COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 14.6.2011 
SEC(2011) 751 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI_ 
Document de înso țire a 
Propunerii de __DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A 
CONSILIULUI_ 
privind cerin țele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucr ătorilor 
la_riscuri generate de agen ții fizici (câmpuri electromagnetice) [a dou ăzecea directiv ă_ 
specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE]_ 
{COM(2011) 348 final} 
{SEC(2011) 750 final}  
 
RO 1   RO CUPRINS 
1. CONTEXT DE POLITIC Ă SECTORIAL Ă................................................................ 2 
2. CONSULTARE ȘI EXPERTIZ Ă................................................................................ 2 
3. DEFINIREA PROBLEMEI......................................................................................... 3 4. OBIECTIVE................................................................................................................. 7 5. OP ȚIUNI DE POLITIC Ă............................................................................................ 7 
6. ANALIZA IMPACTULUI .......................................................................................... 8 7. COMPARAREA OP ȚIUNILOR............................................................................... 10 
8. MONITORIZARE ȘI EVALUARE .......................................................................... 11 
 
RO 2   RO 1. CONTEXT  DE POLITIC Ă SECTORIAL Ă 
Prezenta evaluare de impact are ca obiect protec ția lucrătorilor expu și la niveluri ridicate ale 
câmpurilor electromagnetice (C EM) în cursul activit ății lor. Aceast ă preocupare face parte din 
politica general ă a UE prev ăzută de Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene (TFUE) 
de a oferi lucr ătorilor o protec ție adecvat ă în materie de s ănătate și securitate împotriva 
riscurilor întâlnite în cursul activit ăților lor profesionale.   
2. CONSULTARE  ȘI EXPERTIZ Ă 
Pentru ini țiative legislative în domeniul politicii sociale, tratatul prevede cadrul unei 
consultări în două etape a partenerilor sociali. Prima etap ă [articolul 154 alineatul (2) din 
TFUE] a avut loc între 1 iulie și 10 septembrie 2009. Comisia a primit 16 r ăspunsuri la 
această consultare. 
A doua etap ă de consultare, în conformitate cu artic olul 154 alineatul (3) din TFUE, a avut loc 
între 20 mai și 5 iulie 2010 și a fost realizat ă independent de evaluare a impactului. Au fost 
primite 27 de r ăspunsuri. 
Rezultatele pot fi rezumate dup ă cum urmeaz ă: 
• în general, atât sindicatele, cât și angajatorii sunt de acord c ă directiva actual ă nu 
este instrumentul ideal și că există o nevoie de baz ă pentru o nou ă inițiativă a UE 
pentru protejarea lucr ătorilor împotriva câmpurilor electromagnetice. Cu toate 
acestea, anumite patronate (IMM-uri și organiza ții naționale) își manifest ă 
preferința pentru instrumente neobligator ii în locul unei directive;  
• este general acceptat c ă valorile limit ă prevăzute de actuala directiv ă sunt prea 
scăzute și au la baz ă ipoteze prea conservatoare; dar, în timp ce angajatorii sunt în 
favoarea reducerii limitelor, reprezentan ții lucrătorilor vor ca efectele pe termen 
lung asupra s ănătății să fie incluse în directiva viitoare;  
• exceptarea anumitor categorii de lucr ători din domeniul de aplicare a directivei nu 
este salutat ă de angajatori (cu excep ția produc ătorilor de echipamente IRM). De 
asemenea, faptul de a permite derog ări de la limitele de  expunere în anumite 
sectoare specifice (asisten ță medicală) pune o serie de probleme acestui sector;  
• partenerii sociali confirm ă că nicio categorie de lucr ători nu ar trebui exclus ă de la 
beneficiile aduse de orice in strument juridic nou, cu condi ția ca noul instrument s ă 
ofere flexibilitatea corespunz ătoare necesar ă pentru a permite continuarea 
activităților; 
• angajatorii au o preferin ță pronunțată pentru o abordare flexibil ă, care să permită 
în același timp și excepții, însă organizațiile lucrătorilor se tem c ă flexibilitatea ar 
putea reduce protec ția lucrătorilor, cu excep ția cazului în care nu exist ă controale 
riguroase; 
• adaptarea valorilor limit ă de expunere, defi nite în directiv ă, este acceptabil ă atât 
pentru patronate, cât și pentru organiza țiile lucrătorilor, împreun ă cu introducerea 
 
RO 3   RO unei abord ări de repartizare pe zone care s ă permită evaluarea unor riscuri mai 
mici în situa ții mai puțin problematice; de asemenea, exist ă un consens în privin ța 
importanței orientării operaționale; 
• controalele medicale dup ă situații de supraexpunere peste valorile limit ă sunt bine 
primite, ca abordare standard, de c ătre sindicate; patronatele și corpul medical î și 
exprimă îndoiala c ă acest lucru ar fi rezonabil pentru gama de frecven ță joasă, în 
cazul căreia ar putea fi dificil s ă se depisteze efectele; 
• derogările de la valorile limit ă rezervate sectorului medical pentru facilitarea 
tratamentului prin RMN sunt privite cu scepticism de alte sectoare, întrucât 
sindicatele recomand ă o clauz ă de caducitate, menit ă să se evite erodarea 
legislației de protec ție. 
