Hidrogen curat: acest parteneriat va accelera dezvoltarea și implementarea lanțului valoric european pentru tehnologii pe bază de hidrogen curat, contribuind la sustenabilitatea, decarbonizarea și integrarea completă a sistemului energetic și la Comunicarea „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” [COM(2020) 301]. Se pune accentul pe producerea, distribuția și stocarea de hidrogen curat și pe aprovizionarea sectoarelor greu de decarbonizat, cum ar fi industriile grele și aplicațiile pentru transportul cu vehicule grele. Câteva obiective în perspectiva anului 2030: producerea de hidrogen curat la prețuri de aproximativ 1,5-3 EUR/kg, ceea ce va presupune atingerea obiectivelor pentru 2030 în materie de îmbunătățire a eficienței și reducerea cheltuielilor de capital. În plus, atingerea acestui obiectiv presupune, de asemenea, disponibilitatea unei energii electrice din surse regenerabile la prețuri favorabile și autorizarea pătrunderii ei pe piețele de masă, precum și reducerea la scară a costurilor de distribuție a hidrogenului la mai puțin de 1 EUR/kg.

Orizont Europa urmărește să răspundă la provocările globale cu care se confruntă UE, ceea ce presupune „o abordare complet nouă atât în ceea ce privește dezvoltarea și implementarea de noi tehnologii și soluții inovatoare pentru cetățeni și planetă la o scară și o viteză care nu au mai fost niciodată atinse până acum, cât și în ceea ce privește adaptarea cadrului nostru politic și economic în vederea transformării amenințărilor mondiale în noi oportunități pentru societatea și economia noastră, pentru cetățenii noștri și pentru întreprinderile noastre”. Deși prin Orizont Europa se continuă eforturile de consolidare a bazelor științifice și tehnologice ale UE și eforturile de stimulare a competitivității, abordarea adoptată de program față de investițiile UE în cercetare și inovare are un caracter strategic mai pronunțat și se bazează mai mult pe impact. În consecință, obiectivele programului Orizont Europa pun în evidență faptul că sunt necesare „îndeplinirea priorităților strategice ale Uniunii, contribuția la realizarea obiectivelor și politicilor UE, contribuția la abordarea provocărilor globale, inclusiv obiectivele de dezvoltare durabilă prin aplicarea principiilor Agendei 2030 și ale Acordului de la Paris”.

Prezenta propunere se referă la nouă parteneriate europene instituționalizate bazate pe articolul 187 din TFUE și instituie întreprinderi comune individuale pentru punerea lor în aplicare. În plus, Comisia Europeană a adoptat, de asemenea, o propunere de parteneriat european instituționalizat pentru calculul de înaltă performanță, bazat pe articolul 187 din TFUE [COM(2020) 569 final], și intenționează să adopte o propunere de parteneriat european în domeniul metrologiei, bazat pe articolul 185 din TFUE [a se adăuga trimiterea]. Printre parteneriatele europene instituționalizate candidate inițiale s-au mai numărat două inițiative – una se referea la mobilitatea cooperativă, conectată și automatizată, iar cealaltă, la întreprinderile mici și mijlocii inovatoare. La sfârșitul procesului de evaluare a impactului s-a concluzionat însă că ar fi mai adecvată o altă formă de intervenție.

La [articolul 8 alineatul (1) litera (c)] din Regulamentul privind programul Orizont Europa se prevede că parteneriatele europene instituționalizate care se întemeiază pe articolele 185 și 187 din TFUE „sunt puse în aplicare numai în cazurile în care alte componente ale programului Orizont Europa, inclusiv alte tipuri de parteneriate europene, nu ar îndeplini obiectivele sau nu ar genera impacturile preconizate necesare și dacă acest lucru este justificat de o perspectivă pe termen lung și de un grad ridicat de integrare”.

Inițiativele propuse se concentrează asupra domeniilor în care acțiunea la nivelul UE are o valoare adăugată demonstrabilă datorită amplorii, vitezei și sferei de acțiune a eforturilor necesare pentru ca UE să își poată îndeplini obiectivele pe termen lung prevăzute în tratat, precum și prioritățile și angajamentele strategice în materie de politici. Inițiativele propuse trebuie, de asemenea, să completeze și să consolideze acțiunile naționale și subnaționale desfășurate în același domeniu.

