RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 16.7.2008 
SEC(2008) 2111 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
care înso țește  
 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
 
privind Consumul și producția durabile” 
 
și „Către o politic ă industrial ă durabilă” 
Plan de ac țiune 
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
{COM(2008)397 final} 
{SEC(2008) 2110} 
 
RO 2   RO REZUMAT 
Acesta raport de evalua re a impactului înso țește Propunerea de Comunicare privind  Planul de 
acțiune privind consumul și producția durabile și politica industrial ă durabilă. Acest plan de 
acțiune este elementul princi pal al unui pachet de m ăsuri care vor include, de asemenea, 
propuneri legislative concrete. Prezenta evaluare a impactului se concentreaz ă pe o propunere 
pentru un pachet in tegrat extins de m ăsuri care ar putea îmbun ătăți performan ța de mediu a 
Uniunii Europene prin promovarea produc ției și consumului de produse cu performan țe 
ecologice mai bune. 
Evaluarea impactului identific ă mai multe disfunc ționalități ale pie ței pe care politicile 
comunitare le abordeaz ă deja sau unde ar putea fi nevoie de un anumit tip de interven ție 
publică: 
• Externalit ățile de mediu care rezult ă din prețurile care nu reflect ă impactul negativ 
asupra mediului al produc ției sau al consumului de produse, 
• Asimetriile în materie de informare datorate costurilor mari ale tranzac ției pentru 
consumatori în vederea ob ținerii de informa ții relevante privind caracteristicile 
produsului care influen țează performan ța ecologic ă, 
• Raționalitatea limitat ă în sensul c ă nici măcar consumatorii bine informa ți nu 
acționează rațional întotdeauna pentru a adopt a o viziune pe termen lung în 
momentul în care iau decizia de cump ărare, 
• Problemele „principal – agent” ca rezultat al decalajului m ăsurilor de stimulare 
între actorii economici, 
• Precum și efectele negative ale acestor disfunc ționalități ale pieței asupra inov ării. 
În plus, exist ă ceea ce ar putea fi descris drept disfunc ționalități de reglementare ca, de 
exemplu, ac țiunile anumitor state membre în domeniul achizi țiilor sau al m ăsurilor de 
stimulare care pot fragmenta pia ța internă a produselor. 
Deși există deja politici privind emisiile de gaze cu efect de ser ă, calitatea aerului și a apei, 
deșeurile, politica privi nd produsele, eficien ța energetic ă etc. care abordeaz ă aceste 
disfuncționalități ale pieței, rămân mai multe probleme de rezolvat. Analizele arat ă că anumite 
externalit ăți de mediu ar putea fi evitate f ără costuri suplimentare. Totu și, mai important este 
faptul că există dovezi c ă asimetriile în materie de informare nu sunt abordate în mod 
satisfăcător de instrumentele actuale și chiar atunci când sunt, exist ă dovezi care atest ă că, 
fără actualizarea informa ției de pe etichete (cum ar fi eticheta privind eficien ța energetic ă) 
acestea își pierd valoarea informa țională și, prin urmare, utilitatea în timp. În plus, exist ă 
dovezi care sugereaz ă că și în condi țiile în care consumatorii de țin toate informa țiile necesare 
pentru a lua o decizie de cump ărare pe baza interesului lor personal și social, ace știa nu 
acționează astfel, din cauza comportamentului lipsit de perspectiv ă. Problemele „principal-
agent” se men țin în sectorul locuin țelor și politicile existente referitoare la performan țele 
energetice ale cl ădirilor nu le pot reduce în  mod semnificativ în viitorul apropiat. Datorit ă 
menținerii disfunc ționalităților pieței, măsurile de stimulare a inov ării nu sunt optime din 
punct de vedere social.  
În plus, exist ă o mulțime de criterii na ționale divergente în ceea ce prive ște normele și 
măsurile de stimulare ale achizi țiilor publice ecologice. Acest fapt determin ă o fragmentare a 
pieței interne care ar trebui evitat ă. În concluzie, politicile actuale nu sunt suficient de aliniate 
 