În perioada de consultare și de evaluare a impactului au avut loc ample consult ări cu 
reprezentan ți ai statelor membre, exper ți și părți interesate.  
3. DEFINIREA  PROBLEMEI 
În ce const ă problema? 
Prezenta evaluare a impactului are ca obiect protec ția lucrătorilor expu și la niveluri ridicate 
ale câmpurilor electromagnetice în cursul activit ății pe care o desf ășoară. Această preocupare 
face parte din politica general ă a UE prev ăzută de tratat de a oferi lucr ătorilor o protec ție 
corespunz ătoare în materie de s ănătate și securitate împotriva riscurilor întâlnite în cursul 
activităților lor profesionale . Acest lucru înseamn ă că prezentul document se refer ă numai la 
expunerea (ridicat ă) a lucrătorilor în cursul activit ății lor, și nu la expunerea (mult mai redus ă) 
la care este expus publicul larg/popula ția care utilizeaz ă telefoane mobile, care se afl ă în 
apropierea liniilor de înalt ă tensiune sau care trec prin detect oarele de metale din aeroporturi. 
Lucrătorii pot fi expu și la câmpuri electromagnetice în nu meroase sectoare de activitate: 
procesele industriale cu m ar fi sudura, izola țiile, radiodifuzarea, produc ția de energie electric ă 
etc. sau procedurile medicale, cu m ar fi imagistica prin rezonan ță magnetic ă (IRM). 
Consecințele supraexpunerii asupra s ănătății pot diferi în func ție de intensitatea și de 
proximitatea surselor, pe de o parte, dar și în func ție de caracteristicile radia țiilor 
electromagnetice propriu-zise, de exemplu, frecven ța acestora. Simptomele efectelor acute 
sunt bine definite. În gama de frecven țe înalte (de exemplu radiod ifuziune, radare), pot ap ărea 
arsuri grave, în timp ce în intervalul de frecven țe joase (de exemplu, sudur ă, producția și 
distribuția energiei electrice), curen ții de induc ție pot afecta func ționarea sistemului nervos 
central sau periferic, iar pe rsoanele expuse pot avea/prezenta simptome de vertij, grea ță, 
senzația de gust metalic sau apari ția de magnetofosfene (curen ți în ochi, care îi fac s ă 
clipească des). De asemenea, în cazuri foarte rare pot ap ărea efecte dramatice, atunci când 
magneții puternici atrag un obiect  feromagnetic care love ște o persoan ă aflată din neaten ție 
între magnet și obiectul metalic.  
 
RO 4   RO Aspectele referitoare la protec ția lucrătorilor expu și la câmpuri electromagnetice a fost 
abordată deja la nivelul UE în 2004, odat ă cu adoptarea Directivei 2004/40/CE a 
Parlamentului European și a Consiliului1. 
