C 288/15

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2021/C 288/05)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Vänerlöjrom”

Nr. UE: PDO-SE-02412 – 6 martie 2018

(X) DOP ( ) IGP

1. Denumirea

„Vänerlöjrom”

2. Statul membru sau țara terță

Suedia

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1 Tip de produs

1.7. Pești, moluște și crustacee proaspete și produse derivate

3.2 Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Vänerlöjrom” este un produs natural, obținut doar din icre de păstrăv argintiu (Coregonus albula) și sare (NaCl). Produsul „Vänerlöjrom” se comercializează proaspăt, congelat sau decongelat. „Vänerlöjrom” își păstrează aceleași caracteristici, indiferent de forma în care este comercializat.

Produsul „Vänerlöjrom” prezintă următoarele caracteristici:

Aspect: luciu natural, strălucire asemănătoare cu cea a pietrișului. Trebuie să fie vizibile boabele întregi ale icrelor.

Consistență: Produsul „Vänerlöjrom” este caracterizat de boabe întregi care pocnesc într-un mod distinctiv atunci când sunt apăsate pe cerul gurii la degustare.

Dimensiune: dimensiunea boabelor variază de la 0,8 mm la 2,0 mm, în funcție de momentul din sezonul de pescuit și de porțiunea lacului Vänern în care a fost capturat păstrăvul argintiu.

Culoare: limpede și lucioasă, care variază de la portocaliu-deschis la un portocaliu oarecum mai închis de-a lungul sezonului de pescuit (de la S1060-Y30R la 080-Y40R în Sistemul de culori naturale – „Natural Colour System”).

Conținut de sare: 4,0-4,5 % NaCl

Conținut de umiditate: trebuie să fie suficient de scăzut încât „Vänerlöjrom” să nu cadă dintr-o linguriță înclinată. De asemenea, icrele trebuie să își păstreze forma atunci când sunt așezate pe o suprafață plană.

Aromă: gust fin și pur de somon și „umami”, cantitate moderată de sare. Aroma se intensifică atunci când boabele mici sunt strivite în gură.

3.3 Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Păstrăvul argintiu se hrănește în mod exclusiv cu plancton [Bythothrepes cederstroemi, Daphnia (sp), Bosmina (sp), Eurytemora (sp), Heterocope (sp) și Diaptomus (sp)] care se găsește în mod natural în apa dulce a lacului Vänern.

Materii prime:

Icrele de păstrăv argintiu (Coregonus albula) capturat în lacul Vänern constituie materia primă pentru producția de „Vänerlöjrom”.

Alte ingrediente: Sare neiodată (NaCl)

3.4 Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

„Vänerlöjrom” se produce din icre de păstrăv argintiu (Coregonus albula) capturat în lacul Vänern. Toate etapele procesului de producție, de la pescuit la prepararea produsului „Vänerlöjrom” (extragerea, baterea, spălarea preliminară, strecurarea, curățarea minuțioasă, uscarea și sărarea) trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată descrisă la punctul 4.

3.5 Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6 Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pe lângă normele generale privind etichetarea, toți producătorii de „Vänerlöjrom” trebuie să includă logoul de mai jos pe eticheta produsului.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de producție a „Vänerlöjrom” este alcătuită din lacul Vänern și parohiile din împrejurimi:

Väse și Östra Fågelvik din districtul Väse;

Ölme și Varnum din districtul Ölme;

Visnum și Visnums Kil din districtul Visnum;

Parohiile rurale și urbane din Karlstad și Hammarö din districtul Karlstad.

Segerstad, Grums și Ed din districtul Grums:

Millesvik, Eskilsäter, Ölserud, Botilsäter, By, Bro, Södra Ny și Tveta din districtul Näs

(toate parohiile menționate mai sus se află în comitatul Värmland).

Leksberg, Björsäter, Torsö, Hassle, Berga, Lyrestad, Amnehärad și orașul Mariestad din districtul Vadsbro;

Källby, Skeby, Husaby și Sävare din districtul Kinnefjärding;

Medelplana, Västerplana, Österplana și Forshem din districtul Kinne;

Tådene, Norra Kedum, Örslösa, Söne, Rackeby, Skalunda, Sunnersberg, Gösslunda, Strö, Otterstad și orașul Lidköping din districtul Kålland;

Flo, Ås, Sal, Västernäs, Tun, Karaby și Frie din districtul Åse;

Västra Tunhem, Vassända-Naglum și orașul Vänersborg din districtul Väne;

Bolstad, Grinstad, Gestad și Frändefors din districtul Sundal;

Skållerud, Holm și Järn din districtul Nordal;

Parohiile rurale și urbane din Åmål, Tössö med Tydie și Danisco din districtul Tössbo;

(toate parohiile menționate mai sus se află în comitatul Västra Götaland).

