RO   RO 
 
 
 COMISIA  
EUROPEANĂ  ÎNALTUL REPREZENTANT AL  
UNIUNII PENTRU AFACERI  
EXTERNE ȘI POLITICA  
DE SECURITATE  
Strasbourg, 15.2.2022  
JOIN(2022) 4 final  
 
COMUNICARE COMUNĂ CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU  
O abordare a UE privind managementul traficului spațial    
O contribuție a UE la soluționarea unei provocări globale   
 
1 
 
 1 INTRODUCERE  
Date fiind volumul tot mai mare de deșeuri spațiale și creșterea exponențială a traficului spațial, 
spațiul este din ce în ce mai aglomerat, amenințând viabilitatea și securitatea infrastructurii și a 
operațiunilor spațiale. Această populație fără preceden t de obiecte constituie un risc real și 
concret care afectează operațiunile de rutină pe orbită în fiecare zi, reprezentând  o amenințare 
directă la adresa siguranței și securității traficului orbital și a sustenabilității spațiului.  
Ne aflăm acum la o răsc ruce: dacă nu găsim modalități de gestionare a traficului spațial, 
activitățile noastre spațiale din trecut și din prezent vor pune în pericol siguranța, securitatea și 
sustenabilitatea spațiului cosmic și, prin urmare, capacitatea noastră viitoare de a ne  baza pe 
spațiu ca facilitator al unor servicii esențiale în beneficiul umanității.  
Apropierile devin mai frecvente pe orbita terestră joasă (LEO), pe măsură ce numărul sateliților 
crește ca urmare a proliferării megaconstelațiilor. Recent s -au produs din  ce în ce mai multe 
incidente care ar fi putut avea rezultate catastrofale. Numărul extrem de mare de obiecte spațiale 
care pot fi urmărite și care nu pot fi urmărite și ritmul rapid al operațiunilor spațiale sporesc 
exponențial riscul unor potențiale inci dente în viitor. Repercusiunile potențiale ar putea face 
ca anumite orbite să nu mai poată fi utilizate timp de decenii și, drept consecință directă, 
ar putea compromite grav operațiunile spațiale sau ar putea conduce la eșecul acestora.  
Această din urmă s ituație, având în vedere dependența tot mai mare de datele și de serviciile 
spațiale, presupune un nivel ridicat de risc strategic și poate perturba servicii esențiale, precum 
comunicațiile, protecția civilă și răspunsul în situații de urgență. De exemplu,  dacă furnizarea 
de date și de servicii de poziționare, de navigare și de sincronizare (PNT) globală, precum și de 
observare a Pământului la nivelul UE ar fi întreruptă sau grav compromisă, acest lucru ar avea 
un impact direct asupra securității, siguranțe i, economiei și bunăstării cetățenilor europeni, 
limitând astfel libertatea noastră de acțiune.  
În contextul unui mediu spațial din ce în ce mai contestat, managementul traficului spațial 
(STM) va contribui la dimensiunile de securitate și de apărare  ale U E în spațiu. Serviciile 
spațiale sunt factori esențiali pentru capabilitățile de apărare și civile. Datorită naturii lor 
strategice, activele spațiale devin astfel ținte ale unor amenințări de diverse tipuri. Perturbarea 
lor ar afecta grav capacitatea UE ș i a statelor sale membre de a se apăra. În plus, reducerea 
riscului de coliziune pe orbită va spori reziliența infrastructurii spațiale, inclusiv a sateliților 
care sprijină aplicațiile de apărare și de securitate. Prin urmare, este extrem de important să 
construim capacități autonome – dar interoperabile cu principalii noștri parteneri – de 
supraveghere și urmărire spațială ale UE pentru a sprijini STM. Un efort privind STM la nivel 
mondial ar contribui, de asemenea, la transparență și la consolidarea încr ederii în general și 
ajuta la evitarea neînțelegerilor și la dezamorsarea situațiilor tensionate în caz de incidente.  
Întrucât mediul orbital este o resursă comună la nivel mondial, operatorii spațiali din întreaga 
lume prezintă diverse grade de interdepen dență. În consecință, instituirea STM necesită o 
adeziune din partea tuturor actorilor cu capacități spațiale.  
UE este un actor internațional important cu capacități spațiale, cu o politică spațială europeană 
proprie și cu un program spațial european care include componente de poziționare, de navigare 
și de sincronizare (PNT), precum și de observare a Pământului. Prin urmare, UE are un interes 
legitim și obligația de a contribui în mod activ la dezbaterea globală și de a adopta o poziție 
distinctă în defini rea acțiunilor necesare pentru managementul traficului spațial. UE 
promovează deja o abordare multilaterală pentru a asigura menținerea siguranței și a 
 
2 
 
 sustenabilității pe termen lung a activităților din spațiul cosmic, cu obiectivul de a reduce 
amenințări le și riscurile pentru toate sistemele spațiale.  UE s -a angajat timp de decenii în 
menținerea unui spațiu cosmic sigur, sustenabil și securizat și își menține angajamentul față de 
utilizarea pașnică a spațiului cosmic.  
Consiliul, Comisia și Înaltul Repreze ntant au recunoscut necesitatea unei abordări a UE privind 
STM, pentru a soluționa aceste provocări globale multidimensionale la adresa siguranței, a 
securității și a sustenabilității operațiunilor spațiale, într -o serie de documente de politică la 
nivel î nalt care îndeamnă la acțiune1. 
În absența unui cadru de reglementare internațional, există mai multe inițiative publice și private 
care urmăresc să abordeze siguranța operațiunilor spațiale. În cursa pentru crearea unui mediu 
sigur în spațiu în vederea garantării securității terestre, UE trebuie să acționeze acum, rapid, 
în mod colectiv și ferm .  
Obiectivul prezentei comunicări comune este de a stabili o abordare concretă a UE 
privind STM  pentru o utilizare sigură, sustenabilă și securizată a spațiului, protejând 
interesele UE în deplină  conformitate cu competențele respective ale UE și ale statelor sale 
membre.  
 
2 IMPERATIVUL UNEI ABORDĂRI A UE PRIVIND STM  
Imperativul ca UE să procedeze la elaborarea de politici și la realizarea de acțiuni privind STM, 
dată fiind lipsa unor norme și standa rde internaționale, se bazează pe câteva chestiuni principale 
– referitoare la limitele acestui domeniu de politică publică aflat în evoluție rapidă, la principalii 
factori care îndeamnă la acțiune și la modul în care UE ar putea răspunde exigențelor acest ei 
provocări globale.  
2.1 Definiția STM  
Primul aspect care trebuie abordat este absența unui consens  cu privire la o definiție clară și 
convenită la nivel internațional  a STM, împreună cu obiectivele sale principale2. Deși nu s -a 
ajuns încă la o definiție cons ensuală a termenului la nivel internațional, protecția infrastructurii 
spațiale și garantarea unei utilizări sigure și sustenabile a spațiului cosmic pe termen lung nu 
pot aștepta, având în vedere numărul tot mai mare de actori și de obiecte din spațiu.  
Pe baza unui studiu exhaustiv al definițiilor și abordărilor3 și pentru a realiza progrese la nivelul 
UE, prezenta comunicare definește STM ca fiind  mijloacele și normele de acces la spațiul 
cosmic, de desfășurare a activităților în spațiul cosmic și de înt oarcere din spațiul cosmic 
în condiții de siguranță, de sustenabilitate și de securitate.  
STM se referă la următoarele elemente:  
                                                 