S-a constatat foarte repede c ă directiva, astfel  cum a fost adoptat ă, în special în ceea ce 
privește valorile limit ă de expunere obligator ii, ar crea dificult ăți majore de punere în aplicare 
și ar putea chiar s ă împiedice efectuarea unor  proceduri medicale esen țiale și cercetarea în 
domeniul aplica țiilor medicale conexe de ultim ă oră, cum ar fi tehnica IRM. Pe de alt ă parte, 
s-a dispus de o mul țime de informa ții științifice noi, între care dovezi valabile c ă unele limite 
de expunere men ționate în directiv ă au fost prea moderate. Problema a devenit critic ă, întrucât 
se apropia termenul de tran spunere a directivei de c ătre statele membre. Comisia a decis s ă 
întreprind ă o analiză completă a situației. 
Cine este afectat și în ce mod? 
În ansamblu, conform datelor furnizate de c ătre părțile interesate, în UE sunt viza ți peste 1 
500 000 de lucr ători (cu excep ția celor independen ți) în peste 200 000 de locuri de munc ă. 
Sector Lucr ători Locuri de munc ă/evaluări 
Energie electric ă 200  000 3  000 
Asistența medical ă 211  000 13  000 
 Metalurgie 1  019  000 162  140 
Telecomunica ții și 
radiodifuziune 39 500 11  000 
Transport feroviar 120  000 500 
Altele 50  000 25  000 
Total 1  639  500 214  640 
Sursa: informa ții furnizate de p ărțile interesate  
Lucrătorii din sectorul medical și din industrie pot fi expu și la niveluri mult mai ridicate decât 
cele stabilite pentru publicul larg. În mod normal, publicul larg nu are acces la zone cu 
niveluri ridicate de expunere.  
Tabelul de mai jos prezint ă posibilele efecte asupra s ănătății care pot ap ărea într-o varietate de 
activități profesionale, precum și gama de frecven ță asociată domeniului. 
                                                 
1 Directiva 2004/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind cerin țele 
minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucr ătorilor la riscuri generate de agen ții fizici 
(câmpuri electromagnetice) [a optsprezecea directiv ă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din 
Directiva 89/391/CEE], JO L 184, 24.5.2004, p. 1. 
 
RO 5   RO Gama de frecven țe Activit ăți conexe Probleme de s ănătate poten țiale 
0 Hz Tehnologia rezonan ței 
magnetice Macarale de ridicare Procese electrochimice Probleme de securitate: 
atracția 
necontrolat ă a metalelor 
feromagnetice 
Probleme de s ănătate: vertij, 
senzația de gust metalic, cefalee 
50 Hz Linii de înalt ă tensiune 
Producția și distribu ția energiei 
electrice Sudură 
100 Hz - 10 000 kHz Tehnologii de rezonan ță 
magnetică (câmpuri cu gradient) Cefalee, magnetofosfene, 
efecte nedorite asupra sistemului 
nervos periferic 
9 kHz - Sudur ă electrică 
30 kHz -  Înc ălzire cu induc ție pentru 
industrie 
300 kHz -  Radio AM 
Încălzire cu induc ție pentru 
industrie Efectele asupra sistemului 
nervos 
3 MHz -  Radio AM 
Sudarea materialelor plastice Presare prin curen ți de înalt ă 
frecvență 
Călire prin induc ție 
Radio FM Prelucrarea lemnului 
300 MHz -  TV 
Diatermie GSM Vulcanizare dielectric ă 
3 GHz  -  Sisteme de protec ție antifurt 
Radare Sateliți  
(comunicarea cu sateli ții) 
30 GHz - Transmisia de semnale video 
digitale și analogice Arsuri 
Stres termic 
Sursa: AGORIA (BE), Ghid de bune practici  
Factorii care stau la baza problemei 
Din cercet ările recente2 rezultă că Directiva 2004/40/CE este mai strict ă decât este necesar cu 
privire la anumite aspecte. De la publicarea, în 1998, a recomand ărilor Comisiei interna ționale 
pentru protec ția împotriva radia țiilor neionizante ( International Commission for Non-Ionising 
Radiation -ICNIRP) (publicate), pe care se întemeiaz ă directiva, au devenit  disponibile noi 
                                                 
2 Forschungsbericht 400: Elektromagnetische Felder am Arbeitsplatz – Abschlussbericht („Câmpurile 
electromagnetice la locul de munc ă – Raport final”), ISSN 0174-4992, martie 2010 (Raport BMAS). 