Pentru a pregăti evaluarea impactului în cazul prezentei propuneri, Comisia a solicitat unui contractant extern să efectueze un studiu privind parteneriatele instituționalizate candidate și să elaboreze o metodologie comună de evaluare a eficacității, eficienței, coerenței și valorii adăugate europene a inițiativelor, astfel încât să se asigure comparabilitatea. Studiul extern este disponibil publicului pe site-ul EU Bookshop și este menționat în evaluările impactului aferente fiecărei inițiative. Comisia a utilizat dovezile colectate pentru studiu, în special în ceea ce privește opiniile părților interesate, rezultatele evaluărilor ex post, identificarea problemelor de abordat și impactul preconizat al opțiunilor de politică, dar a efectuat și o analiză proprie a acestor informații în lumina evoluțiilor recente ale politicilor și a dovezilor suplimentare care au devenit disponibile după încheierea studiului.

·Evaluările ex post/verificarea adecvării legislației existente

3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

Parteneriatele vor fi monitorizate și evaluate în conformitate cu articolele 45 și 47 și cu anexa III la Regulamentul privind programul Orizont Europa. Evaluările intermediare și ex post vor fi sprijinite de contractanți externi și vor fi incluse în evaluările generale ale programului Orizont Europa. Conform criteriilor stabilite pentru parteneriatele europene, evaluările vor viza cel mai eficace mod de intervenție de politică pentru orice acțiune viitoare, precum și posibila reînnoire a parteneriatului în cadrul general al parteneriatelor europene. În absența unei reînnoiri se vor elabora măsuri corespunzătoare pentru a se asigura eliminarea treptată a finanțării din programul-cadru, conform condițiilor și calendarului convenite cu partenerii din cadrul parteneriatului.

(12)În urma identificării sinergiilor dintre ele, întreprinderile comune trebuie să vizeze stabilirea cotelor bugetare care vor fi utilizate pentru activitățile complementare sau comune dintre întreprinderile comune. În plus, prezentul regulament vizează îmbunătățirea eficienței și armonizarea normelor printr-o colaborare operațională intensificată și prin explorarea economiilor de scară, inclusiv prin instituirea birou administrativ comun care să ofere întreprinderilor comune funcții de sprijin orizontal. Biroul administrativ comun trebuie să faciliteze obținerea unui impact mai mare și a unui nivel mai ridicat de armonizare în punctele comune, menținând, în același timp, un anumit grad de flexibilitate pentru a răspunde nevoilor specifice ale fiecărei întreprinderi comune. Structura trebuie să fie instituită pe baza unor acorduri privind nivelul serviciilor care urmează să fie încheiate în comun de către întreprinderile comune. Funcțiile biroului administrativ comun trebuie să cuprindă funcții de coordonare și de sprijin administrativ în domeniile în care examinarea sa s-a dovedit eficientă și rentabilă și să țină seama de respectarea cerinței de asumare a răspunderii de către fiecare ordonator de credite în parte. Cadrul juridic trebuie să fie conceput astfel încât să răspundă în mod optim nevoilor comune ale întreprinderilor comune, să asigure colaborarea strânsă a acestora din urmă și să exploreze toate sinergiile posibile dintre parteneriatele europene și deci dintre diferitele părți ale programului Orizont Europa, precum și dintre celelalte programe gestionate de întreprinderile comune.

(8)Pe baza Regulamentului privind programul Orizont Europa, trebuie să fie posibil ca parteneriatele europene să fie constituite în trei moduri diferite, și anume sub formă de parteneriate „cofinanțate”, parteneriate „programate în comun” și parteneriate „instituționalizate”. Crearea de parteneriate instituționalizate trebuie să implice noi acte legislative ale Uniunii și instituirea unor structuri de punere în aplicare specifice în temeiul articolului 185 sau 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

(4)Din evaluarea intermediară a programului Orizont 2020 a reieșit că, în timp, a fost introdus un repertoriu considerabil de instrumente și inițiative de parteneriat, incluzând șapte forme de punere în aplicare și aproape 120 de inițiative de parteneriat desfășurate în cadrul programului Orizont 2020. Pe lângă complexitatea generată de proliferarea instrumentelor și a inițiativelor, s-a evaluat că acestea dispun de o capacitate insuficientă de a contribui, per ansamblu, la politicile conexe de la nivelul Uniunii și de la nivel național, în ciuda faptului că produc o serie de efecte pozitive în ceea ce privește realizarea de progrese în direcția atingerii obiectivelor lor, de exemplu prin stabilirea unor agende pe termen lung, prin structurarea cooperării în domeniul cercetării și al inovării între actori care altfel ar fi dispersați și prin mobilizarea de investiții suplimentare. În evaluarea impactului programului Orizont Europa se identifică, prin urmare, necesitatea de a aborda și de a raționaliza cadrul Uniunii de finanțare a cercetării și inovării, în special în ceea ce privește parteneriatele, precum și necesitatea de a reorienta parteneriatele către un nivel mai ridicat de impact și de îndeplinire a priorităților Uniunii.