1 La 22 februarie 2021, Comisia a adoptat un plan de acțiune privind sinergiile dintre industria civilă, industria de apărare ș i industria spațială, 
care anunța lansarea unui dialog intensificat și a unor activități de dezvoltare în vederea unui proiect e mblematic privind STM. Concluziile 
Consiliului Competitivitate din luna mai 2021 privind „Noul Spațiu pentru oameni” au subliniat „importanța dezvoltării unei a bordări privind 
managementul traficului spațial pentru Europa în viitor și a unor standarde de o rientare globale”. Procesul Busolei strategice, aflat în prezent 
în dezbatere în cadrul Consiliului, recunoaște importanța dezvoltării unei abordări a UE privind STM ca o contribuție utilă l a obiectivele 
politicii externe și de securitate comune a UE.  
2 Diverse definiții au fost propuse în mai multe foruri politice, academice și internaționale. În același timp, complexitatea def inirii STM a 
crescut odată cu apariția unor noi concepte, precum siguranța traficului spațial (STS), coordonarea traficului spațial  (STC) și, mai recent, 
coordonarea și managementul traficului spațial (STCM).  
3 Proiect -pilot privind managementul traficului spațial – Creșterea importanței managementului traficului spațial (STM).  
 
3 
 
 a) activitățile de cunoaștere a situației spațiale (SSA), inclusiv supravegherea și 
urmărirea spațială (SST) și  
b) reducerea și soluționarea problemei deșeurilor orbitale;  
c) managementul orbitelor spațiale și al spectrului de frecvențe radio;  
d) întregul ciclu de viață al operațiunilor spațiale, inclusiv faza de lansare, operațiunile pe 
orbită ale vehiculelor spațiale și operațiunile de  retragere de pe orbită la sfârșitul 
ciclului de viață;  
e) faza de reintrare în spațiul aerian a vehiculelor spațiale (atât controlată, cât și 
necontrolată).  
Această definiție de lucru rămâne dinamică  și ar putea evolua în continuare pe parcursul 
viitoarelor discuții privind STM la nivelul UE și la nivel internațional, detaliind și completând 
diferitele faze ale activităților menționate mai sus.  
2.2 Necesitatea imperioasă de a acționa  
După 50 de ani de utilizare comercială a sistemelor spațiale, necesitatea unei a bordări a UE 
privind STM este mai imperioasă . Ea este caracterizată de patru evoluții consecutive în sectorul 
spațial. Acești factori determinanți , inclusiv congestionarea traficului și o gamă mai largă de 
actori în mediul spațial, fac ca STM să fie indisp ensabil și impun un răspuns privind concepția 
de politici la nivel mondial.  
În primul rând, aspectele economice ale spațiului se schimbă odată cu epoca Noului Spațiu4. 
Costul trimiterii sateliților în spațiu este în continuă scădere, în special datorită fo losirii de 
lansatoare reutilizabile și a dezvoltării microlansatoarelor. În același timp, dezvoltarea de 
sateliți mici reduce prețul transportării sarcinilor utile în spațiu. Acest fapt a atras capital de 
risc, dat fiind că randamentul potențial al investi țiilor este în creștere.  
Consecința mediului economic în schimbare al activităților spațiale este o creștere puternică 
a numărului de sateliți aflați pe orbită , mai ales odată cu dezvoltarea așa -numitelor 
„megaconstelații”. De la începutul cursei spațiale , circa 6  000 de lansări au plasat pe orbită 
11 800 de sateliți, din care 4  550 sunt operaționali în prezent5. Se estimează că în următorii zece 
ani vor fi lansați peste 20  000 de sateliți suplimentari6. Acest număr tot mai mare de sateliți 
sporește comple xitatea operațiunilor spațiale și face imposibilă operarea în condiții de siguranță 
a unui vehicul spațial care nu ia în considerare alte vehicule spațiale.  
În al doilea rând, creșterea numărului de sateliți și a activității de trafic spațial sporește volumul 
de deșeuri generate și riscul de coliziune  (a se vedea tabelul 1). În prezent există deja 
aproximativ 128 de milioane de bucăți de deșeuri mai mici de 1  cm pe orbita Pământului și 
aproximativ 900  000 de bucăți cu dimensiunea cuprinsă între 1 și 10 cm. Numărul actual de 
deșeuri mari (definite ca fiind de 10  cm sau mai mari) este de 34  0007. 
                                                 
4 Definiția Noului Spațiu: companii private, IMM -uri și î ntreprinderi nou -înființate care dezvoltă noi tehnologii și aplicații spațiale.  
5 Sursă: Eurospace. Peste 470 de vehicule spațiale au fost lansate în fiecare an în 2017, 2018 și 2019, în timp ce doar 110 veh icule spațiale au 
fost lansate în medie pe an între 2000 și 2013.  
6 O listă indicativă: Space X Starlink, Amazon Kuiper, succesul One Web, Boeing V -band, Iceye, Kepler, Telesat LEO, Spire, Theia etc.  
7 Sursă: ESA.  
 
4 
 
  
Tabelul 1: Evenimente = risc sau risc ridicat de coliziune între două obiecte spațiale detectate de SST UE.  
În al treilea rând, spațiul este din ce în ce mai contestat, ceea ce amenință securitatea și 
reziliența  activelor spațiale ale UE și ale statelor membre, subliniind necesitatea urgentă a unor 
discuții la nivel internațional pentru a se conveni asupra unor norme de comportament 
responsabil în spațiul cosmic de către actorii statali și nestatali și pentru a le pune în aplicare. 
În special LEO (zona de spațiu cosmic din jurul Pământului care include toate orbitele de sub 
2 000 km și unde se află Stația spațial ă internațională și mii de sateliți) devine rapid o zonă 
periculoasă din cauza deșeurilor spațiale și a vehiculelor spațiale nefuncționale care orbitează 
cu viteze foarte mari. O cascadă în care fiecare coliziune sporește probabilitatea unor coliziuni 
suplimentare devine din ce în ce mai mult un risc real pentru operabilitatea LEO. 8 
În al patrulea rând, în paralel cu aceste trei evoluții interconectate, în prezent există doar 
„norme de circulație” foarte limitate la nivel mondial privind conduita în spațiu l cosmic . 
În pofida unor realizări notabile la nivelul Organizației Națiunilor Unite (ONU)9, dezvoltarea 
unei abordări cuprinzătoare la nivel internațional se confruntă cu obstacole diplomatice și 
politice considerabile, care sporesc urgența de a acționa.  
Având în vedere aceste evoluții, este imperios necesar ca UE să acționeze și să dezvolte o 
abordare a UE privind STM.  
2.3 Necesitatea de a acționa în mod colectiv  
Întrucât spațiul este global și nu este limitat de frontiere naționale , capacitatea unei țări de a-
și impune obligațiile legale unei alte țări în domeniul spațial este limitată, chiar dacă 
                                                 