Orientări ICNIRP: Guidelines for limiting exposure to  time-varying electric and magnetic fields 
(„Orientări pentru limitarea expune rii la câmpuri electrice și magnetice variabile în timp”) (1 Hz - 100 
kHz), publicate în luna decembrie 2010. 
 
RO 6   RO date științifice privind efectele câmpurilor cu frecven ță joasă. Aceste date sugereaz ă că 
anumite limite actuale ar putea fi prea sc ăzute.  
Din semnalele primite din sectorul medical, în special, rezult ă că Directiva 2004/40/CE, chiar 
și cu recomand ări mai pu țin stricte, va exclude 5-8% di n procedurile medicale, întrucât 
expunerea personalului medical care lucreaz ă cu echipament RMN ar putea dep ăși limitele3. 
Acest lucru nu ar fi de dorit, întrucât aplic area RMN are multe avantaje pentru pacien ți: 
tehnica permite diagnosticarea bolilor, în cazul în care acest lucru nu a fost posibil anterior, 
intervențiile chirurgicale f ără utilizarea de raze X și, pe de alt ă parte, aproape în fiecare 
săptămână se dezvolt ă noi aplica ții în beneficiul pacien ților. 
În același timp, trebuie s ă se asigure securitatea și sănătatea personalului medical. 
Stadiul punerii în aplicare a cadrului juridic 
Cadrele juridice existente în statele membre s unt foarte diferite. În anexa 1 la raport se 
prezintă o imagine detaliat ă. Foarte pu ține state membre au început deja s ă transpun ă 
Directiva 2004/40/CE, uneori permi țând o anumit ă flexibilitate pentru a se asigura utilizarea 
adecvată a tehnicilor RMN (cu toate c ă Directiva 2004/40/CE nu permite aceast ă 
flexibilitate). Alte țări se bazeaz ă în prezent pe standardele neobligatorii existente sau 
utilizează recomand ările ICNIRP drept referin ță în practic ă. În așteptarea clarific ării și a unei 
noi propuneri din partea Comisi ei, statele membre au înghe țat introducerea unei legisla ții 
naționale noi de transpunere a Directivei 2004/40/CE. 
În cazul în care situa ția rămâne așa cum este, toate cele 27 de state membre vor trebui s ă 
transpună dispozițiile Directivei 2004/40/CE pân ă la 30 aprilie 2012. Acest lucru ar avea 
drept consecin ță anularea eforturilor depuse de Comisie pentru a identifica solu ții la 
problemele ridicate priv ind punerea în aplicare și, fără îndoială, nu ar fi rezultatul a șteptat de 
guverne, parteneri sociali și majoritatea p ărților interesate.  
Dreptul de a ac ționa și subsidiaritatea  
Acțiunea legislativ ă în domeniul s ănătății și securității muncii se bazeaz ă pe articolul 153 
alineatul (1) litera (a) și alineatul (2) din TFUE, care permite în mod explicit o ac țiune la nivel 
european în acest domeniu.  
La adoptarea Directivei 2004/ 40/CE, Comisia, Parlamentul și Consiliul erau de p ărere că 
acțiunea din partea UE era cea mai bun ă modalitate de a proteja lucr ătorii de riscurile generate 
de expunerea profesional ă la câmpuri electromagnetice. În  prezent, Comisia nu vede nicio 
rațiune nouă pentru a se abate de la alegerea f ăcută de Parlament și Consiliu în 2004. 
Necesitatea protej ării lucrătorilor rămâne esen țială. Rezultă că, având în vedere situa ția 
evidențiată la punctul 2.5 din raport și necesitatea unei revizuiri, recunoscut ă de toate p ărțile, 
Comisia trebuie s ă acționeze, în temeiul dreptului s ău de inițiativă.  