(2)În special, parteneriatele europene din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială europeană” al programului Orizont Europa joacă un rol important în atingerea obiectivelor strategice, cum ar fi accelerarea tranzițiilor către îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă și către o Europă verde și digitală, și trebuie să contribuie la redresarea în urma crizei fără precedent provocate de pandemia de COVID-19. Parteneriatele europene abordează provocări transfrontaliere complexe, care necesită o abordare integrată. Ele fac posibilă abordarea disfuncționalităților de transformare, sistemice și de piață descrise în evaluările impactului care însoțesc prezentul regulament, prin reunirea unei game largi de actori din toate lanțurile valorice și ecosistemele pentru a acționa în vederea realizării unei viziuni comune, pe care să o transpună în foi de parcurs concrete, și în vederea unei implementări coordonate a activităților. În plus, ele permit concentrarea eforturilor și a resurselor asupra priorităților comune în materie de soluționare a unor provocări complexe.

(33)Unul dintre principalele scopuri ale întreprinderilor comune este să promoveze capacitățile economice ale Uniunii și, în special, suveranitatea științifică și tehnologică a acesteia. În plus, redresarea în urma pandemiei evidențiază necesitatea realizării de investiții în tehnologii-cheie precum 5G, IA, cloud, securitatea cibernetică și tehnologiile verzi, precum și în valorificarea acestor tehnologii în Uniune. Rezultatele generate de toți participanții vor juca un rol important în această privință și toți participanții, chiar și cei care nu au primit finanțare din partea Uniunii, vor profita de finanțarea din partea Uniunii grație rezultatelor generate în cadrul proiectului și grație drepturilor de acces la acestea. Prin urmare, în vederea protejării intereselor Uniunii, dreptul întreprinderilor comune de a formula obiecții cu privire la transferurile de proprietate asupra rezultatelor sau la acordarea unei licențe exclusive privind rezultatele trebuie să se aplice și în cazul participanților care nu au primit finanțare din partea Uniunii. În exercitarea acestui drept de a formula obiecții, întreprinderea comună trebuie să asigure un echilibru echitabil între interesele Uniunii și protecția drepturilor fundamentale în ceea ce privește rezultatele obținute de participanții fără finanțare, în conformitate cu principiul proporționalității, ținând seama de faptul că acești participanți nu au primit nicio finanțare din partea Uniunii pentru acțiunea în cadrul căreia au fost generate rezultatele.

(31)Implementarea întreprinderilor comune trebuie să se bazeze pe criteriile stabilite pentru parteneriatele instituționalizate în Regulamentul privind programul Orizont Europa. Implementarea trebuie să fie sprijinită prin utilizarea mijloacelor electronice gestionate de Comisie. Informațiile referitoare la acțiunile indirecte finanțate de întreprinderile comune, inclusiv la rezultate, sunt esențiale pentru elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor sau programelor Uniunii. Prin urmare, întreprinderile comune trebuie să se asigure că instituțiile Uniunii și organele, oficiile sau agențiile Uniunii au acces la toate informațiile referitoare la acțiunile indirecte pe care le finanțează, inclusiv la rezultatele beneficiarilor care participă la acțiuni indirecte. Aceste drepturi de acces trebuie să fie limitate la utilizări necomerciale și neconcurențiale și să respecte normele aplicabile în materie de confidențialitate. Personalul instituțiilor Uniunii și al organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii trebuie să primească acces la aceste informații, sub rezerva unor standarde adecvate de securitate informatică și de securitate a informațiilor și în conformitate cu principiile necesității și proporționalității.

(18)În concordanță cu ambițiile stabilite în Regulamentul privind programul Orizont Europa, una dintre condițiile prealabile pentru înființarea de parteneriate instituționalizate este asigurarea contribuțiilor partenerilor întreaga durată a inițiativelor. În acest context, partenerii privați trebuie să furnizeze o parte semnificativă din contribuțiile lor sub formă de contribuții în natură la costurile operaționale ale întreprinderii comune. Întreprinderile comune trebuie să poată căuta măsuri de facilitare a acestor contribuții prin intermediul programelor lor de lucru, în special prin reducerea ratelor de finanțare. Aceste măsuri trebuie să se bazeze pe nevoile specifice ale unei întreprinderi comune și pe activitățile subiacente. În cazuri justificate, trebuie să fie posibilă introducerea unor condiții suplimentare, prin care să se impună participarea unui membru al întreprinderii comune sau a entităților sale constitutive sau afiliate, fiind vizate activitățile în care partenerii industriali ai întreprinderii comune pot să aibă un rol esențial, cum ar fi demonstrațiile la scară largă și proiectele emblematice, și să contribuie mai mult prin rate de finanțare mai scăzute. Nivelul de participare a membrilor trebuie să fie monitorizat de către directorul executiv, astfel încât consiliul de conducere să fie împuternicit să ia măsurile corespunzătoare, asigurându-se un echilibru între angajamentul partenerilor și deschidere. În cazuri justificate în mod corespunzător, cheltuielile de capital, de exemplu pentru demonstranții la scară largă sau pentru proiecte emblematice, pot fi considerate costuri eligibile conform cadrului juridic aplicabil.

