Prezentul raport are un rol dublu. În primul rând, acesta evaluează punerea în aplicare a celor patru SMR în acest context economic încurajator care este posibil să fi ajutat țările să își îmbunătățească abordarea pe termen lung cu privire la cooperarea strategică. În al doilea rând, raportul analizează posibila dezvoltare a SMR având în vedere proiectele de regulamente pentru perioada de după 2020.

Bulgaria, care a deținut președinția EUSDR pe parcursul întregului an 2018, a adoptat o abordare proactivă în ceea ce privește cooperarea în cadrul strategiei, alocând responsabilitățile pentru EUSDR și pentru fondurile ESI aceluiași minister.

Programul Interact continuă să promoveze conceptul macroregional, prin crearea sau consolidarea rețelelor între promotorii principali ai strategiilor (de exemplu, în domeniul guvernanței, al transporturilor, al mediului sau al schimbărilor climatice) și prin dezvoltarea de metode și instrumente de cooperare pentru includerea SMR în fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI). În plus, împreună cu programul Interact, Comisia a creat o platformă pentru facilitarea schimbului de experiențe privind punerea în aplicare a SMR și includerea acestora în fondurile ESI.

Participarea țărilor din afara UE la EUSDR, EUSAIR și EUSALP are loc în condiții de egalitate cu statele membre ale UE. De exemplu, începând din 1 iunie 2018, Muntenegru deține președinția rotativă a EUSAIR.

Autoritățile slovene, împreună cu Comisia, au utilizat „săptămâna macroregională”, organizată în fiecare an în această țară, pentru a crea un forum unic pentru toate SMR cu privire la media și la comunicare, punând accentul în special pe conținutul comun, pe procesul participativ și pe instrumentele inovatoare.

Acestea constau în sisteme de monitorizare teritorială, adaptate pentru fiecare dintre cele patru macroregiuni, care monitorizează situația în ceea ce privește dezvoltarea regională utilizând indicatori teritoriali definiți în prealabil. Sistemul de monitorizare are rolul de a reflecta gradul de realizare a obiectivelor de politică. Acesta va contribui la o mai bună înțelegere a structurilor teritoriale și a tendințelor în cadrul macroregiunii.

Mediul și schimbările climatice

Conservarea resurselor de mediu este un beneficiu public comun și o prioritate a tuturor SMR. În acest sens, SMR reprezintă instrumente importante pentru abordarea diverselor chestiuni (de exemplu, poluarea, protecția împotriva inundațiilor, schimbările climatice și biodiversitatea) și sprijină punerea în aplicare a legislației UE relevante.

În timp ce Comisia a adoptat prima strategie de până acum la nivel european privind materialele plastice în ianuarie 2018, activități semnificative pentru combaterea deșeurilor marine din plastic au fost deja desfășurate în cadrul EUSBSR (de exemplu, proiectul BLASTIC). Concluziile desprinse în urma reuniunii ministeriale HELCOM din martie 2018 recunosc faptul că proiectele de interes comun derulate în cadrul EUSBSR au contribuit la punerea în aplicare a planului de acțiune pentru Marea Baltică.

„Declarația ministerială de la Ioannina” din mai 2017 subliniază cât de importantă este economia albastră pentru dezvoltarea durabilă în regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice, inclusiv pentru combaterea poluării marine.

În cadrul unei declarații comune a statelor și regiunilor alpine privind infrastructura ecologică alpină (octombrie 2017) s-a precizat că urmează să fie luate o serie de măsuri specifice pentru a face din regiunea alpină un model în ceea ce privește infrastructura verde.

Declarația comună a miniștrilor responsabili pentru EUSDR, adoptată în octombrie 2017, subliniază importanța mobilității ecologice și conectate și a soluțiilor energetice ecologice pentru dezvoltarea în continuare a regiunii Dunării. Primul plan integrat pentru gestionarea bazinului hidrografic al râului Tisa este în curs de elaborare prin proiectul JOINTISZA și a fost lansat un mecanism de protecție civilă pentru combaterea poluării pe râul Tisa cauzată de mina de sare Solotvyno, din Ucraina.