                                                 
3 1) Proiectul VT/2007/017: „An Investigation into Occupational Exposure to Electromagnetic Fields for 
Personnel Working With and Around Medical Magnetic Resonance Imaging Equipment” („O 
investigație cu privire la expunerea profesional ă la câmpuri electromagnetice a personalului care 
lucrează cu echipament medical de imagistic ă prin rezonan ță magnetic ă și în proximitatea acestuia”); 
Raport final, 4 aprilie 2008.  2) „Assessment of electromagnetic fields around magnetic resonance (MRI) equipment” 2007 
[„Evaluarea câmpurilor electromagnetice prin rezonan ță magnetic ă (RMN)”], 
http://www.hse.gov.uk/re search/rrpdf/rr570.pdf .
 
 
RO 7   RO 4. OBIECTIVE 
Având în vedere obiectivul general de protec ție a lucr ătorilor în timpul activit ăților lor 
profesionale, în acest c az obiectivul este protec ția împotriva câmpuril or electromagnetice 
nocive.  
Întrucât expunerea la câmpurile  electromagnetice constituie un risc complex, este necesar s ă 
se defineasc ă măsuri mai specifice pentru a se asigura protec ția adecvat ă a lucrătorilor, fără a 
se împiedica în mod nejustificat utilizarea și dezvoltarea tehnicilor industriale și medicale 
ori/și fără a se impune sa rcini dispropor ționate asupra întreprinderilor, în special asupra IMM-
urilor.  
Obiectivul opera țional este de a asigura eficacitatea m ăsurilor de protec ție a lucrătorilor 
expuși la câmpuri electromagnetice (CEM) pr in stabilirea unor valori limit ă adecvate și prin 
(furnizarea unor informa ții corespunz ătoare angajatorilor cu privire la m ăsurile necesare de 
gestionare a riscurilor. 
5. OPȚIUNI  DE POLITIC Ă 
Opțiunea de politic ă A: „Nicio ac țiune” 
Din punct de vedere practic, aceasta înseamn ă că Directiva 2004/40/CE trebuie transpus ă 
până la 30 aprilie 2012 în legisla țiile statelor membre.  
Opțiunea de politic ă B: „O directiv ă nouă cu limite de expunere revizuite” 
Directiva 2004/40/CE este înlocuit ă cu o nou ă directivă cu valori limit ă de expunere revizuite 
care să fie mai mari decât cele anterioare, dar care s ă fie conforme cu dovezile științifice. În 
anexa 3 la raport sunt prezentate detalii. 
Opțiunea de politic ă C1:  „ O nou ă directivă cu limite de expunere revizuite și exceptări 
parțiale” 
Directiva 2004/40/CE este înlocuit ă cu o nouă directivă cu valori limit ă de expunere revizuite, 
superioare celor anterioare , dar conforme cu dovezile științifice (la fel ca în op țiunea B). În 
plus, pentru RMN sunt prev ăzute derog ări care vor r ămâne totu și supuse unei cerin țe generale 
de gestionare a riscurilor legate de CEM.  
Opțiunea de politic ă C2: „O nouă directivă cu limite de ex punere revizuite și exceptări totale 
pentru RMN” 
Directiva 2004/40/CE este înlocuit ă cu o nouă directivă cu valori limit ă de expunere revizuite, 
superioare celor anterioare , dar conforme cu dovezile științifice (la fel ca în op țiunea B). 
RMN în scopuri medicale va fi exceptat ă în totalitate de la toate cerin țele directivei privind 
CEM. 
Opțiunea de politic ă D1: „Înlocuirea directivei printr-o recomandare” 
Directiva 2004/40/CE se înlocuie ște cu recomand ări fără caracter obligatoriu privind 
expunerea profesional ă la CEM, pe baza celor mai recente recomand ări internaționale. Forma 
 
RO 8   RO acestor recomand ări ar fi similar ă cu Recomandarea Consiliului din 1999 privind expunerea 
populației la CEM. 
Opțiunea de politic ă D2: „Acorduri voluntare într e partenerii sociali” 
Directiva 2004/40/CE se înlocuie ște prin acorduri voluntare la nivel european sau sectorial 
între partenerii socia li, în conformitate cu articol ul 154 alineatul (4) din TFUE.  