5. Legătura cu aria geografică

Detalii specifice privind aria geografică

Lacul Vänern este cel mai mare lac din Suedia și al treilea lac ca dimensiune din Europa. Se află în sud-vestul Suediei și are o suprafață de aproximativ 5 650 km2. Adâncimea medie este de 27 de metri, iar adâncimea maximă este de 106 metri. Datorită dimensiunii sale, lacul Vänern poate fi comparat cu o mare interioară, cu un arhipelag întins care cuprinde mai mult de 12 000 de insule. În ciuda existenței acestui arhipelag întins, lacul este, în principal, pelagic.

În centrul lacului Vänern, arhipelagul Lurö din partea de nord se întinde spre arhipelagul Kålland din partea de sud. Aceste două arhipelaguri împart, mai mult sau mai puțin, lacul în două mari bazine, cel din sud-vest fiind cunoscut sub denumirea de lacul Dalbo, iar cel din nord-est fiind cunoscut sub denumirea de lacul Värmland. Lacul Dalbo este mai îngust și are un volum mai mic de apă decât lacul Värmland. Prin urmare, cele două bazine au cicluri de temperaturi anuale oarecum diferite.

Lacul Vänern s-a format cu aproximativ 10 000 de ani în urmă, când s-a separat treptat de masa de apă care a devenit Marea Baltică prin ridicarea tectonică de după ultima eră glaciară. În prezent, nivelul mediu al apelor lacului este de 44,3 metri peste nivelul mării. Datorită izolării sale de Marea Baltică, lacul Vänern adăpostește crustacee care sunt relicve glaciare.

Lacul are o zonă largă de captare a apei, care se întinde până în Norvegia. Râul Klarälven, cu un bazin de 11 847,6 km2 și cu un debit mediu de 162,5 m3/s (debitul maxim al apei este de 690 m3/s), formează afluentul principal.

Precipitațiile medii anuale sunt de aproximativ 600 mm pentru lacul Vänern și de aproximativ 1 000 mm în aria situată de-a lungul frontierei cu Norvegia în vest și în nord-vest. În timpul iernii, precipitațiile sunt, în principal, sub formă de zăpadă. Stratul de zăpadă poate fi semnificativ (60-65 cm), mai ales în porțiunile din nord-vestul zonei de captare a apei. De obicei, zăpada se menține în luna aprilie și contribuie la viiturile puternice de primăvară a numeroase râuri care se varsă în lacul Vänern.

Porțiunea de pe teritoriul Suediei a zonei de captare a apei cuprinde aproximativ 10 % din teritoriul țării și constă, în principal, în teren împădurit, ceea ce înseamnă că o cantitate de materie organică ajunge în lac [nivelul total de materie organică din lacul Vänern (TOC) este de aproximativ 5-6 mg/l]. Temperatura apei de suprafață este de aproximativ -5-0 °C între lunile decembrie și februarie și de aproximativ 10-16 °C între lunile mai și septembrie. Atunci când s-a format lacul Vänern, păstrăvul argintiu din acest lac a fost separat de rudele sale din Marea Baltică. Prin urmare, acesta este, în prezent, diferit din punct de vedere genetic de alte tipuri de păstrăv argintiu și este adaptat la condițiile naturale din lacul Vänern.

Păstrăvul argintiu din lacul Vänern este o specie de pește pelagic care trăiește în bancuri mari, care migrează între lacurile Dalbo și Värmland, în funcție de factori precum temperatura apei și curenții subacvatici. Acesta rămâne în principal în apa mai rece de sub termoclină.

Păstrăvul argintiu din lacul Vänern este des întâlnit și constituie aproximativ 30 % din biomasa apelor deschise. Acesta ajunge la maturitate la vârsta de aproximativ un an. Ciclul său de reproducere este influențat de climă. Ploile abundente din perioada iernii, împreună cu viiturile puternice de primăvară și cu un flux consistent de materie organică, contribuie la asigurarea unui nivel mai mare de plancton, care este sursa principală de hrană a păstrăvului argintiu.

Descrierea factorilor umani

„Vänerlöjrom” se produce din icre de păstrăv argintiu (Coregonus albula) capturat în lacul Vänern.