(53)Pactul verde european are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă, fără emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050, în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Printre domeniile prioritare se numără și accelerarea tranziției către o mobilitate sustenabilă și inteligentă.

(51)Întrucât hidrogenul poate fi utilizat drept combustibil, drept vector energetic și pentru stocarea energiei, este esențial ca parteneriatul pentru un hidrogen curat să instituie o colaborare structurată cu numeroase alte parteneriate din cadrul programului Orizont Europa, în special în scopul utilizării finale. Parteneriatul pentru un hidrogen curat trebuie să interacționeze îndeosebi cu parteneriatele privind transportul rutier și naval cu emisii zero, căile ferate ale Europei, aviația curată, procesele pentru planetă și oțelul curat. În acest scop, este necesar să se creeze o structură de raportare către consiliul de conducere, prin care să se asigure cooperarea și sinergiile dintre aceste parteneriate în domeniul hidrogenului. Inițiativa pentru un hidrogen curat ar urma să fie singurul parteneriat axat pe abordarea tehnologiilor de producere a hidrogenului. Colaborarea cu parteneriatele axate pe utilizarea finală a acestuia trebuie să se concentreze în special pe demonstrarea tehnologiei și pe definirea în comun a specificațiilor.

(48)Interesul pentru hidrogen a cunoscut o evoluție impresionantă în ultimii cinci ani, toate statele membre semnând și ratificând Acordul de la Paris al Conferinței părților (COP 21). La sfârșitul anului 2019, Comisia a prezentat Pactul verde european, care are drept scop transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă, fără emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050. Printre domeniile prioritare se numără hidrogenul curat, pilele de combustie, alți combustibili alternativi și stocarea energiei. Hidrogenul ocupă un loc important în comunicarea intitulată „O strategie pentru hidrogen: pentru o Europă neutră climatic” și în comunicarea privind o strategie a UE pentru integrarea sistemului energetic, ambele din iulie 2020, precum și pentru lansarea Alianței europene pentru hidrogen curat, care reunește toate părțile interesate în vederea identificării necesităților tehnologice, a oportunităților de investiții și a barierelor de reglementare legate de crearea unui ecosistem de hidrogen curat în Uniune.

(43)Întreprinderea comună pentru o aviație curată se bazează pe experiența dobândită de întreprinderile comune Clean Sky și Clean Sky 2. Noul parteneriat trebuie să fie mai ambițios, axându-se pe dezvoltarea unor demonstratori revoluționari. Potrivit constatărilor din evaluarea intermediară a întreprinderii comune Clean Sky 2, este necesar ca o nouă inițiativă să se asigure că fiecare demonstrator are la bază o „justificare economică” pentru ca tehnologiile dezvoltate să poată servi cu adevărat la „implementarea în cel mai scurt timp posibil”, care reprezintă o prioritate-cheie. Prin urmare, noua inițiativă trebuie să se concentreze asupra măririi vizibilității obiectivelor sale individuale de exploatare și asupra consolidării capacităților de monitorizare, de gestionare și de raportare ale întreprinderii comune, pentru a reflecta complexitatea eforturilor de cercetare și inovare care sunt necesare pentru ca parteneriatul să își atingă obiectivele.

(38)În conformitate cu [articolul 8 alineatul (2) litera (c)] din Regulamentul privind programul Orizont Europa, întreprinderile comune trebuie să adopte o abordare clară cu privire la ciclul lor de viață. În scopul protejării adecvate a intereselor financiare ale Uniunii, întreprinderile comune trebuie să fie constituite pentru o perioadă care se încheie la 31 decembrie 2031, astfel încât acestea să își poată exercita responsabilitățile în ceea ce privește punerea în aplicare a granturilor până la finalizarea ultimelor acțiuni indirecte lansate.

