprezintă o prioritate pentru uniunea energetică. În acest scop, standardizarea a fost identificată, de asemenea, ca un factor important care contribuie la adoptarea de către piață a tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, în Comunicarea intitulată „Accelerarea inovării în domeniul energiei curate”. Acțiunile specifice ar trebui să vizeze interconectarea rețelelor de energie electrică, să sprijine fluxurile diversificate de aprovizionare cu gaz și să integreze energia din surse regenerabile în mixul de consum. Standardizarea sprijină deja eficiența energetică și moderarea cererii prin vizarea clădirilor prin intermediul unui nou set de standarde privind performanța energetică a clădirilor; eforturile suplimentare ar trebui să se concentreze pe îmbunătățirea măsurării consumului de energie al dispozitivelor, precum și pe sprijinirea orașelor inteligente prin achiziții publice ecologice pentru produse inovatoare.

Aceste obiective au condus, printre altele, la dezvoltarea în prezent a unui standard pentru monitorizarea locală și regională a calității aerului prin intermediul dispozitivelor de monitorizare mobile și portabile care îndeplinesc obiectivele privind calitatea datelor din Directivele privind calitatea aerului înconjurător (2008/50/CE și 2004/107/CE).

În contextul obiectivelor ambițioase ale UE de decarbonizare a transportului, standardizarea ar trebui să le ofere producătorilor de vehicule oportunități de trecere la moduri de transport mai curate, care să permită un consum mai redus de combustibil și scăderea în continuare a emisiilor de CO2 și de alți poluanți.

Un sprijin suplimentar prin standardizare este necesar pentru reducerea ineficienței energetice a clădirilor prin furnizarea de informații corespunzătoare consumatorilor finali cu privire la performanța sistemelor de termoficare și răcire centralizate. Acest lucru ar contribui la eforturile globale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și a consumului de combustibil, urmărind, în același timp, consolidarea cooperării cu regiunile și țările din afara UE.

În punerea în aplicare a strategiei UE privind infrastructurile ecologice, există necesități de standardizare în ceea ce privește modulele fizice pentru armonizarea standardelor, pentru includerea sau consolidarea conceptului și a principiilor infrastructurilor ecologice în diferitele categorii de standarde (performanță, procedură, metodologie) și pentru interoperabilitate între standardele tehnice aplicate în diferite faze ale proiectului (planificare, proiectare și construcție).

2.3.Acțiuni în sprijinul strategiei spațiale pentru Europa

Comisia derulează trei programe de sateliți (poziționare globală prin Galileo, navigare cu EGNOS și observare prin Copernicus). Având în vedere potențialul economic al serviciilor și al datelor pe care aceste programe le vor oferi întreprinderilor și publicului, acestea sunt esențiale pentru competitivitatea UE. Comisia încurajează adoptarea de soluții spațiale prin măsuri de standardizare și foi de parcurs, precum și prin integrarea dimensiunii spațiale în strategiile viitoare, de exemplu în ceea ce privește mașinile autonome și conectate, căile ferate, aviația și vehiculele aeriene fără pilot.

2.4.Acțiuni în sprijinul planului de acțiune privind economia circulară

În raportul său referitor la punerea în aplicare a Planului de acțiune privind economia circulară, Comisia a solicitat organizațiilor europene de standardizare să elaboreze standarde generice privind durabilitatea, capacitatea de reutilizare și de reciclare și să documenteze aspectele legate de eficiența materialelor (inclusiv utilizarea materiilor prime critice) pentru anumite produse.

Standardele armonizate vor contribui la îmbunătățirea siguranței și a eficacității îngrășămintelor cu marcaj CE. Producătorii vor putea să aibă acces la un grup mai larg de clienți, beneficiind de posibile majorări de preț în virtutea garanției de calitate recunoscute la scară largă a marcajului CE. Potrivit estimărilor, aproximativ 120 000 de locuri de muncă ar putea fi create în domeniul reciclării biodeșeurilor în îngrășăminte organice. Cercetarea, inovarea și investițiile în economia circulară vor fi încurajate și vor genera valoare din resurse secundare existente la nivel intern, care, în caz contrar, ar fi eliminate ca deșeuri.

2.5.Acțiuni în sprijinul planului de acțiune european în domeniul apărării

Piața europeană a apărării este afectată de fragmentare și de nivelul insuficient de cooperare industrială. În conformitate cu planul de acțiune european în domeniul apărării, Comisia se angajează în susținerea elaborării de standarde în domeniul apărării pe care statele membre le-au identificat ca fiind necesare pentru proiecte de cooperare în domenii prioritare.

2.6.Acțiuni în sprijinul agendei europene privind securitatea

Sunt necesare instrumente tehnologice inovatoare pentru a ne proteja de amenințările teroriste. Trebuie depuse eforturi suplimentare în ceea ce privește atât utilizarea tehnologiei de detecție, cât și standardizarea utilizării acesteia. Industria europeană este bine poziționată pentru a înțelege necesitățile și capacitatea autorităților de a pune în aplicare soluțiile pe care aceasta le oferă. Acest lucru ar putea fi sprijinit prin crearea unor platforme pentru a corela diferitele soluții, a evita duplicarea și a exploata ideile inovatoare. Standardizarea europeană ar trebui să reprezinte o punte între sisteme, metode și produse, prin furnizarea de standarde care să sprijine calitatea datelor și interoperabilitatea sistemelor de date care înregistrează statistici privind infracționalitatea și prin stabilirea de cerințe pentru echipamentele de detectare, în alte domenii decât aviația.