Caracteristicile produsului „Vänerlöjrom” sunt rezultatul măiestriei și al experienței persoanelor implicate în pescuitul păstrăvului argintiu ajuns la maturitate și cu icre din lacul Vänern și în procesul ulterior de preparare.

Calitatea produsului „Vänerlöjrom” depinde în principal de etapa din perioada de reproducere a păstrăvului argintiu în care este pescuit. Păstrăvul argintiu din lacul Vänern se reproduce între lunile octombrie și decembrie. Această perioadă de reproducere precisă este influențată de temperatura apei, ceea ce înseamnă că momentul depunerii icrelor variază în diferitele porțiuni ale lacului Vänern. În timpul perioadei de reproducere, păstrăvii argintii preferă zonele în care apele de fund sunt împinse spre suprafață de curenți și de topografia fundului lacului. În perioada respectivă, bancurile se găsesc, în principal, la o adâncime de 10-20 de metri. În ciuda existenței instrumentelor moderne, cunoștințele pescarilor cu privire la comportamentul păstrăvului argintiu în funcție de curenți, de topografia fundului râului, de vreme și de direcția vântului sunt esențiale pentru capturarea peștilor cu icre în etapa potrivită a perioadei de reproducere, în vederea garantării faptului că materia primă, și anume icrele, este de cea mai înaltă calitate.

Păstrăvul argintiu este capturat în mod exclusiv prin folosirea năvoadelor cu o dimensiune a ochiului de plasă de cel puțin 16,5 mm. Fiecare pescar poate folosi maximum 1 400 de metri de plasă pe operațiune de pescuit. Pescuitul păstrăvului argintiu este reglementat și se desfășoară în timpul sezonului de reproducere a acestuia, la sfârșitul toamnei. Perioada de pescuit este stabilită de Agenția suedeză pentru gestionarea maritimă și a apelor (HaV).

Ulterior, trebuie să se mențină calitatea materiei prime în timpul procesului de preparare, pentru a se garanta faptul că produsul „Vänerlöjrom” prezintă caracteristicile sale specifice. Prepararea se efectuează manual, iar procesul trebuie să se desfășoare rapid. Prepararea produsului „Vänerlöjrom” începe de îndată ce captura este debarcată. Deoarece este necesar ca procesul de preparare să se desfășoare rapid pentru a se menține calitatea icrelor, produsul se prepară în vecinătatea directă a lacului (la nu mai mult de 5 km de linia de plutire, la niveluri normale ale apei).

Pentru prepararea produsului „Vänerlöjrom”, icrele se extrag manual din pește și sunt curățate ulterior de sânge, de membrane și de boabe care nu pot fi utilizate, prin batere. Pentru o femelă matură din specia păstrăv argintiu, icrele pot reprezenta 5-10 % din greutatea corporală (aproximativ 30 de grame). Extragerea icrelor din pește este efectuată de un personal îndemânatic și cu o experiență vastă. În timpul procesului, se verifică dacă materia primă este curată și de calitate prin intermediul unei examinări vizuale.

După batere, icrele sunt spălate imediat în apă curată și rece, de trei până la cinci ori. Se înlătură eventualele impurități rămase și se colectează icrele în pânze pentru strecurat, care sunt agățate pentru a se permite scurgerea apei. Pentru a se împiedica pierderea culorii icrelor sau umflarea acestora până la spargere, intervalul de timp dintre spălarea inițială și strecurare trebuie să fie cât mai scurt posibil (aproximativ 10 minute).

După strecurare, icrele se usucă într-o încăpere de depozitare răcoroasă, la 3-6 °C, timp de aproximativ 48 de ore. Procesul de uscare le reduce greutatea cu aproximativ 8-10 %. Icrele uscate se sărează cu sare neiodată (NaCl).

Caracteristicile produsului finit sunt evaluate prin eșantionare și prin teste „în orb” în timpul sezonului de pescuit. Evaluările sunt efectuate de evaluatori independenți. Doar icrele care respectă cerințele din caietul de sarcini sunt ambalate și comercializate sub denumirea „Vänerlöjrom”.

Produsul „Vänerlöjrom” are o legătură strânsă cu zona locală. Evenimentele legate de lacul Vänern și de obținerea icrelor, inclusiv Ziua icrelor de păstrăv argintiu, atrag un număr mare de vizitatori anual.