(74)În conformitate cu [articolul 8 alineatul (1) litera (c)] Regulamentul privind programul Orizont Europa, statele participante trebuie să încredințeze întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” executarea contribuției destinate participanților lor naționali la acțiuni indirecte. Beneficiarii trebuie să semneze un acord unic de grant cu întreprinderea comună în baza normelor prevăzute în programul Orizont Europa, inclusiv cadrul aferent drepturilor de proprietate intelectuală, în funcție de programul Uniunii care sprijină activitatea de grant corespunzătoare. Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” trebuie să prelucreze cererile de decont și să efectueze plățile către beneficiari.

(66)În contextul priorităților „o economie în serviciul cetățenilor” și „o Europă pregătită pentru era digitală” ale Comisiei Europene, este necesar ca industria europeană, inclusiv IMM-urile, să devină într-o mai mare măsură ecologică, circulară și digitală, rămânând totodată competitivă la scară mondială. Comisia a subliniat rolul pe care îl au atât dispozitivele medicale și tehnologiile digitale care abordează provocările emergente, cât și serviciile de e-sănătate pentru furnizarea unei asistențe medicale de înaltă calitate, făcând apel, de asemenea, la asigurarea aprovizionării cu medicamente la prețuri convenabile pentru satisfacerea nevoilor Uniunii și la sprijinirea simultană a unei industrii farmaceutice europene inovatoare și cu statut de lider mondial. Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” urmărește să contribuie la consolidarea competitivității industriei sănătății din Uniune, care reprezintă o piatră de temelie a economiei bazate pe cunoaștere a Uniunii, și la intensificarea activității economice în ceea ce privește dezvoltarea tehnologiilor medicale, în special a soluțiilor integrate în materie de sănătate, și să servească astfel drept instrument pentru creșterea suveranității tehnologice și pentru încurajarea transformării digitale a societăților noastre. Aceste priorități politice pot fi realizate prin reunirea actorilor esențiali: mediul academic, întreprinderi de diferite dimensiuni și utilizatorii finali ai inovațiilor din domeniul sănătății, sub egida unui parteneriat public-privat de cercetare și inovare în domeniul sănătății. Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să contribuie la atingerea obiectivelor Planului european de luptă împotriva cancerului și ale Planului de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM). Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” trebuie să fie aliniată la noua Strategie industrială pentru Europa, la Strategia farmaceutică pentru Europa și la Strategia pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală.

(65)Pentru ca întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” să asigure cu succes și să stimuleze participarea la parteneriat, este necesar ca finanțarea întreprinderii comune să fie limitată la entitățile juridice care sunt eligibile pentru finanțare în cadrul programului Orizont Europa și care sunt stabilite în statele constitutive ale Asociației Parteneriatului dintre țări europene și țări în curs de dezvoltare privind trialurile clinice (EDCTP). Entitățile stabilite în alte state membre ale Uniunii, țări asociate și țări din Africa Subsahariană ar trebui să poată participa în continuare la cererile de propuneri fără a primi finanțare. În plus, trebuie să fie posibil, de asemenea, ca entitățile stabilite în alte țări decât țările membre ale Asociației EDCTP3 să fie eligibile pentru finanțare în cadrul unor teme specifice ale cererilor sau în cazul unei cereri care abordează o urgență de sănătate publică, atunci când acest lucru este prevăzut în programul de lucru. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să ia toate măsurile corespunzătoare, inclusiv contractuale, pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii. Este necesar să se urmărească încheierea de acorduri științifice și tehnologice cu țări terțe. Înainte de încheierea acestor acorduri, în cazul în care entitățile stabilite într-o țară terță care nu a încheiat un astfel de acord participă cu finanțare la o acțiune indirectă, este necesar ca întreprinderea comună EDCTP3 să aplice măsuri alternative de protecție a intereselor Uniunii: coordonatorul financiar al acțiunii trebuie să fie stabilit într-un stat membru sau într-o țară asociată, iar cuantumul prefinanțării, precum și dispozițiile privind răspunderea din acordul de grant trebuie să fie adaptate, pentru a se ține seama în mod adecvat de riscurile financiare.

(64)Este esențial ca activitățile de cercetare finanțate de întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” sau prevăzute în alt mod în programul de lucru al acesteia să fie în deplină conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, cu Convenția europeană privind drepturile omului și protocoalele sale adiționale, cu principiile etice incluse în Declarația de la Helsinki din 2008 a Asociației Medicale Mondiale, cu standardele de bune practici clinice adoptate de Conferința internațională pentru armonizarea cerințelor tehnice de înregistrare a produselor farmaceutice de uz uman, cu legislația relevantă a Uniunii și cu cerințele locale de etică ale țărilor în care urmează să se desfășoare activitățile de cercetare. În plus, este necesar ca întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” să prevadă cerința ca inovațiile și intervențiile dezvoltate pe baza rezultatelor acțiunilor indirecte sprijinite de program să fie convenabile ca preț și accesibile pentru populațiile vulnerabile.