8 Cascadă în care fiecare coliziune generează deșeuri spațiale.  
9 În 2018, COPUOS a elaborat 21 de orientări pentru sustenabilitatea pe termen lung a activităților din spațiul cosmic.  
131 135174207191218290260315362
5914
7 781091355
1273138173206246
129
97322
128
110100
2019 T2 2019 T3 2019 T4 2020 T1 2020 T2 2020 T3 2020 T4 2021 T1 2021 T2 2021 T3Nr. de evenimente ( scară logaritmică )Evoluția istorică a evenimentelor
Orbita terestră joasă (LEO) Orbita terestră medie (MEO) Orbita geostaționară (GEO)
 
5 
 
 principalele națiuni cu capacități spațiale ar putea aborda provocarea reprezentată de STM prin 
adoptarea unor orientări naționale, astfel cum a făcut SUA când a ad optat Directiva nr. 3 privind 
politica spațială în 201810.  
Dacă statele membre și UE doresc să își protejeze activele spațiale, este imperativ să se lucreze 
la o abordare colectivă, cu implicarea tuturor părților interesate din UE. Acest lucru va spori 
reziliența UE prin evitarea dependențelor tehnologice, va asigura autonomia strategică prin 
dezvoltarea de capacități la nivelul UE și va garanta cooperarea cu partenerii, în special prin 
partajarea sarcinilor.  
UE este bine poziționată pentru a acționa, fiind  în măsură să identifice nevoi, să cumuleze 
cerințe, să sintetizeze punctele de vedere ale părților interesate, să valorifice tehnologia și 
să coordoneze colaborarea la nivel extern.  Abordarea UE privind STM se va baza pe 
patru căi , dezvoltate în paralel: 1) evaluarea cerințelor și a impactului STM pentru UE, 2) 
sporirea capacităților operaționale ale UE pentru sprijinirea STM, 3) promovarea aspectelor de 
reglementare ale STM și 4) promovarea abordării UE privind STM la nivel internațional.  
 
3 EVALUAREA CERIN ȚELOR ȘI A IMPACTULUI STM PENTRU UE  
UE are nevoie să înțeleagă în mod clar cerințele și impactul potențial al evoluțiilor STM  
asupra diverselor părți interesate europene. Dincolo de capacitatea de a cumula nevoi și de a 
stabili cerințe, acest lucru presupu ne mobilizarea diverselor părți interesate din cadrul 
comunităților civile și militare și asigurarea convergenței la nivel comun.  
Comisia și Înaltul Reprezentant, în limitele competențelor lor respective, vor institui un proces 
de consultare și de discutar e cu toate părțile interesate relevante din UE  pentru a evalua 
nevoile și impactul STM asupra diverselor domenii de politică ale UE. De exemplu, în domeniul 
transporturilor, în special în sectorul aviației, în care trebuie asigurată coerența dintre 
managem entul traficului spațial și cel al traficului aerian, pentru a se asigura în special 
siguranța, securitatea și performanța sustenabilă a aviației, din cauza traficului tot mai mare 
către și dinspre spațiu și din cauza deșeurilor necontrolate care reintră î n spațiul aerian. Ca 
urmare, trebuie încurajată cooperarea dintre diferiții actori și autorități. În acest scop, va fi 
instituit un mecanism de consultare transparent și incluziv  pentru a colecta opiniile părților 
interesate implicate, inclusiv ale industr iei spațiale a UE. Un dialog periodic privind STM va 
aborda, printre altele, nevoile specifice ale ecosistemului spațial european.  
Deși afirmă principiul unui STM civil aflat sub control civil, abordarea UE privind STM trebuie 
să țină cont , de asemenea, de nevoile specifice ale sectorului apărării și securității  ca 
element integrant al unei culturi strategice comune pentru domeniul spațial. Cerințele și 
constrângerile în materie de apărare pentru STM ar putea fi legate de exploatarea sateliților 
militari, de sarcinile utile militare sau de sateliții și serviciile civile care au utilizatori militari, 
precum serviciul public reglementat (PRS) al Galileo. Sectorul militar ar putea avea, de 
asemenea, cerințe legate de domenii specifice de operații, precum misiu nile și operațiile din 
cadrul politicii de securitate și apărare comune.  
Captarea atât a nevoilor civile, cât și a celor militare și analizarea impactului STM asupra 
diverselor domenii de politică ale Uniunii vor fi efectuate de Comisie și de Înaltul Repre zentant, 
                                                 
10 https://trumpwhitehouse.archives.gov/presidential -actions/space -policy -directive -3-national -space -traffic -management -policy/  
 
6 
 
 cu sprijinul Agenției Europene de Apărare (AEA) pentru a consolida nevoile militare specifice 
în cauză și pentru a acționa ca interfață militară privind STM.  
Acțiunea 1:  
Până la jumătatea anului 2022, Comisia și Înaltul Reprezentant vor institui u n mecanism de 
consultare cu toate părțile interesate relevante din UE. Acesta va cumula, până la începutul 
anului 2023, cerințele civile și militare referitoare la o abordare a UE privind STM și va menține 
un dialog periodic cu privire la evoluțiile legate  de STM care includ atât nevoi civile, cât și 
militare. În cadrul acestui mecanism, AEA va colabora cu statele membre pentru a consolida 
nevoile militare.  
 
4 SPORIREA CAPACITĂȚIL OR OPERAȚIONALE ALE UE PENTRU 
SPRIJINIREA STM  
Pentru a efectua activități STM, este necesar să se poată observa în mod continuu traficul 
spațial. Supravegherea și urmărirea spațială (SST) a UE constituie pilonul operațional  al 
abordării UE privind STM. Consorțiul SST UE11 furnizează date, informații și  servicii legate 
de supravegherea și urmărirea obiectelor spațiale care orbitează în jurul Pământului. El va fi 
înlocuit de Parteneriatul SST UE în conformitate cu Regulamentul de instituire a Programului 
spațial al Uniunii („Regulamentul privind spațiul”)12. Acest nou parteneriat va include mai 
multe state membre care doresc să se alăture și va oferi servicii suplimentare utilizatorilor 
europeni și internaționali13. 
4.1 Către un sistem autonom al UE de supraveghere și urmărire spațială a 
obiectelor spațiale  
Activitatea desfășurată de Consorțiul SST UE începând din 2014 a pregătit terenul pentru 
dezvoltarea unei protecții eficace și fiabile a activelor spațiale ale UE, în special a sateliților 
din cadrul Programului spațial al Uniunii Europene, ale statelor sale m embre și ale altor 
operatori spațiali  care s -au înregistrat în cadrul acestui serviciu.  
Astăzi, SST UE furnizează servicii de evitare a coliziunilor14 pentru peste 260 de sateliți 
distribuiți pe orbita terestră joasă, pe orbita terestră medie și pe orbita geostaționară, folosind 
activele civile și militare ale statelor membre care rămân sub controlul statelor membre și al 
UE, astfel cum se prevede în Re gulamentul privind spațiul. În cadrul componentei de 
cunoaștere a situației spațiale a Programului spațial al UE, SST UE reprezintă capacitatea 
operațională esențială  pentru viitorul STM al UE. De asemenea, sprijină și alte politici ale UE 
care necesită un  proces decizional autonom15.  
                                                 
