Comisia Europeană a propus, de asemenea, noi standarde de emisii de CO2 pentru automobile și camionete pentru a-i ajuta pe producători să promoveze în continuare inovarea și să introducă pe piață un număr semnificativ mai mare de vehicule cu emisii scăzute sau cu emisii zero. Se preconizează că prima propunere legislativă a Comisiei Europene privind standardele de emisii de CO2 pentru vehiculele grele noi, prezentată în cadrul celui de al treilea pachet privind mobilitatea, va avea, de asemenea, efecte indirecte pe termen lung asupra calității aerului, îmbunătățind și mai mult eficiența consumului de combustibil și emisiile de gaze cu efect de seră în acest segment și oferind stimulente pentru introducerea pe piață a vehiculelor grele cu emisii scăzute și cu emisii zero, inclusiv autobuze, având un efect pozitiv de domino asupra emisiilor de poluanți atmosferici.

În plus, ca urmare a scandalului din 2015 privind emisiile vehiculelor, s-a instituit pachetul de norme privind emisiile generate în condiții reale de conducere, pentru a se asigura punerea în aplicare corespunzătoare a standardelor de emisii de poluanți atmosferici și consolidarea cerințelor privind omologările de tip. Acest pachet include teste pentru emisiile de oxizi de azot și de particule în suspensie, precum și noi norme privind conformitatea în funcționare, menite să îmbunătățească testarea vehiculelor aflate deja în circulație. Cele mai recente modificări au fost adoptate la 3 mai pentru a reduce și mai mult marjele incertitudinii tehnice în cadrul testărilor emisiilor generate în condiții reale de conducere, pentru a spori verificările emisiilor autovehiculelor aflate deja în circulație și pentru a introduce testările efectuate de terțe părți independente și acreditate. În plus, din septembrie 2017, noile tipuri de vehicule ușoare trebuie să respecte o nouă procedură de încercare pentru testarea în laborator în vederea omologării de tip, care este mai apropiată de condițiile reale de conducere.

3.1.Măsuri de reducere a emisiilor generate de sectorul transporturilor

Potrivit celor mai recente date disponibile, sectorul transporturilor are cea mai mare contribuție la emisiile de oxid de azot și o contribuție semnificativă la emisiile de particule în suspensie.

Măsurile de reducere suplimentară a emisiilor pot viza îmbunătățiri tehnice, modificarea comportamentului și gestionarea cererii (promovând modalități de transport mai curate prin intermediul planificării urbane sau al opțiunilor de co-voiajare) sau investiții în infrastructură (de exemplu, pentru combustibili alternativi sau transport public).

Pentru a sprijini autoritățile în adoptarea acestor măsuri, Comisia Europeană a prezentat anul trecut două pachete privind mobilitatea. În cadrul primului pachet privind mobilitatea, Comisia Europeană a propus actualizarea normelor UE referitoare la taxarea rutieră și extinderea domeniului de aplicare al acestora la autobuze, camionete și autoturisme, promovând taxe rutiere proporționale în funcție de distanță, diferențiate pe baza performanței de mediu atât a vehiculelor grele, cât și a celor ușoare, în vederea internalizării costului real al utilizării acestora. Al doilea pachet privind mobilitatea a inclus măsuri menite să promoveze un transport public mai bine integrat și mai curat, să asigure trecerea de la transportul rutier de mărfuri de lungă distanță la transportul feroviar, transportul pe căile navigabile interioare sau transportul maritim pe distanțe scurte și să accelereze trecerea la vehicule cu emisii scăzute și cu emisii zero prin intermediul noilor standarde de emisii de CO2 pentru automobile și camionete și prin intermediul achizițiilor publice, inclusiv, în special, pentru autobuzele urbane cu emisii zero. Comisia Europeană a prezentat, de asemenea, un plan de acțiune, susținut de fonduri suplimentare, privind dezvoltarea transeuropeană a infrastructurii pentru combustibili alternativi, inclusiv puncte de încărcare pentru vehiculele electrice. În plus, în contextul celui de al treilea pachet privind mobilitatea, Comisia Europeană a propus standarde de emisii de CO2 pentru vehiculele grele, inclusiv stimulente pentru vehiculele cu emisii zero și cu emisii scăzute. De asemenea, Comisia Europeană a prezentat un plan de acțiune strategică pentru instituirea unui ecosistem european competitiv și durabil pentru baterii, punând în principal accentul pe producția de celule. Producția europeană competitivă de baterii va fi esențială pentru a permite industriei autovehiculelor din UE să își creeze un avantaj competitiv în privința vehiculelor cu emisii scăzute și cu emisii zero.