(63)Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să se bazeze pe experiența dobândită în cadrul programelor EDCTP și EDCTP2 și să obțină, prin valorificarea investițiilor Uniunii, ale statelor membre, ale țărilor asociate și ale țărilor africane, rezultate care nu ar fi putut fi obținute doar prin acțiunea țărilor individuale sau prin programul-cadru de cercetare al Uniunii. Asociația EDCTP, reprezentând statele participante la program, trebuie să contribuie cu mijloace financiare și cu activități suplimentare la programul EDCTP3 și la punerea în aplicare a acestuia. Ea trebuie să asigure participarea și implicarea semnificativă a țărilor subsahariene în procesul decizional, care este esențial pentru combaterea incidenței bolilor în țările subsahariene. Inițiativa trebuie să includă și alți finanțatori internaționali ai cercetării, precum organizațiile filantropice, industria farmaceutică și alte țări terțe, care trebuie să contribuie la parteneriat în calitate de parteneri contribuitori în mod ad-hoc. În plus, pentru a mări impactul programului, este necesar ca întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” să aibă, în cazul cererilor specifice, posibilitatea de a identifica entitățile juridice care ar putea participa la acțiuni indirecte. Trebuie să fie posibil să se prevadă în programul de lucru că astfel de entități juridice nu vor fi eligibile pentru finanțare din partea întreprinderii comune.

(62)Combaterea bolilor infecțioase care afectează Africa Subsahariană cu ajutorul instrumentelor tehnologice moderne necesită implicarea unui număr mare de actori și angajamente pe termen lung. Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial” trebuie să intermedieze crearea de rețele și structuri de cooperare productive și durabile nord-sud și sud-sud, construind relații cu mai multe organizații din sectorul public și privat, în vederea consolidării colaborării la nivel de proiecte și instituții. Programul trebuie, de asemenea, să contribuie la instituirea unei noi colaborări nord-sud și sud-sud pentru a realiza studii care să acopere mai multe țări și mai multe locuri din Africa Subsahariană. În plus, o conferință internațională periodică, Forumul EDCTP, trebuie să ofere oamenilor de știință și rețelelor relevante din Europa, Africa și din alte părți ale lumii o platformă pe care să își comunice constatările și ideile și să stabilească legături de colaborare.

(95)Uniunea trebuie să acționeze numai atunci când există un avantaj demonstrabil în faptul că acțiunea la nivelul Uniunii este mai eficace decât acțiunile întreprinse la nivel național, regional sau local. Inițiativele se concentrează asupra domeniilor în care acțiunea la nivelul Uniunii are o valoare adăugată demonstrabilă datorită amplorii, vitezei și sferei de acțiune a eforturilor necesare pentru ca Uniunea să își îndeplinească obiectivele pe termen lung prevăzute în tratat, precum și prioritățile și angajamentele strategice în materie de politică. În plus, inițiativele propuse trebuie să fie considerate complementare activităților naționale și subnaționale desfășurate în același domeniu și să consolideze activitățile în cauză.

(88)În contextul priorităților Comisiei Europene pentru perioada 2019-2024, și anume „o Europă pregătită pentru era digitală”, „o economie în serviciul cetățenilor” și obiectivele de politică stabilite în contextul Comunicării Comisiei intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” , este necesar ca Europa să dezvolte infrastructurile digitale critice bazate pe rețele 5G și să își consolideze capacitățile tehnologice în direcția 6G în perspectiva anului 2030. În acest context, Comisia a subliniat importanța strategică a unui parteneriat european pentru rețele și servicii inteligente pentru furnizarea de servicii sigure, bazate pe conectivitate către consumatori și întreprinderi. Respectivele priorități pot fi îndeplinite prin reunirea actorilor-cheie, și anume a industriei, a mediului academic și a autorităților publice, sub egida unui parteneriat european bazat pe realizările inițiativei PPP pentru 5G, care a dezvoltat cu succes tehnologii și standarde în domeniul 5G.