11 Consorți ul SST UE, instituit prin Decizia 541/2014/UE, este entitatea care furnizează serviciile SST ale UE. El este alcătuit din șap te state 
membre - Franța, Germania, Italia, Polonia, Portugalia, România și Spania.  
12 Regulamentul (UE) 2021/696 al Parlamentului E uropean și al Consiliului din 28  aprilie 2021 de instituire a Programului spațial al Uniunii 
și a Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr.  912/2010, (UE) nr.  1285/2013 și (UE) 
nr. 377/2014 și a Deciziei 54 1/2014/UE (JO L  170, 12.5.2021, p.  69-148).  
13 Regulamentul privind spațiul prevede un buget de 200 de milioane EUR pentru SST.  
14 Articolul  55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind spațiul definește serviciul de evitare a coliziunilor furnizat de SST UE după 
cum urmează: evaluarea riscurilor de coliziune între vehicule spațiale sau între vehicule spațiale și deșeuri spațiale, precu m și posibila generare 
de alerte pentru evitarea coliziunilor în timpul fazelor de lansare și de orbită provizorie, de plasare pe orbită, de funcționare pe orbită și de 
eliminare ale misiunilor vehiculelor spațiale.  
15 De exemplu, protecția civilă în cazul reintrării riscante în atmosferă a obiectelor spațiale și PESC/PSAC, astfel cum se ream intește în Busola 
strategică.  
 
7 
 
 Pentru a face față provocărilor legate de STM, UE trebuie să își dezvolte în continuare 
capacitățile SST la un nivel suficient de autonomie, ținând seama, în același timp, de activitățile 
în curs desfășurate de statele membre,  inclusiv în cadrul Fondului european de apărare (FEA). 
Acest lucru necesită:  
- îmbunătățirea performanței serviciilor SST UE și dezvoltarea de servicii SST 
suplimentare  – performanța capacităților operaționale trebuie consolidată pentru a face 
față viitoare lor provocări operaționale ale STM; trebuie dezvoltate noi servicii în 
vederea pregătirii UE pentru provocările operaționale legate de STM și  
- utilizarea de noi tehnologii – în prezent se aplică deja noi tehnologii; cu toate acestea, 
utilizarea lor trebuie consolidată în anticiparea noilor provocări generate de STM;  
- implicarea ecosistemului industrial din UE  – industria din UE contribuie deja la SST 
UE; cu toate acestea, potențialul său ar putea fi valorificat și mai mult, în ceea ce privește 
IMM -urile și în treprinderile nou -înființate, pe baza serviciilor publice furnizate de SST 
UE. 
4.2 Îmbunătățirea și extinderea serviciilor SST UE  
SST UE furnizează servicii bazate în principal pe catalogul de obiecte spațiale al Statelor Unite 
ale Americii (SUA), completând din ce în ce mai mult acest catalog cu propriile date și 
cataloage naționale. Principala valoare adăugată a SST UE este de a pune la dispoziție o funcție 
intermediară în cazul unor evenimente de mare interes, de exemplu producând date mai 
actualizate și ma i precise prin utilizarea activelor SST UE și prelucrarea datelor.  
Până în prezent, SUA a furnizat date privind obiectele spațiale de peste 10  cm și continuă să își 
amelioreze catalogul. Pentru a -și spori reziliența prin diversitatea surselor, pentru a -și asigura 
autonomia strategică și pentru a sprijini cooperarea cu partenerii, în special prin partajarea 
sarcinilor, UE trebuie să sporească performanța capacităților sale operaționale SST . În 
acest scop, ea trebuie să se asigure că:  
 Parteneriatul SST UE des fășoară activitățile necesare pentru a putea detecta toate 
obiectele cu o mărime de cel puțin 10  cm. 
Activitățile pentru dezvoltarea de noi active  ar putea include, de exemplu, 
dezvoltarea de senzori spațiali în contextul Programului privind conectivitatea  
securizată și a unor sisteme radar și telescopice mai performante. Dezvoltarea de noi 
tehnologii și de noi senzori trebuie să utilizeze în mod optim sinergiile dintre domeniul 
civil și cel al apărării.  
 Parteneriatul SST UE are acces la mai multe active S ST situate în afara Europei 
continentale.  
Capacitatea de a observa în mod eficient obiectele spațiale este legată direct de 
poziționarea geografică a activelor (radare, telescoape și lasere). În prezent, activele UE 
se află în cea mai mare parte în Europa  continentală.  În măsura posibilului, acoperirea 
cerului ar trebui sporită cu active controlate de UE situate în afara continentului 
european.  
Mai mult, numărul sateliților lansați și ritmul lansărilor cresc rapid, ceea ce sporește automat 
alertele legate de evitarea coliziunilor și de reintrările în atmosferă. Consorțiul SST UE oferă 
trei servicii: evitarea coliziunilor, care sprijină operatorii de vehicule spațiale să gestioneze 
conjuncțiile sateliților lor în timpul operațiunilor de rutină și al operațiu nilor speciale, precum 
 
8 
 
 și analiza reintrării în atmosferă și analiza fragmentării. Regulamentul privind spațiul introduce 
două servicii suplimentare: reducere și remediere16.  
Aceste noi servicii suplimentare și o evoluție în direcția modernizării funcționalității serviciilor 
existente vor fi necesare pentru a aborda noile provocări din domeniul spațiului, precum 
megaconstelațiile. Pe baza activității desfășurate deja de Consorț iul SST UE, viitorul 
Parteneriat SST UE ar trebui să dezvolte serviciile suplimentare legate de abordarea UE privind 
STM. Aceste servicii ar putea contribui la sprijinirea operațiunilor de reducere a deșeurilor 
și la completarea operațiunilor de remediere și de întreținere pe orbită , prin sporirea 
siguranței operațiunilor critice, prin dezvoltarea de platforme de comunicare și de coordonare 
a operatorilor de sateliți înregistrați ca utilizatori ai SST UE și prin furnizarea de sprijin pentru 
situații neprevă zute și anomalii pe orbită etc.  
4.3 Dezvoltarea de noi tehnologii pentru a răspunde cerințelor STM  
Dezvoltarea de servicii automate de evitare a coliziunilor și utilizarea inteligenței 
artificiale și a tehnologiei cuantice ar trebui accelerate  pentru a putea f ace față numărului 
tot mai mare de obiecte spațiale și de utilizatori ai SST UE. În plus, creșterea bruscă a numărului 
de operatori în general va necesita ca UE să se asigure că rata alarmelor false (numărul de 
avertismente de risc de coliziune false) scad e, pentru a se concentra asupra celor mai 
problematice conjuncții, UE va aborda aceste provocări tehnologice prin activități de cercetare 
și dezvoltare care sunt esențiale pentru promovarea calității serviciilor SST furnizate.  
Acest lucru va necesita mobi lizarea oportunităților de finanțare disponibile la nivelul 
Comisiei și al statelor membre , inclusiv finanțarea sinergică sau combinarea fondurilor UE 
cu cele naționale, care ar putea fi completată cu fonduri ale Agenției Spațiale Europene (ESA) 
în sprijin ul politicii UE, cu condiția ca interesele de securitate ale UE și ale statelor sale membre 
să fie protejate.  
În plus, trebuie asigurate sinergii între activitățile de cercetare sprijinite în cadrul programului 
Orizont Europa17 și activitățile din cadrul Programului european de dezvoltare industrială 
în domeniul apărării (EDIDP) și al Fondului european de apărare (FEA) . 
4.4 Valorificarea la maximum a ecosistemului industrial al UE  
Industria din UE este direct implicată în dezvoltarea capacităților operaționale actuale ale SST: 
întreprinderile din UE participă la proceduri de ofertare publicate de membrii Consorțiului SST 
UE. Ca urmare, până la 75 % din fondurile furnizate de UE Cons orțiului SST UE sunt 
subcontractate industriei din UE18. Acest lucru a creat deja un ecosistem industrial european 
în jurul SST care ar trebui să fie în măsură să contribuie la abordarea UE privind STM.   
Este necesar să se asigure faptul că întregul potențial oferit de industria UE, inclusiv de 
Noul Spațiu, este valorificat pe baza serviciilor publice furnizate de SST UE. Datele SST 
ar putea constitui o oportunitate reală pentru industria din UE. Regulamentul privind spaț iul 
                                                 