RO 3   RO și conectate între ele pentru a realiza sinergii, din contr ă, trimit semnale contradictorii și 
prezintă lacune care conduc la un cadr u fragmentat de reglementare și nu la un cadru coerent.  
Obiectivul general al planului de ac țiune este de a face mai eficient ă politica UE în domeniul 
produselor, contribuind prin aceasta la scopurile Strategiei de la Lisabona și la cele ale 
Strategiei de d ezvoltare durabil ă a UE, revizuit ă.  
Mai exact: de a cre ște în mod dinamic cota de pia ță a produselor care au performan țe 
ecologice mai bune; de a ofer i consumatorilor informa ții relevante privind performan ța 
produselor; de a contribui la rezolvarea prob lemelor rezultate din decalajul dintre m ăsurile de 
stimulare f ără a aduce atingere normelor Tratatului, în special norm ele privind ajutoarele de 
stat și de a reduce posibilitat ea unor rezultate sub a șteptări drept consecin ță a 
comportamentului consumatorilor dictat de o vizi une pe termen scurt; de a evita fragmentarea 
măsurilor de stimulare și a stimulentelor; de a elimina obstacolele din calea comer țului în 
vederea asigur ării faptului c ă industriile de mediu pot beneficia de avantajele pie ței interne; și 
de a maximiza contribu ția de mediu a standardelor UE la nivel interna țional, asigurând în 
același timp că se vor lua m ăsuri, dacă este necesar, pentru a remedia eventualele repercusiuni 
pe termen scurt asupra pozi ției concuren țiale a industriei UE. 
Trei opțiuni au fost luate în considerare în vederea atingerii acestor obiective: absen ța 
acțiunilor suplimentare sau scenariul de baz ă (nicio schimbare a politicilor actuale) și două 
pachete alternative de m ăsuri.  
Opțiunea care nu prevede nicio ac țiune suplimentar ă ar implica faptul c ă disfuncționalitățile 
identificate ale pie ței și de reglementare nu ar fi remediate.   
Primul pachet alternativ se concentreaz ă în principal pe cre șterea rolului sistemului voluntar 
de etichetare ecologic ă și pe conectarea acestuia cu  alte politici. Aceast ă opțiune ar promova o 
combinație de instrumente care ar consolida ac țiunile voluntare (eticheta ecologic ă, metoda 
deschisă de coordonare pentru utilizarea m ăsurilor de stimulare, f ără a aduce atingere 
normelor Tratatului, în special normele privind aj utoarele de stat), ar promova sistemul de 
management de mediu și audit, achizi țiile publice ecologice și ar identifica obstacolele cu care 
se confrunt ă industriile ecologice pe pia ța internă (examen al competitivit ății). Diferitele 
disfuncționalități ale pieței și disfuncționalitățile de reglementare ar fi remediate în principal 
prin furnizarea de informa ții și dezvoltarea m ăsurilor de stimulare voluntare. Coordonarea 
politicilor în vigoare s-ar înscrie în cadrul actual.  
Al doilea pachet alternativ const ă într-un set de m ăsuri axate pe un pachet integrat extins. 
Această opțiune ar integra un set de instrumente pe ntru a extinde domeniul de aplicare al 
acțiunilor obligatorii (Directiva privind proiectarea ecologic ă aplicabil ă produselor 
consumatoare de energie, Directiva priv ind etichetarea în materie de eficien ță energetic ă, 
inclusiv nivelul obligatoriu al performan ței produselor pentru achizi țiile publice) și le-ar 
conecta cu ac țiunile voluntare (eticheta ecologic ă, achizițiile publice ecologice, sistemul de 
management de mediu și audit). Utilizarea m ăsurilor de stimulare de c ătre statele membre ar 
fi armonizat ă în continuare f ără a aduce atingere normelor Trat atului, în special normelor 
privind ajutoarele de stat și ar fi identificate obstaco lele cu care se confrunt ă industriile 
ecologice (examen al competitivit ății). Diferen ța în raport cu cea de-a doua op țiune este c ă 
această opțiune acord ă mai mult ă importan ță cerințelor obligatorii.  
Analiza impactului fiec ărei opțiuni prezint ă o evaluare calitativ ă a efectelor pozitive și 
negative. Aceasta indic ă în ce măsură fiecare op țiune poate elimina disfunc ționalitățile pieței 
și disfunc ționalitățile de reglementare stabilite în definirea problemei și determin ă 
dezavantajele și costurile eventuale. O estimare cantitativ ă a efectelor asupra pre țurilor 
produselor, utilizarea resurselor , costurile ciclului de via ță și emisiile de CO2 este furnizat ă 
 
RO 4   RO pentru un num ăr de categorii de produse pentru care exist ă date disponibile. Analiza este pur 
orientativ ă, o evaluare cantitativ ă completă ar presupune o cantitate mare de date detaliate 
care nu este disponibil ă la momentul actual, precum și o modelare complex ă care ar dep ăși 
domeniul de aplicare al propor ționalității pentru aceast ă evaluare a impactului.  
Având în vedere faptul c ă planul de ac țiune nu reprezint ă o propunere legislativ ă concretă și 
că efectele detaliate ale oric ărei măsuri care poate fi adoptat ă ulterior vor fi analizate într-o 
evaluare a impactului separat ă, nivelul de analiz ă este considerat propor țional. Vor fi 
efectuate evalu ări ale impactului indivi duale pentru fiecare m ăsură prevăzută și vor fi 
furnizate analize mai detaliate pentru acestea.  
Concluzia în cazul acestei evalu ări a impactului este c ă se prefer ă cel de-al doilea pachet de 
măsuri, care prevede un pachet integrat extins ba zat pe directiva privi nd proiectarea ecologic ă 
și un criteriu mai armo nizat pentru achizi țiile publice și măsurile de stimulare de pe întreg 
teritoriul Uniunii Europene. Aceast ă opțiune ar permite consolidarea substan țială a utilizării 
eficiente a resurselor și ar reduce externalit ățile de mediu. 
Planul de ac țiune va fi monitorizat constant pentru a adapta ac țiunile și pentru a optimiza 
efectele în raport cu costurile.