Opțiunea de politic ă E: „Nicio dispozi ție legislativ ă la nivelul UE” 
Directiva 2004/40/CE se abrog ă, iar Directiva 89/391/ CEE (directiva-cadru) și reglement ările 
naționale existente pe aceast ă temă rămân în vigoare. Absen ța unor reglement ări naționale în 
unele state membre va permite expuneri profes ionale nereglementate la CEM, ceea ce poate 
duce la cre șterea riscului, diminuarea egalit ății etc. Pentru aceast ă opțiune, se poate 
presupune, de exemplu, c ă acele țări care au pus în aplicare deja (par țial) directiva CEM nu ar 
abroga legisla ția pe care au adoptat-o în domeniul CEM. 
Aceste op țiuni au fost considerate relevante de c ătre părțile interesate. Op țiunile alternative 
care nu sunt analizate în detaliu includ adoptarea unei abord ări mai sectoriale, limitarea 
legislației la furnizarea de echipamente sigure sau cen trarea în exclusivitate pe instrumente de 
politică nenormative, cum ar fi campaniile de informare și documentele de orientare. 
6. ANALIZA  IMPACTULUI 
Punct de plecare pentru analiza impactului 
Baza pentru analiz ă este să se presupun ă că directiva-cadru a fost pus ă în aplicare pe deplin, 
însă directiva specific ă privind CEM nu a fost pus ă încă în aplicare. Aceasta corespunde 
situației juridice reale. 
Din discu țiile cu exper ții și părțile interesate rezult ă că impactul asupra mediului este pu țin 
probabil, prin urmare acesta nu a fost evaluat.  
Impactul social 
Principalul impact social este impactul poten țial asupra s ănătății a aproximativ 1,5 milioane 
de lucrători, între care, în special, un num ăr mult mai mic de lucr ători extrem de sensibili, de 
exemplu, lucr ătorii cu implant medical sau femeile îns ărcinate. În acest sens, exist ă o 
preferință clară pentru op țiunile A, B și C.1. Opțiunea A fiind cea mai sever ă, aceasta ar putea 
duce la o protec ție strictă numai pe hârtie. Op țiunea C2 se situeaz ă în urma acestor trei, 
întrucât protec ția lucrătorilor în domeniile cu nivel ridicat de expunere este în mod evident 
mai redus ă decât în celelalte op țiuni. 
Alte efecte sociale importante s unt avantajele pe care le prezint ă pentru popula ție aplicațiile 
majore ale imagisticii medicale prin rezonan ță magnetic ă. Opțiunile A și B nu vor oferi 
suficientă flexibilitate pentru a permite toate aceste tratamente. Toate celelalte op țiuni pot 
oferi aceast ă flexibilitate. 
 
RO 9   RO Impactul economic 
Printre efectele economi ce pozitive se pot men ționa normele europene coerente care permit 
mobilitatea și schimburile. Acestea sunt ce l mai bine garantate de op țiunile A, B, C1 și C2, în 
timp ce op țiunile D1, D2 și E sunt susceptibile de a men ține un grad ridicat de insecuritate. 
Un alt aspect economic important este posibi litatea de a dezvolta o activitate comercial ă cu 
cât mai pu ține restric ții, facilitând astfel cre șterea economic ă și menținând sau chiar creând 
locuri de munc ă în Europa. În acest sens, op țiunile A și B sunt considerate destul de 
restrictive și de natur ă să împiedice dezvoltarea economic ă în anumite domenii, într-o m ăsură 
care nu rezult ă din nicio alt ă opțiune. 