16 Reducerea deșeurilor spațiale vizează reducerea generării de deșeuri spațiale în viitor, iar remedierea problemei deșeurilor spațiale urmărește 
să dezvolte metode de gestionare a deșeurilor spațiale existente.  
17 Termenul „Orizont Europa” din prezentul d ocument se referă la programul specific de implementare a programului Orizont Europa și a 
Institutului European de Inovare și Tehnologie; activitățile desfășurate în cadrul acestora se concentrează exclusiv asupra a plicațiilor civile.  
18 Restul de 25  % sunt  consumate de entitățile naționale participante la Consorțiul SST UE.  
 
9 
 
 prevede elaborarea unui catalog SST al UE19 până la sfârșitul anului 2024, utilizând 
senzori SST UE.  Acest catalog20 se va baza pe activitatea desfășurată în ultimii ani în urma 
instituirii unei platforme de schimb de date SST UE (baza de date SST a UE21). Dezvoltarea de 
capacități operaționale SST îmbunătățite și de active suplimentare situate în afara Europei 
continentale va îmbunătăți și mai mult calitatea viitorului catalog al UE. Unele niveluri ale 
acestui catalog și platforma de schimb de date aferen tă vor fi puse la dispoziția întreprinderilor 
din UE pentru activități de cercetare legate de dezvoltarea de servicii STM derivate cu valoare 
adăugată în Europa și la nivel internațional.  
În plus, dialogul cu industria legată de SST din UE trebuie intensi ficat. Scopul este să se 
utilizeze în mod optim capacitățile și inovarea UE în domeniul SST.  Aceasta ar trebui să ia 
forma unor acțiuni inițiate de Parteneriatul SST UE pentru a profita de beneficiile potențialului 
de inovare al industriei din UE. Printre măsurile specifice s -ar putea număra, de exemplu, 
organizarea în mod periodic a unor Zile ale industriei  în cadrul cărora întreprinderile să aibă 
posibilitatea de a prezenta noile tehnologii și inovații sau, ca în cadrul inițiativei CASSINI22, 
hackatoane de dicate IMM -urilor și întreprinderilor nou -înființate, cereri de propuneri, granturi, 
premii etc.  
Aceste măsuri, stimulând totodată inovarea, vor alimenta Parteneriatul SST UE cu cele mai 
recente evoluții tehnologice.  
                                                 
19 O evidență și un istoric coerente ale datelor trasabile (de exemplu, informații privind obiectele, date de măsurare, date pri vind orbita, 
incertitudinea) care sunt păstrate de un siste m unic.  
20 Catalogul SST al UE ar trebui să fie disponibil până la sfârșitul anului 2024.   
21 Baza de date SST a UE este platforma pentru schimbul, stocarea și diseminarea datelor și informațiilor în cadrul SST UE (de e xemplu, 
informații privind obiectele, d ate de măsurare, date privind orbitele, cereri de utilizare, cataloage SST naționale și al UE) și se conectează la 
centrele de operațiuni ale statelor membre.  
22 https://ec.europa.eu/defence -industry -space/eu -space -policy/space -research -and-innovation/cassini -space -entrepreneurship -initiative_en   
 
10 
 
 Acțiunea 2:  Comisia, cu sprijinul Parteneriatului SST UE:  
(a) va îmbunătăți performanța serviciilor existente:  
- până la jumătatea anului 2023 (faza de pregătire), va elabora o analiză a arhitecturii nevoilor 
viitoare în ceea ce privește STM, incluzând identificarea resurselor necesare pen tru un sistem 
SST al UE mai eficient și mai performant, capabil să detecteze toate obiectele de peste 10  cm 
și 
- până în 2025 (faza de implementare), va demara instalarea de active suplimentare.  
(b) va dezvolta noi servicii:  
- până la jumătatea anului 2023 , va propune noi servicii care să abordeze provocările viitoare 
în materie de STM;  
- până în 2025, va valida noile servicii care vor deveni operaționale.  
(c) va promova tehnologia : 
- până la sfârșitul anului 2023, va colabora cu industria din UE pentru a institui un forum 
specific privind îmbogățirea și stimularea reciprocă a tehnologiilor și a inovării;  
- până la sfârșitul anului 2023, va întocmi un plan de cercetare detaliat care să vizeze noile 
tehnologii și  
- până la sfârșitul anului 2025, va evalua pr ocesul de implementare a acestuia.  
Acțiunea 3:  Comisia va iniția acțiuni specifice în cadrul CASSINI pentru a valorifica întregul 
potențial de inovare al întreprinderilor nou -înființate.  
Acțiunea 4:  Comisia, în coordonare cu Parteneriatul SST UE, va pune la dispoziția industriei:  
- până în 2023, părți ale platformei de schimb de date și  
- până în 2025, părți ale viitorului catalog SST al UE.  
 
5 PROMOVAREA ASPECTELOR DE REGLEMENTARE ALE STM  
Abordarea UE privind STM tratează, de asemenea, aspectele de reglementare ale STM. Ea va 
cuprinde măsuri fără caracter obligatoriu (standarde și orientări) și, de asemenea, măsuri cu 
caracter obligatoriu (legislație) la nivelul UE.  
5.1 Monitorizarea elaborării de standa rde și de orientări privind STM  
Beneficiile standardelor  pentru industria europeană sunt ample23. Standardele STM elaborate 
de părțile interesate din domeniul spațiului urmăresc să asigure interoperabilitatea și siguranța, 
să scadă costurile și să facilite ze manevrele în spațiu. Standardele îi ajută pe producători să 
scadă costurile, să anticipeze cerințele tehnice și să sporească productivitatea, inovarea și 
eficiența.  
                                                 
23 La 2 februarie 2022, Comisia a adoptat Comunicarea intitulată  „O strategie a UE privind standardizarea: Stabilirea unor standarde globale 
în sprijinul unei piețe unice a UE reziliente, verzi și digitale” [COM(2022) 31 final],  care subliniază legătura dintre standardizare și proiecția 
valorilor, poziția de lider în sectorul industrial, peisajul geopolitic în schimbare și rolul UE ca actor de încredere în cee a ce privește elaborarea 
de standarde de nivel mondial.  
 