În fine, Comisia Europeană elaborează orientări fără caracter obligatoriu, care includ recomandări și bune practici care pot să-i sprijine pe administratorii locali în abordarea aspectelor privind restricțiile de acces al vehiculelor în zonele urbane. De exemplu, există diferite modalități în care pot fi puse în aplicare zone cu emisii scăzute, în afara utilizării autocolantelor manuale, cum ar fi tehnologiile moderne ale informației. Comisia Europeană colaborează cu părțile interesate și cu autoritățile naționale și locale pentru a promova coerența și informarea privind reglementările de acces și sprijină orașele în furnizarea informațiilor/datelor în legătură cu acestea. În orice caz, este important că planurile privind restricțiile de acces să nu fie concepute în mod izolat, ci să facă parte dintr-un plan cuprinzător de mobilitate urbană durabilă și să fie integrate în mod corespunzător în planurile locale privind calitatea aerului instituite în temeiul Directivei 2008/50/UE.

Evenimente de tipul campaniei „Săptămâna europeană a mobilității”, care se încheie adesea cu o zi fără mașini, pot fi un instrument util pentru a spori gradul de sensibilizare cu privire la beneficiile unui aer curat datorită mersului pe jos sau a deplasării cu bicicleta.

3.2.Măsuri de reducere a emisiilor generate de sectorul energiei electrice și al energiei termice

Arderea combustibilului în centralele electrice, în sectorul industrial și în gospodării pentru generarea energiei electrice și termice contribuie cel mai mult la emisiile de particule în suspensie și de dioxid de sulf.

Măsurile de reducere a emisiilor de poluanți atmosferici rezultate din generarea de energie electrică și termică sunt adesea interdependente de eforturile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Printre acestea se numără utilizarea sporită a surselor de energie electrică regenerabilă fără ardere (cum ar fi energia solară, eoliană sau hidroelectrică), cogenerarea de energie termică și electrică, generarea de energie distribuită (de exemplu, minirețele de electricitate și generarea de energie solară pe acoperiș), schemele, inclusiv stimulentele fiscale, de înlocuire a cazanelor mai vechi și mai puțin eficiente din gospodării, sistemele de termoficare sau răcire centralizată ori – în unele cazuri – interzicerea combustibililor solizi. Aceste măsuri sunt foarte eficace în reducerea emisiilor de particule în suspensie. Normele UE privind ajutoarele de stat oferă un cadru care permite statelor membre să faciliteze investițiile în astfel de măsuri.

3.3.Măsuri de reducere a emisiilor generate de industrie

Măsurile de reducere a emisiilor generate de industrie – care se află pe locul doi în privința contribuției la emisiile de particule în suspensie și pe primul loc în privința emisiilor de compuși organici volatili – sunt realizate în principal prin punerea în aplicare a „Celor mai bune tehnici disponibile” (BAT) instituite în temeiul Directivei UE privind emisiile industriale. În practică, instalațiile industriale mari din UE – incluzând centralele electrice cu combustie mari – trebuie să aplice cele mai eficace tehnici pentru prevenirea sau reducerea emisiilor, care sunt fezabile din punct de vedere tehnic și viabile din punct de vedere economic în cadrul sectorului.

Aceste măsuri produc deja beneficii importante pentru calitatea aerului, iar punerea în aplicare a noilor standarde de mediu ale UE pentru instalațiile mari de ardere adoptate în 2017 va reduce și mai mult emisiile de dioxid de sulf și dioxid de azot în întreaga Europă.