Costuri de conformare și administrative 
Rezumatul costurilor totale de conformare și administrative pe ntru fiecare op țiune: 
Opțiunea de 
politică Costuri totale (în milioane EUR) 
A: nicio 
modificare a 
Directivei 
2004/40/CE 660,3 
B: VLE-uri noi 
pentru toate 
sectoarele 526,9 
C1: posibilitate 
de derogare de la 
VLE 511,7* 
C2: se exclud 
unii lucrători  497,4 
D1: numai 
recomand ări fără 
caracter 
obligatoriu  437,1 
D2: numai 
acorduri 
sectoriale 420, 2 
E: nicio ac țiune 
la nivelul UE 474, 0 
* inclusiv instruire consolidat ă privind RMN 
Opțiunea A este cea mai costisitoare din pun ct de vedere al pune rii în aplicare. Op țiunea B 
presupune costuri de punere în aplicare mai mici decât op țiunea A, întrucât multe activit ăți 
din industria metalurgic ă, de exemplu înc ălzirea prin induc ție și electroliza s-ar afla, în 
 
RO 10   RO majoritatea cazurilor, sub limite le revizuite. În consecin ță, angajații din industria metalurgic ă 
nu ar trebui s ă adopte m ăsuri ample de reducere a expunerii prin modificarea practicilor de 
lucru. Cu toate acestea, op țiunea B este mai costisitoare decât alte op țiuni, din cauza costurilor 
specifice asociate în mod expres RMN. Celelalte op țiuni vor avea costuri aproape identice. 
Opțiunile de politic ă C2 și E sunt evaluate în baza prezum ției conform c ăreia angaja ții vor 
trebui să efectueze o evaluare a riscului suplimentar ă celei impuse prin directiva-cadru. 
Costurile reziduale vor avea loc, de  exemplu, în sectoarele telecomunica țiilor și 
producției/distribu ției de energie, care vor continua s ă lucreze la recomand ările ICNIRP, 
astfel cum se prevede în Directiva 2004/40/CE, întrucât acestea nu reprezint ă o problem ă 
pentru sectoarele respective.  
IMM-urile doresc informa ții simplificate la nivelul UE. Prin urmare, indiferent de op țiunea 
aleasă, vor fi necesare documente simple și scurte de îndrumare pentru fiecare sector în parte 
(de tip checklist). Etichetarea echipamentului și informații mai bune privind produc ătorul pot 
contribui la identificarea acelor situa ții în care nu este necesar ă o evaluare detaliat ă. 
7. COMPARAREA  OPȚIUNILOR 
Indiferent de op țiunea aleas ă, nu este u șor să se facă o descriere a beneficiilor. Beneficiile în 
planul sănătății pot fi eviden țiate numai în m ăsura în care nu se va produce un efect nociv sub 
limitele actuale sau viitoare. Acest lucru ar trebui s ă fie în favoarea op țiunilor de la A la C2. 
Având în vedere noile dovezi științifice din care rezult ă că limitele de expunere de la 
opțiunea B  vor asigura protec ția împotriva supraexpunerii, op țiunea A nu face decât s ă 
sporească dezavantajele restric ționării unor activit ăți și, în ansamblu, s ă reducă tendința de 
conformare.  
La cealalt ă extremitate a spectrului de posibilit ăți pot fi respinse op țiunile D1 (recomandare), 
D2 (acord voluntar) și E (Nicio dispozi ție legislativ ă la nivelul UE). P ărțile interesate și 
experții și-au exprimat preferin ța categoric ă pentru o legisla ție european ă coerentă, de natur ă 
să ofere securitate juridic ă și fizică atât angajatorilor, cât și angajaților. Cu toate c ă CEM nu 
constituie, per se , o problem ă majoră, se consider ă că o legisla ție european ă coerentă 
contribuie la pia ța unică european ă. În plus, absen ța acțiunii europene în materie de CEM ar 
reduce considerabil aten ția acordat ă riscurilor pe care le reprezint ă CEM și ar putea produce 
efecte nocive asupra s ănătății.  
Cele trei op țiuni rămase sunt B (limite de expunere revizuite), C1 (limite de expunere 
revizuite și exceptări sub rezerva unor condi ții, limitate la unele dispozi ții pentru RMN în 
scopuri medicale) și C2 (limite de expunere revizuite și exceptări totale pentru unele activit ăți 
prevăzute de directiv ă).  
Opțiunea B  prezintă avantajul unor norme co erente privind CEM cu limite de expunere care 
sunt deja destul de ridicate pentru un num ăr considerabil de locuri de munc ă, astfel încât nu 
mai exist ă riscul supraexpunerii.  Comparativ cu op țiunea A, num ărul situațiilor cu o 
supraexpunere poten țială este semnificativ mai redus. Op țiunea B este conform ă cu dovezile 
științifice recente. Dezava ntajul acestei op țiuni const ă în existen ța unor activit ăți (cum ar fi 
tratamentele cu RMN), în care exist ă posibilitatea unei supraexpune ri temporare. Încetarea 
definitivă a acestor activit ăți — care, în unele cazuri, sunt  strâns legate de progresul 
tehnologic și contribuie direct la s ănătatea și bunăstarea popula ției — este problematic ă. 