11 
 
 Sectorul spațiului este foarte tehnic și necesită utilizarea de standarde în fiecare et apă a lanțului 
valoric. Standardele în domeniul spațiului sunt adoptate de organismele de standardizare 
naționale, europene și internaționale. Alte agenții tehnice ale ONU joacă un rol important în 
stabilirea standardelor mondiale la nivel de sector. Pe lâ ngă organismele de standardizare 
tradiționale24, în sectorul spațiului există mai mulți actori specifici25. Orientări privind spațiul 
sunt de asemenea elaborate în cadrul ONU, cel mai recent exemplu fiind „Orientările pentru 
sustenabilitatea pe termen lung” ale ONU26. Standardele și orientările privind STM au un 
impact direct asupra utilizării sigure și sustenabile a spațiului cosmic.  
UE ar trebui să promoveze o abordare comună a UE în ceea ce privește standardele, deoarece 
acestea au un efect tangibil asupra  modelării viitorului sistem de STM la nivel mondial. Va fi 
înființat, în strânsă cooperare cu statele membre, un forum specific  menit să asigure o abordare 
globală a UE privind STM în cadrul forurilor internaționale de standardizare care se ocupă de 
STM. Toți ceilalți actori ai UE vor avea posibilitatea de a participa – precum Parteneriatul SST 
UE, industria din UE etc.  
5.2 Elaborarea și promovarea standardelor și a orientărilor privind STM  
UE ar trebui să faciliteze elaborarea de standarde și de orientări pri vind STM menite să asigure 
utilizarea sigură și sustenabilă a spațiului.  
Din acest motiv, UE ar trebui să se afle în avangarda elaborării de orientări și de standarde 
privind STM . UE ar trebui să fie proactivă  în ceea ce privește asigurarea elaborării de 
standarde internaționale, atunci când acest lucru este fezabil și necesar, și elaborarea propriilor 
standarde ale UE ori de câte ori este cazul. În plus, UE ar trebui să acorde prioritate standardelor 
și orientărilor care au cel mai mare impact și să promo veze punerea în aplicare a acestora  
prin intermediul unui set de instrumente și al unor recomandări.  
Comisia intenționează să elaboreze un set de instrumente  bazat pe standardele și orientările 
privind STM identificate, care ar putea ajuta statele membre a tunci când acestea acordă licențe 
pentru furnizarea de servicii solicitate de operatorii de sateliți pe teritoriul lor. Obiectivul este 
de a se asigura identificarea și atenuarea riscurilor legate de traficul spațial (în special evitarea 
interferențelor și  a coliziunilor). Abordarea ar fi similară cu setul de instrumente al UE pentru 
securitatea rețelelor 5G27. 
În timp ce colaborează îndeaproape cu statele membre în domeniul standardizării, Comisia ar 
putea sprijini selectarea standardelor și a orientărilor privind STM care ar trebui să fie 
promovate la nivelul UE.  Aceste standarde ar putea viza, de exemplu, utilizarea de dispozitive 
active pentru a facilita urmărirea sateliților, avertizarea cu privire la orice incident major sau 
reintrare în atmosferă, prec um și elaborarea de orientări pentru cazuri speciale de STM, cum ar 
fi constelațiile sau sateliții nemanevrabili.  
                                                 
24 Organismele n aționale de standardizare, CEN/CENELEC și Organizația Internațională de Standardizare.  
25 Precum inițiativa Cooperare europeană pentru standardizare în domeniul spațial ( European Cooperation for Space Standardisation  - ECSS), 
Comitetul consultativ pentru si steme de date spațiale ( Consultative Committee for Space Data Systems  - CCSDS) și Comitetul de coordonare 
inter-agenții pentru deșeurile spațiale ( Inter -Agency Space Debris Coordination Committee  - IADC).  
26 Orientări pentru sustenabilitatea pe termen lung a activităților din spațiul cosmic, A/AC.105/2018/CRP.20, 27 iunie 2018.  
27 Setul de instrumente al UE pentru securitatea rețelelor 5G | Conturarea viitorului digital al Europei (europa.eu)  
 
12 
 
 5.3 Stimularea utilizării standardelor și orientărilor privind STM  
Pentru a încuraja utilizarea de către operatorii din UE a orientărilor și a standardelor 
recomandate la nivelul UE, vor fi instituite măsuri de stimulare . De exemplu, UE va avea în 
vedere:  
 utilizarea unei etichete de „spațiu sigur”  similară conceptului de etichetă ecologică. 
Întreprinderile și operatorii care utilizează eticheta și -ar putea spori cota de piață prin 
atragerea de clienți sensibili la operațiuni spațiale sigure și sustenabile;  
 adaptarea  criteriilor de atribuire  pentru a promova utilizarea orie ntărilor și a 
standardelor recomandate în cadrul instrumentelor relevante ale UE (Orizont Europa, 
Regulamentul privind programul spațial, InvestEU, Fondul european de apărare și alte 
inițiative din domeniul spațiului etc.);  
 întocmirea unei  liste a întreprinderilor și operatorilor  care pun în aplicare orientări 
sau standarde privind STM.  
Orice instrument de stimulare ar necesita instituirea unui mecanism de supraveghere a 
punerii în aplicare a orientărilor și standardelor recomandate.  UE, î n strânsă cooperare cu 
statele membre, va lua în considerare elaborarea unui  mecanism de certificare aferent STM , 
pentru a putea verifica punerea în aplicare de către întreprinderi a orientărilor și standardelor 
recomandate.  
5.4 Către obligații legate de STM  
Pe termen scurt, ar trebui avute în vedere anumite obligații limitate care să implice costuri 
limitate pentru industrie. Creșterea abruptă a traficului către și dinspre spațiu și a numărului 
de sateliți de pe diferitele orbite din spațiu, precum și necesit atea de a evita generarea de deșeuri 
prin coliziuni suplimentare obligă la impunerea de anumite obligații fiecărui operator de sateliți. 
Prin urmare, o propunere legislativă ar trebui să impună ca toți operatorii de sateliți care 
furnizează servicii în cad rul UE să se înregistreze în cadrul unui serviciu de evitare a 
coliziunilor  care să ofere cel puțin un nivel de performanță similar cu cel al serviciilor actuale 
oferite de SST UE.  
În plus, entitățile responsabile cu serviciile de evitare a coliziunilor a r trebui să aibă la dispoziție 
mecanisme de comunicare și date de contact (și anume registrul operatorilor) pentru a gestiona 
evenimentele de conjuncție cu alți furnizori de servicii, în vederea asigurării unor răspunsuri în 
timp util și a unor manevre coo rdonate de evitare a coliziunilor.  
Pe termen mediu , ar trebui elaborată o abordare mai cuprinzătoare privind reglementarea 
STM, în consultare cu statele membre, pentru a se identifica domeniile relevante pentru 
legislație, menținându -se în același timp competitivitatea industriei din UE, în conformitate c u 
competențele respective ale UE și ale statelor sale membre.  
Unele state membre au adoptat acte legislative naționale privind STM. Altele au în vedere 
posibilitatea de a adopta măsuri naționale. O abordare fragmentată a spațiului la nivelul UE nu 
numai c ă împiedică apariția unei piețe interne funcționale, care este importantă pentru 
dezvoltarea de bunuri și de servicii ale UE asociate cu utilizarea spațiului, ci poate avea și 
repercusiuni negative asupra altor politici ale Uniunii, precum politicile în do meniul climei, al 
mediului și al transporturilor, în special în sectorul aviației, unde se depun eforturi de reducere 
a fragmentării spațiului aerian european. Rezultă că este necesară o abordare coerentă la nivelul 
 