3.4.Măsuri de reducere a emisiilor generate de sectorul agricol

Sectorul agricol reprezintă o sursă importantă de poluanți atmosferici, cum ar fi amoniacul, care este un precursor esențial pentru particulele în suspensie, cu impact semnificativ la nivel urban. Printre măsurile de reducere a acestor emisii se numără măsuri agronomice (menite să reducă nevoia de îngrășăminte pe bază de azot), măsuri care vizează efectivul de animale (depozitarea dejecțiilor animaliere în spațiu închis, o mai bună aplicare a îngrășămintelor organice naturale și a celor pe bază de uree, strategii îmbunătățite de hrănire și adăpare a animalelor astfel încât acestea să producă mai puține dejecții bogate în amoniac, precum și digestia anaerobă în cazul fermelor mari) sau măsuri energetice (cum ar fi dezvoltarea de instalații fotovoltaice sau reducerea consumului de combustibil). Aceste măsuri sunt deja disponibile și sunt viabile din punct de vedere tehnic și economic și ar trebui aplicate la o scară mai largă.

4.Colaborarea în vederea asigurării unui aer curat pentru toți europenii

Standardele de calitate a aerului au fost aprobate atât de către statele membre în cadrul Consiliului, cât și de către Parlamentul European, pentru a răspunde preocupărilor legitime ale cetățenilor cu privire la sănătatea lor. Standardele comune de calitate a aerului asigură faptul că fiecare persoană se bucură de un nivel minim al calității aerului oriunde în UE și creează condiții de concurență echitabile pentru industria din întreaga UE. O condiție prealabilă pentru punerea eficientă în aplicare a acestora o reprezintă instituirea unor măsuri eficace la nivel național, regional și local în rândul autorităților publice, depășind granițele administrative. În cazul în care lipsa măsurilor conduce la nerespectarea legislației UE privind calitatea aerului, instanțele naționale au competența de a se pronunța asupra acestei chestiuni, astfel cum s-a întâmplat recent în cazul hotărârilor adoptate de instanțe în mai multe state membre.

De asemenea, sunt indispensabile sprijinul financiar din partea UE și cooperarea strânsă între autoritățile statelor membre și Comisia Europeană. Prin urmare, Comisia Europeană a intensificat colaborarea cu statele membre pentru a le facilita eforturile prin intermediul unor inițiative și măsuri diverse. Comisia Europeană este pregătită să intensifice și mai mult această cooperare, inclusiv pe baza planurilor naționale privind energia și clima.

4.1.Intensificarea cooperării cu statele membre prin intermediul dialogurilor privind aerul curat

Comisia Europeană a organizat deja o serie de dialoguri privind aerul curat cu statele membre pentru a sprijini eforturile acestora în materie de punere în aplicare. De asemenea, Comisia Europeană încearcă să găsească sinergii cu politicile privind uniunea energetică și schimbările climatice, inclusiv Pachetul privind mobilitatea curată, precum și cu inițiativele de dialog, cum ar fi Platforma pentru regiunile carbonifere în tranziție, instituită în cadrul pachetului „Energie curată pentru toți europenii”.

În plus, Comisia Europeană este pregătită să poarte în continuare discuții cu statele membre, inclusiv printr-un turneu în capitalele acestora pentru desfășurarea „Dialogurilor privind aerul curat” cu statele membre care se confruntă cu deficiențe semnificative în materie de punere în aplicare. Obiectivul este de a facilita punerea deplină în aplicare a politicilor UE și a celor naționale privind poluarea aerului în toate sectoarele economice, sporind în același timp gradul de sensibilizare și permițând cetățenilor să se implice în mod direct în măsurile luate pentru îmbunătățirea calității aerului. Comisia Europeană va asigura o reprezentare politică la nivel înalt în cadrul acestor dialoguri și invită statele membre să le folosească în vederea elaborării unei abordări integrate pentru a face față provocării pe care o reprezintă calitatea aerului, la toate nivelurile de guvernanță și în toate sectoarele economice.