Caracteristicile specifice ale produsului

„Vänerlöjrom” se produce din icre de păstrăv argintiu din lacul Vänern, un pește de apă dulce care este separat din punct de vedere genetic de păstrăvul argintiu din Golful Botnic de 8 000-9 000 de ani.

„Vänerlöjrom” este un produs natural, care nu conține aditivi, în afară de sarea de bucătărie (NaCl). Acest fapt îl diferențiază de majoritatea celorlalte produse de pe piață care conțin icre.

Produsul „Vänerlöjrom” își obține caracteristicile specifice din mineralele și din substanțele nutritive din apele lacului Vänern. Boabele sunt oarecum mai mici decât cele de păstrăv argintiu din Golful Botnic. Icrele au o culoare mai pală, cu o clară tentă portocalie.

Produsul „Vänerlöjrom” are o cantitate moderată de sare, care permite gustului delicat și plin al icrelor să se facă simțit.

Datorită dimensiunii mici a boabelor, produsul „Vänerlöjrom” este perceput ca fiind mai puțin „granulat”, fapt ce contribuie, împreună cu cantitatea moderată de sare și cu gustul elegant în mod natural, la o experiență gustativă plăcută.

Produsul „Vänerlöjrom” este un produs bine stors (uscat), care eliberează o cantitate mai mică de apă decât alte produse similare de pe piață.

Legătura cauzală

Lacul Vänern constituie un mediu foarte special. Acesta s-a separat de Marea Baltică cu aproximativ 10 000 de ani în urmă. De atunci, ecosistemul s-a dezvoltat fără a avea contact cu Marea Baltică, ceea ce înseamnă că stocurile de păstrăv argintiu sunt, în prezent, diferite din punct de vedere genetic de populația care trăiește în Marea Baltică. De asemenea, lacul Vänern are o populație de zooplancton format din relicve glaciare.

Apa din lacul Vänern provine din mai multe cursuri de apă mici și mari, care străbat în special terenuri morenice împădurite și mlaștini și lacuri mai bogate în humus. Deoarece lacul este relativ sărac în substanțe nutritive, apele bogate în substanțe nutritive care se adaugă în urma precipitațiilor puternice stimulează dezvoltarea planctonului, care constituie, la rândul său, o sursă de hrană pentru populația unică de păstrăv argintiu a lacului, cunoscut sub denumirea de păstrăv argintiu din lacul Vänern.

Calitatea apei din lacul Vänern și faptul că sursele de hrană reprezintă în totalitate organisme de apă dulce contribuie la caracterul special al icrelor de păstrăv argintiu din lacul Vänern. Boabele sunt oarecum mai mici decât cele de păstrăv argintiu din Golful Botnic și au, de asemenea, o culoare portocalie distinctivă.

Pentru producția de „Vänerlöjrom”, păstrăvul argintiu trebuie să fie pescuit în etapa potrivită a perioadei de reproducere, pentru a se garanta faptul că materia primă este de cea mai înaltă calitate. Din cauza dimensiunii lacului Vänern, condițiile din lac sunt afectate cu ușurință de vreme și de vânt. În perioada de reproducere a păstrăvului argintiu, în timpul toamnei, condițiile pot deveni foarte neprielnice, acesta fiind un aspect de care pescarii trebuie să țină cont. Comportamentul reproductiv al păstrăvului argintiu din lacul Vänern este afectat de temperatura apei, de curenți și de topografia fundului lacului. Pentru a captura femelele cu icre în etapa potrivită din perioada de incubație, pescarii trebuie să fie familiarizați cu comportamentul păstrăvului argintiu și să anticipeze, pe baza experienței, locul unde își va depune icrele în condițiile climatice de la momentul respectiv.

După capturarea păstrăvului argintiu cu icre, trebuie să se mențină calitatea icrelor în timpul procesului de preparare, pentru a se obține caracterul special al produsului „Vänerlöjrom”. Prepararea este efectuată manual de persoane cu o experiență vastă, cu ochiul format și cu priceperea necesară pentru producția de icre de păstrăv argintiu de o calitate înaltă și care stăpânesc tehnica specifică de extragere manuală a icrelor din pește.

Caracteristicile speciale care definesc produsul „Vänerlöjrom” se datorează în întregime condițiilor naturale din aria geografică și capacității oamenilor de a utiliza și de a gestiona materia primă obținută datorită respectivelor condiții naturale.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din regulament]

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/produktspecifikation-vanerlojrom_2020_05_11-002.pdf

(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.