(87)În scopul creării unei baze ample de părți interesate pentru a se asigura îndeplinirea obiectivelor parteneriatului pentru rețele și servicii inteligente, a fost instituită Asociația pentru infrastructura 5G, pe baza Asociației pentru infrastructura 5G. Noua asociație industrială, care se preconizează că, în primii ani de la instituirea, va avea doar un număr limitat de entități constitutive și afiliate, are obiectivul de a include noi membri din circumscripțiile părților interesate active în cadrul lanțului valoric al rețelelor și serviciilor inteligente. Având în vedere dimensiunea sa modestă preconizată și impactul asupra entităților sale constitutive care sunt întreprinderi mici și mijlocii, nu este sustenabil ca asociația să contribuie, mai ales în primii ani de la instituire, cu 50 % din costurile administrative ale întreprinderii comune „Rețele și servicii inteligente” pe întreaga durată a acesteia. În plus, criza provocată de pandemia de COVID-19 și efectele acesteia asupra economiei au creat provocări pentru actorii economici europeni, inclusiv pentru cei din domeniul TIC. Prin urmare, este necesar să se asigure faptul că partenerii privați ai întreprinderii comune sunt în măsură să își îndeplinească angajamentele și că, în timp, condițiile rămân atractive și stimulează aderarea de noi parteneri la asociație. Procentajul minim al contribuției financiare anuale la costurile administrative din partea membrilor, alții decât Uniunea, ar trebui să fie, prin urmare, de 20 % din costurile administrative anuale totale. În special, trebuie ca entitățile constitutive care sunt întreprinderi mici și mijlocii să poată contribui cu sume mai reduse decât întreprinderile mai mari. Membrii întreprinderii comune, alții decât Uniunea, trebuie să depună eforturi pentru a mări numărul de entități constitutive sau afiliate, astfel încât să își maximizeze contribuția de 50 % din costurile administrative ale întreprinderii comune pe întreaga durată a acesteia.

(82)Este necesar ca noua întreprindere comună SESAR 3 să poată dezvolta și valida contribuțiile tehnice, sprijinind Comisia în activitățile de reglementare în domeniul ATM, de exemplu prin pregătirea întregii documentații tehnice pentru proiectele comune create în temeiul Regulamentului privind Cerul unic european, prin realizarea de studii tehnice sau prin sprijinirea activităților de standardizare. Ea trebuie, de asemenea, să asigure gestionarea Planului general european pentru ATM, aprobat prin Decizia 2009/320/CE a Consiliului, inclusiv monitorizarea, raportarea și actualizarea acestuia. În plus, Comisia ar trebui să aibă un număr de voturi proporțional cu contribuția Uniunii la buget și egal cu cel puțin 25 % din voturi. Această structură asigură menținerea de către Comisie a unei capacități solide de a ghida, dintr-o perspectivă de politică, activitatea desfășurată de întreprinderea comună în legătură cu aceste sarcini prin intermediul mecanismelor de supraveghere consolidate, instituite pentru astfel de organisme.

3.„membru asociat” înseamnă orice entitate juridică stabilită într-un stat membru ori într-o țară asociată la programul Orizont Europa sau orice organizație internațională care aderă la o întreprindere comună prin semnarea unei scrisori de angajament în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) și sub rezerva unei aprobări în conformitate cu articolul respectiv;

Prezentul regulament instituie nouă întreprinderi comune, în sensul articolului 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru punerea în aplicare a parteneriatelor europene instituționalizate definite la [articolul 2 alineatul (3)] și menționate la [articolul 8 alineatul (1) litera (c)] din Regulamentul privind programul Orizont Europa. Prezentul regulament stabilește obiectivele și sarcinile, componența, organizarea și alte norme de funcționare ale acestor întreprinderi comune.

9.„activitate suplimentară” înseamnă o activitate care nu este prevăzută în partea principală a programului de lucru și care nu primește sprijin financiar din partea întreprinderii comune, dar care contribuie la obiectivele acesteia și este direct legată de preluarea pe piață a rezultatelor proiectelor desfășurate în cadrul întreprinderii comune respective sau al inițiativelor precedente ale acesteia sau care are o valoare adăugată europeană semnificativă;

(k)pun la dispoziția Comisiei sprijinul tehnic, științific și administrativ de care aceasta are nevoie pentru a-și îndeplini sarcinile cu scopul de a asigura funcționarea și dezvoltarea corespunzătoare, în Uniune, a domeniilor specifice abordate de fiecare întreprindere comună;

(a)acordă sprijin financiar, în principal sub formă de granturi, pentru acțiunile indirecte de cercetare și inovare, selectate în urma unor cereri de propuneri deschise și competitive, dacă nu se prevede altfel în programul lor de lucru;

3.Executarea fondurilor suplimentare ale Uniunii care completează contribuția menționată la alineatul (2) poate fi încredințată întreprinderilor comune în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (c) punctul (iv) și cu articolul 154 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046.