Cercetarea/inovarea și dezvoltare economică

Îmbunătățirea prosperității economice a macroregiunilor este, de asemenea, un obiectiv central al tuturor celor patru SMR.

În cadrul EUSBSR, a fost creată o rețea de autorități de management pentru fondurile europene de dezvoltare regională, pentru a elabora propuneri de colaborare transnațională în vederea sprijinirii regiunilor în legătură cu punerea în aplicare a strategiilor de specializare inteligentă axate pe tehnologii ecologice. Două proiecte-pilot vor fi derulate în cadrul inițiativei „Cleaner Growth” (Pentru o creștere mai ecologică): „Jointly Entering New Markets” și „Commercialising Forest-Based Protein – Verification and Improvement of Protein Quality”.

Platforma „Baltic Sea Pharma” reprezintă, de asemenea, o platformă de cooperare regională pentru reducerea reziduurilor farmaceutice în Marea Baltică. Pe baza unui grup de proiecte transnaționale (de exemplu, tratarea avansată a apelor uzate, gestionarea deșeurilor și criteriile de achiziții publice), platforma va contribui la elaborarea unor politici regionale și europene în legătură cu problema prezenței produselor farmaceutice în mediu.

În regiunea Dunării, un centru pentru punerea în aplicare a sistemului dual de formare profesională în industria construcțiilor, bazat pe un parteneriat public-privat, a fost înființat la Chișinău (Moldova). Platforma pentru strategiile de specializare inteligentă sprijină elaborarea de strategii de inovare în cadrul unui proiect-pilot în care sunt incluse Serbia, Muntenegru, Moldova și Ucraina.

Pentru EUSAIR, anul turismului UE-China și anul european al patrimoniului cultural 2018 contribuie la dezvoltarea unui turism sustenabil. Programul Interreg pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (ADRION) sprijină proiectul „ADRION 5 senses” al cărui obiectiv este crearea unei mărci comune, cu aceeași denumire, pentru regiune și promovarea acesteia pe piețele lumii.

În cadrul EUSALP, au fost lansate proiecte precum „CirculAlps” (promovând inovarea, durabilitatea și economia circulară în cadrul lanțurilor valorice forestiere din întreaga regiune alpină) sau AlpLinkBioECO (conectând lanțurile valorice ale bioindustriei la nivelul întregii regiuni alpine).

Conectivitatea

În cadrul tuturor SMR au fost puse în aplicare activități interesante în materie de conectivitate.

În cadrul EUSBSR, proiectul „Baltic Link” contribuie la punerea în aplicare a autostrăzilor maritime din cadrul TEN-T și a fost sprijinit de programul TEN-T și de Fondul polonez de coeziune. Acesta a abordat o discontinuitate existentă în legătură cu transportul de mărfuri între Suedia și Polonia și nu numai.

În cadrul EUSDR, prin proiectul FAIRway, au fost puse în circulație noi nave hidrografice. În special, au fost demarate activități de dragare în secțiunea Dunării care formează frontiera dintre Bulgaria și România. Pentru prima dată a fost efectuată o prezentare generală a proiectelor strategice pe termen scurt cu privire la transportul terestru în regiunea Dunării, cu sprijinul Băncii Europene de Investiții.

Rețelele eficiente și durabile de transport și de energie reprezintă o condiție preliminară pentru dezvoltarea economică și socială a macroregiunii adriatico-ionice. În cadrul EUSAIR, a fost elaborată o listă inițială de proiecte referitoare la rețelele de transport și de energie cu valoare adăugată macroregională distinctă.

În cadrul EUSALP, a fost elaborat un proiect privind strategiile de logistică pentru stimularea transferului modal de la transportul de mărfuri terestru la cel feroviar, prin optimizarea proceselor de logistică (Alpine Spider).

3. Provocări