13 
 
 UE. În acest scop și pe baza nevoilor părților interesate din UE  și a normelor și standardelor 
identificate, precum și după implicarea corespunzătoare a statelor membre în procesul de 
consultare, UE ar trebui să prezinte o propunere legislativă care să trateze normele privind 
STM .  
Această propu nere legislativă ar trebui să vizeze dezvoltarea unor condiții de concurență 
echitabile comune la nivelul UE, care ar asigura faptul că cei mai corecți operatori nu sunt 
penalizați. De asemenea, ea ar trebui să garanteze faptul că operatorii din UE nu sufe ră de pe 
urma denaturării concurenței de către operatori stabiliți în afara UE care beneficiază de 
standarde mai puțin stricte, de exemplu prin impunerea unui tratament egal operatorilor din UE 
și oricărui operator de sateliți care intenționează să furnize ze servicii în cadrul UE.  
Pe fond, potențiala propunere ar putea fi limitată la stabilirea unor cerințe esențiale privind 
STM, ținând seama de cerințele existente la nivelul UE pentru managementul traficului aerian. 
Ulterior, organizațiile europene de stan dardizare ar putea elabora cerințele tehnice relevante 
pentru STM sub formă de orientări sau de standarde armonizate, care, la rândul lor, ar permite 
producătorilor și operatorilor să demonstreze conformitatea cu aceste cerințe esențiale.  
 
14 
 
 Acțiunea 5:  Comi sia și Înaltul Reprezentant, în funcție de competența UE implicată și în 
strânsă colaborare cu statele membre:  
- vor crea, până la sfârșitul anului 2023, forumul necesar pentru a se asigura că în UE există o 
informare și o coordonare eficace în ceea ce pri vește standardele și orientările elaborate la nivel 
internațional.  
Cu sprijinul Parteneriatului SST UE, al industriei din UE și al ESA, forumul respectiv:  
 (a) va elabora noi standarde europene și internaționale;  
 (b) va promova anumite standarde și orientări la nivelul UE și  
 (c) va crea un set de instrumente care să ajute statele membre în activitatea lor de acordare a 
licențelor pentru operatorii de sateliți.  
Acțiunea 6:  Comisia, în strânsă colaborare cu statele membre:  
- va identifica, până la sfârșitul anului 2023, posibile măsuri de stimulare și un mecanism de 
certificare în vederea punerii în aplicare a standardelor și a orientărilor privind STM și,  
- până la sfârșitul anului 2024, va institui un mecanism de certificare și va implementa măsur i 
de stimulare.  
Acțiunea 7:  Comisia, în strânsă colaborare cu statele membre:  
- va propune, până la sfârșitul anului 2023, un set inițial limitat de obligații;  
- va identifica, până la jumătatea anului 2024, posibilele domenii pentru o legislație a UE 
privind STM și  
- va prezenta, până la sfârșitul anului 2024, o propunere de legislație a UE privind STM.  
 
6 PROMOVAREA ABORDĂRII UE PRIVIND STM LA NIVEL MONDIAL  
Abordarea UE privind STM are ca scop să contribuie la un efort global , combinând 
capacitățile și instrumentele regionale existente cu un obiectiv general de cooperare la nivel 
mondial. Aceasta constituie „calea externă” a abordării UE privind STM, care va promova în 
mod activ soluții pragmatice și concrete pentru un STM mai  global. Acest lucru ar respecta 
principiile și valorile fundamentale ale UE în ceea ce privește spațiul cosmic, menținând în 
același timp interesele sale diplomatice, economice și politice, precum și pe cele ale statelor 
sale membre.  
6.1 Promovarea unui STM multilateral  
Abordarea UE privind STM urmărește să contribuie la un STM global care să fie gestionat la 
nivel internațional. UE deja:  
 promovează menținerea unui mediu spațial sigur, securizat și sustenabil  și 
utilizarea pașnică a spațiului cosmic pe o bază  echitabilă și reciproc acceptabilă;  
 evidențiază importanța măsurilor de transparență și de consolidare a încrederii  și  
 