2.Contribuția Uniunii se plătește din creditele înscrise în bugetul general al Uniunii care sunt alocate programului specific de punere în aplicare a programului-cadru Orizont Europa, instituit prin Decizia XXX/XXXX/UE a Consiliului, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (c) punctul (iv) și cu articolul 154 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 în cazul organismelor menționate la articolul 71 din regulamentul respectiv.

8.Dacă este cazul și sub rezerva articolului 15 alineatul (2), consiliul de conducere decide cu privire la redistribuirea drepturilor de vot în cadrul consiliului de conducere.

2.Dacă nu se prevede altfel în partea a doua, membrii privați raportează consiliului lor de conducere respectiv, până la data de 31 martie a fiecărui an, valoarea contribuțiilor menționate la alineatul (1) litera (b) pe care le-au efectuat în fiecare dintre exercițiile financiare anterioare. În scopul evaluării acestor contribuții, costurile se determină în conformitate cu practicile uzuale de contabilitate analitică ale entităților respective, cu standardele contabile aplicabile în țara în care este stabilită fiecare entitate și cu Standardele Internaționale de Contabilitate și Standardele Internaționale de Raportare Financiară aplicabile. Costurile trebuie să fie certificate de un auditor extern independent desemnat de entitatea în cauză. În caz de incertitudine în ceea ce privește certificare, metoda de evaluare poate fi verificată de întreprinderea comună în cauză. În cazuri specificate în mod corespunzător, consiliul de conducere poate autoriza utilizarea sumelor forfetare sau a costurilor unitare pentru evaluarea contribuțiilor.

Articolul 12

Sinergii și eficiențe ale funcțiilor biroului administrativ comun

1.Întreprinderile comune încheie, în termen de un an de la adoptarea prezentului regulament, acorduri privind nivelul serviciilor pentru funcțiile biroului administrativ comun, cu excepția cazului în care se prevede altfel în partea a doua și sub rezerva necesității de a garanta un nivel echivalent de protecție a intereselor financiare ale Uniunii atunci când se încredințează sarcini de execuție bugetară unor întreprinderi comune. Funcțiile respective includ următoarele domenii, sub rezerva confirmării viabilității și în urma examinării resurselor:

(a)sprijin în materie de resurse umane;

(b)sprijin juridic;

(c)tehnologiile informației și comunicațiilor;

(d)contabilitate (cu excepția trezoreriei);

(e)comunicare;

(f)logistică, evenimente și gestionarea sălilor de reuniune;

(g)sprijin pentru strategia de audit și antifraudă a fiecărei întreprinderi comune.

2.Funcțiile biroului administrativ comun menționate la alineatul (1) sunt asigurate de una sau mai multe întreprinderi comune selectate pentru toate celelalte întreprinderi comune. Funcțiile interconectate se păstrează în cadrul aceleiași întreprinderi comune, pentru a se asigura o structură organizațională coerentă.

3.Acordurile privind nivelul serviciilor menționate la alineatul (1) trebuie să permită transferul de credite sau recuperarea costurilor pentru furnizarea serviciilor comune între întreprinderile comune.

4.Fără a aduce atingere reafectării către alte sarcini din cadrul întreprinderii comune sau altor acorduri administrative, care nu au impact asupra contractelor de muncă, personalul afectat funcțiilor transferate către biroul administrativ comun găzduit de o altă întreprindere comună poate fi transferat în respectiva întreprindere comună. În cazul în care un membru al personalului în cauză își exprimă refuzul în scris, contractul acestuia poate fi reziliat de întreprinderea comună în condițiile menționate la articolul 47 din Regimul aplicabil celorlalți agenți.

5.Personalul menționat la alineatul (4) care este transferat în întreprinderea comună care găzduiește biroul administrativ comun păstrează același tip de contract, aceeași grupă de funcții și același grad, considerându-se că și-a îndeplinit întregul serviciu în cadrul întreprinderii comune respective.

Articolul 13

Organismele întreprinderilor comune

1.Fiecare întreprindere comună are un consiliu de conducere și un director executiv.

2.O întreprindere comună poate avea, de asemenea, un organ consultativ științific, un grup de reprezentanți ai statelor și un grup al părților interesate, precum și orice alt fel organism, în conformitate cu dispozițiile din partea a doua.

3.La îndeplinirea sarcinilor sale, fiecare organism al întreprinderilor comune urmărește numai obiectivele stabilite în prezentul regulament și acționează exclusiv în sfera activităților întreprinderii comune în scopul cărora a fost instituit.

4.Fără a aduce atingere alineatului (3), organismele a două sau mai multe întreprinderi comune pot decide să instituie o cooperare structurată, inclusiv prin reuniuni periodice sau comitete mixte.