 
RO 11   RO Opțiunea C1  prezintă avantajul unor norme coerente priv ind CEM în majoritatea domeniilor, 
la fel ca și în cazul op țiunii B, în acela și timp permi țând derog ări de la limitele de expunere în 
cazul RMN în scopuri medicale cu m ăsuri preventive consolidate pentru situa țiile în care 
există riscul supraexpunerii. Ca și în cazul op țiunii B, aceasta se bazeaz ă pe dovezile 
științifice recente. Cu toate aces tea, ar fi mai flexibil ă decât opțiunea B. Dezavantajul op țiunii 
C1 constă în faptul c ă, în cazul derog ărilor, opțiunea C necesit ă un mediu de lucru mai strict și 
mai controlat.  
De asemenea, op țiunea C2  prezintă avantajul unor norme co erente privind CEM în 
majoritatea domeniilor și permite solu ții flexibile în situa țiile în care exist ă riscul 
supraexpunerii. Din punct de vedere al evalu ării riscului obliga țiile sunt mai reduse în cazul 
sectorului exceptat. De asemenea, acest lucru reduce costurile de conformare. Dezavantajul 
acestei op țiuni const ă în riscul de a se ajunge la niveluri mai sc ăzute de protec ție a 
lucrătorului. În plus, op țiunea respectiv ă ar favoriza o mai mare varia ție a protec ției 
angajaților, ceea ce a fi contrar literei și spiritului directivei-cadru. 
Concluzie privind costurile:  Costul op țiunii C1 este mai mare decât pentru op țiunile C2 pân ă 
la E, mai pu țin restrictive. Totu și, în contextul unei cre șteri mai degrab ă limitate a costurilor a 
costurilor, op țiunea C1 are mult mai multe avantaje decât op țiunile men ționate în ceea ce 
privește alte efecte, mai calit ative, asigurând în acela și timp un nivel ridicat de protec ție a 
lucrătorilor. Costul op țiunii C1 este semnificativ mai sc ăzut decât în cazul op țiunii A și 
aproape echivalent cu al op țiunii B, în acela și timp oferind sectorului RMN și sectoarelor 
industriale flexibilitatea  de care au nevoie.  
În consecin ță, pe baza acestor considerente și în conformitate cu rezultatele studiului, Comisia 
preferă opțiunea C1 . 
Evaluarea studiului 
În timpul elabor ării analizei de impact s-a efectuat un studiu și s-au primit 166 de r ăspunsuri. 
În general, rezultatele studiului arat ă în mod consecvent c ă părțile interesate prefer ă opțiunea 
C1.  
8. MONITORIZARE  ȘI EVALUARE   
Directiva-cadru 89/391/CEE și cele 19 directive specifice ulterioare întemeiate pe articolul 16 
alineatul (1) prev ăd examinarea periodic ă a eficacit ății punerii lor în aplicare. Începând din 
2007, aceast ă examinare sistematic ă a fost armonizat ă și se efectueaz ă la fiecare 5 ani de c ătre 
toate statele membre pent ru toate riscurile prev ăzute de directive. Ulterior, Comisia 
întocmește un raport.  
De asemenea, comitetele care reunesc exper ți naționali din statele membre ale UE reprezint ă 
o parte important ă în procesul de evaluare și monitorizare a legisla ției UE în domeniul 
sănătății și securității muncii. Printre aceste comitete trebuie men ționate, în special, Comitetul 
consultativ tripartit pentru securitate și sănătate la locul de munc ă, înființat prin Decizia 
2003/C 218/01, precum și Comitetul inspectorilor șefi pentru inspec ția muncii ( Senior Labour 
Inspectors Committee  – SLIC), înfiin țat prin Decizia 95/319/EC a Comisiei.