15 
 
  pledează pentru un comportament responsabil în spațiul cosmic  în cadrul 
Organizației Națiunilor Unite.  
Pe baza acestor principii, abordarea UE privind  STM va favoriza o abordare multilaterală 
privind STM în cadrul ONU.  Ca parte a abordării UE privind STM, Uniunea va urmări să 
încurajeze discuțiile privind STM în cadrul forurilor relevante ale ONU, în special în cadrul 
Comitetului pen tru utilizarea pașnică a spațiului cosmic (COPUOS), dar și al Conferinței pentru 
dezarmare, cu obiectivul de a lansa o dezbatere în cadrul Adunării Generale a ONU. UE va 
identifica și va colabora cu organismele relevante ale ONU care ar putea sprijini sau contribui 
la astfel de activități. De exemplu, Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor este deja 
implicată în managementul orbitelor și în atribuirea frecvențelor și desfășoară în mod curent 
activități de standardizare în diverse domenii. Organizația A viației Civile Internaționale este, 
de asemenea, implicată în elaborarea de standarde în domeniile în care operațiunile spațiale 
interacționează cu aviația civilă.  
Acceptarea de către UE a tratatelor și a convențiilor relevante ale Organizației Națiunilor Unite 
privind spațiul cosmic, solicitată în mod repetat de statele membre, ar contribui la sporirea 
credibilității UE în ceea ce privește promovarea utilizării sustenabile a spațiului și a 
comportamentelor responsabile în spațiu și, de asemenea, ar consoli da poziția acesteia și 
legitimitatea sa la nivel internațional. Normele internaționale aplicabile activităților spațiale 
sunt incluse în cinci convenții internaționale, denumite în mod curent „cele cinci tratate ale 
Organizației Națiunilor Unite privind sp ațiul cosmic”, care în prezent nu recunosc participarea 
organizațiilor internaționale. Acordul privind operațiunile de salvare, Convenția cu privire la 
răspunderea internațională și Convenția privind înregistrarea permit această participare, deși nu 
pe pic ior de egalitate cu părțile care sunt state. Având în vedere competența paralelă de care se 
bucură Uniunea în domeniul spațiului alături de statele sale membre, ar trebui luate măsuri 
pentru a explora participarea UE la Acordul privind operațiunile de salv are, la Convenția cu 
privire la răspunderea internațională și la Convenția privind înregistrarea, protejând în același 
timp interesele specifice ale Uniunii legate de punerea în aplicare a programului spațial.  
6.2 Către contribuții regionale privind STM la un efort la nivel mondial  
În mod ideal, un viitor regim STM ar fi organizat la nivel mondial. În ziua de astăzi există foarte 
puține țări în lume care pot implementa în mod independent un sistem SST care să funcționeze 
la nivel mondial și să fie capabil să p relucreze serviciile necesare pentru executarea STM, astfel 
cum se descrie în capitolul 4, sau care pot defini și supraveghea aspectele de reglementare ale 
STM descrise în capitolul 5. Astfel, crearea de parteneriate și partajarea sarcinii aferente STM 
prin capacități și norme complementare reprezintă o soluție practică în interesul tuturor.  
Mai mult, STM se bazează pe un anumit nivel de încredere între națiunile cu capacități spațiale 
și necesită sisteme redundante. O abordare compusă din contribuții regio nale este o 
modalitate pragmatică, de tip ascendent,  pentru a consolida această încredere și a asigura 
redundanța necesară. Odată ce diversele elemente regionale ale STM sunt suficient de mature 
și suficient de convergente și există un consens suficient cu  privire la diversele norme și 
standarde descrise în capitolul 4, componentele regionale ale STM ar putea face parte dintr -un 
STM global, cu o guvernanță corespunzătoare care urmează să fie stabilită.  
Dezvoltarea abordării UE privind STM în cadrul Uniunii  este doar prima etapă a unui proces 
mai general. Scopul va fi să se extindă abordarea UE privind STM de la Uniune și statele sale 
 
16 
 
 membre la o abordare la nivel european și, pe acea bază, să se inițieze un proces la nivel 
internațional, atât în cadrul ONU,  cât și în mod bilateral. Prin urmare, este important să se 
promoveze în rândul partenerilor externi conceptul unei abordări multilaterale cu contribuții 
regionale.  
6.3 Discuții privilegiate cu SUA  
SUA este cel mai avansat actor în ceea ce privește STM, inve stind miliarde de dolari americani 
în ultimii 20 de ani în capacități SST. Ca urmare, SUA deține cea mai performantă capacitate 
SST din lume și partajează datele sale la nivel mondial. Prin Directiva nr. 3 privind politica 
spațială, SUA a început să dezvol te o abordare specifică în domeniul STM.  
Deși UE trebuie întâi să își dezvolte propria abordare privind STM, ea trebuie să facă acest 
lucru în strânsă cooperare cu SUA. În cadrul reuniunii la nivel înalt UE -SUA din iunie 2021, 
ambele părți au convenit să comunice reciproc în legătură cu abordările respective privind 
STM . În acest sens și în contextul intensificării activităților SUA privind STM, Comisia și 
Înaltul Reprezentant vor explora modalități de asigurare a unei cooperări mai strânse , a 
interoperabil ității reciproce și a complementarității în domeniul STM cu SUA.  
6.4 Dialoguri cu alte țări terțe  
UE va urmări o activitate diplomatică activă în legătură cu STM . Discuțiile cu partenerii 
internaționali ar trebui să se axeze pe chestiuni civile (de exemplu, op erațiuni, standardizări 
etc.), dar și să evidențieze aspectele conexe legate de securitate și de apărare ale STM. În 
special, acestea ar trebui să implice promovarea abordării UE privind STM legate de 
perspectivele relevante, precum siguranța operațională și sustenabilitatea pe termen lung  
a mediului orbital, inclusiv prin încurajarea interesului față de serviciile UE  disponibile 
pentru o comunitate mondială mai largă (de exemplu, SST UE).  
Acțiunea 8:  Comisia și Înaltul Reprezentant, în funcție de competența UE implicată și în 
colaborare cu statele membre, vor colabora cu ONU pentru a identifica sau a contribui la crearea 
unor organisme specifice pentru STM, în vederea implementării unor soluții concre te în materie 
de STM la nivel mondial.  
Acțiunea 9:  Până la jumătatea anului 2022, Comisia va analiza posibilele modalități prin care 
UE ar putea participa la Acordul ONU privind operațiunile de salvare, la Convenția cu privire 
la răspunderea internațională  și la Convenția privind înregistrarea, protejând în același timp 
interesele Uniunii. În acest scop, Comisia va analiza și va lucra la posibile măsuri necesare 
pentru punerea în aplicare a obligațiilor consacrate în aceste convenții.  
 
17 
 
 Acțiunea 10 : Comisia și Înaltul Reprezentant, în funcție de competența UE implicată și în 
strânsă cooperare cu statele membre:  
- va promova o abordare regională privind STM împreună cu țări terțe și cu partenerii relevanți 
din forurile regionale, pentru a pregăti instituirea v iitoare a unui sistem STM global bazat pe 
contribuții regionale;  
- va colabora în continuare cu SUA în vederea asigurării unei cooperări mai strânse și a 
interoperabilității reciproce în ceea ce privește aspectele legate de STM;  
- va aborda în mod sistem atic STM în cadrul dialogurilor cu privire la spațiu purtate cu țări 
terțe.  
  
 
18 
 
 7 CONCLUZII  
Reprezentând o contribuție a UE la o provocare globală în materie de politică publică, prezenta 
comunicare comună urmărește să inițieze, pentru UE și pentru statele sale membre, o abordare 
articulată, coerentă și coordonată a UE privind STM și să promoveze  o poziție a UE cu privire 
la STM în cadrul forurilor internaționale și multilaterale.  
UE trebuie să acționeze acum – rapid, în mod colectiv și ferm, pentru a asigura o utilizare sigură, 
securizată și sustenabilă a spațiului. Comunicarea comună propune o abordare dinamică și 
evolutivă a UE în acest sens, cu mai multe acțiuni concrete privind STM, în vederea protejării 
intereselor UE și ale statelor sale membre și cu respectarea deplină a competențelor UE și ale 
statelor sale membre.  
Aceste acțiuni cuprind evaluarea cerințelor civile și de apărare privind STM pentru UE, 
consolidarea capacităților operaționale ale UE pentru sprijinirea STM în ceea ce privește 
serviciile și tehnologiile, promovarea aspectelor de reglementare ale STM, culminând cu 
legislația re levantă, și promovarea la nivel mondial a abordării UE privind STM.   
Aceste eforturi vor spori reziliența infrastructurii spațiale a UE și a statelor membre de care 
depind societățile și economiile noastre, va oferi o mai mare certitudine operatorilor, va sprijini 
competitivitatea industriei europene și, împreună cu partenerii noștri, va aduce o contribuție 
concretă la eforturile globale de susținere a serviciilor și a aplicațiilor spațiale în deceniile 
următoare.