Autoritățile lituaniene au întreprins mai multe măsuri de atenuare a impactului pandemiei de COVID-19 asupra entităților de presă. Pandemia a condus la o scădere a veniturilor din publicitate ale entităților de presă, două ziare locale fiind nevoite să își înceteze activitatea. Mass-media privată și-a redus numărul proiectelor de tip anchetă jurnalistică. Măsurile de sprijin specifice instituite de autoritățile lituaniene pentru mass-media au inclus acoperirea costurilor de livrare poștală, amânarea achitării costurilor pentru instalațiile și serviciile de transmisie prin radio și televiziune și asigurarea faptului că jurnaliștii pot călători în întreaga țară în perioada aplicării restricțiilor de călătorie. De asemenea, diferite departamente guvernamentale au cumpărat spațiu media pentru campaniile de informare publică cu privire la pandemia de COVID-19. Guvernul intenționează să efectueze în 2022 o examinare cuprinzătoare a politicii sale în domeniul mass-mediei. Măsurile subsecvente vor include elaborarea, până în 2023, a unui model durabil de finanțare în domeniul mass-mediei și, până în 2024, îmbunătățirea educației în domeniul mass-mediei.

Cadrul pentru accesul la informații se îmbunătățește treptat în Lituania. Conform modificărilor aduse Legii privind informarea publică, care au intrat în vigoare la 1 iulie 2021, jurnaliștii au drept de acces liber la informațiile păstrate în registrul de cadastru și în registrul întreprinderilor și organizațiilor. Unele părți interesate susțin că procedurile de acces la informații sunt în continuare destul de greoaie. Mai concret, unele organisme publice, în special municipalitățile, invocă normele privind protecția datelor pentru a restricționa în mod nejustificat accesul la informații.

Mediul de lucru în care jurnaliștii își desfășoară activitatea continuă să fie sigur. De la Raportul din 2020 privind statul de drept, nu au fost publicate noi alerte pentru Lituania pe Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor sau pe platforma Mapping Media Freedom. Programul noului guvern cuprinde angajamente în sensul consolidării cadrului pentru protecția jurnaliștilor împotriva persecuției ca urmare a criticilor aduse de aceștia.

IV.Alte probleme instituționale legate de sistemul de control și echilibru

Lituania este o republică democratică reprezentativă, cu un președinte ales în mod direct, cu Parlament unicameral(Seimas) și Curte Constituțională responsabilă pentru controlul constituționalității legislației. Parlamentul, președintele, guvernul și un grup de cel puțin 50 000 de cetățeni au drept de inițiativă legislativă. Ombudsmanul Parlamentului are atribuții cu privire la protecția și promovarea drepturilor și a libertăților omului.

Este în curs de pregătire un proiect care vizează îmbunătățirea calității procesului de legiferare. Ministerul Justiției intenționează să efectueze o analiză pentru a identifica deficiențele legate de procesul legislativ și de aplicarea legii și să formuleze recomandări metodologice, pentru ca instituțiile să îmbunătățească calitatea legislației și a procesului legislativ. Proiectul are în vedere inițiative legate de evaluarea impactului reglementării juridice, de consultarea publică favorabilă incluziunii, de evaluarea ex post a impactului legislației existente, precum și de dereglementare și debirocratizare. Aceste din urmă inițiative vor include, în special, revizuirea legislației existente și elaborarea de orientări metodologice privind revizuirile sistematice, pentru a elimina reglementările care nu mai sunt de actualitate sau sunt disproporționate, pentru a reduce sarcina administrativă și de reglementare și pentru a sistematiza dispozițiile normative și reglementările conexe.

Măsurile de urgență declarate în contextul pandemiei de COVID-19 rămân în vigoare. Deși nu a fost declarată starea de urgență, astfel cum este prevăzută de Constituție și specificată în Legea privind starea de urgență, executivul a declarat situație de urgență la nivel național, în temeiul Legii privind protecția civilă, și a introdus carantină la nivel național, în temeiul Legii privind prevenirea și controlul bolilor transmisibile la om. Declararea acestor stări este prerogativa guvernului și nu necesită autorizare din partea parlamentului. În perioadele de carantină, activitatea parlamentului nu a fost suspendată, deși anumite sesiuni au fost amânate. Începând din ianuarie 2021, modificările aduse Statutului Parlamentului permit ca ședințele să aibă loc la distanță. O plângere în instanță împotriva măsurilor de carantină, prin care s-a contestat competența executivului de a institui astfel de măsuri, a fost respinsă în primă instanță. Deși Curtea Constituțională a fost sesizată cu mai multe căi de atac împotriva măsurilor de carantină, niciuna dintre acestea nu a fost considerată admisibilă. În noiembrie 2020, cei doi Ombudsmani ai Parlamentului au prezentat un raport de evaluare a respectării drepturilor și libertăților fundamentale prin măsurile de urgență introduse în martie 2020. În cadrul acestui raport, au fost exprimate preocupări legate de măsurile de izolare forțată a persoanelor care se întorceau din străinătate, precum și de respectarea dreptului la asistență medicală la prețuri accesibile și de asigurarea celui mai înalt standard de protecție a sănătății în timpul perioadei de carantină.

Noua lege privind dezvoltarea organizațiilor neguvernamentale (ONG) a intrat în vigoare în 2020. Noua lege prevede că informațiile privind entitățile juridice care se califică drept ONG, în conformitate cu definiția prevăzută de lege, se colectează în Registrul entităților juridice și se pun la dispoziția publicului. Aceste informații vor servi ca bază pentru colectarea de date privind ONG-urile, care vor fi utilizate în procesul de elaborare a politicilor publice în cunoștință de cauză. Noua lege a creat, de asemenea, fundația ONG­urilor, care urmărește să ofere ONG-urilor sprijin instituțional durabil. Spațiul societății civile în Lituania este considerat a fi unul deschis și, deși activitatea organizațiilor societății civile a fost afectată de măsurile de urgență legate de COVID-19 și aplicate la nivel național, autoritățile lituaniene au oferit sprijin financiar, ceea ce a permis ONG-urilor să își continue activitățile. Aceasta a fost pentru prima dată când astfel de granturi au fost puse în aplicare pentru ONG-uri, deoarece, până la acel moment, astfel de măsuri erau disponibile numai pentru întreprinderi.

Sunt în curs de elaborare mai multe inițiative de îmbunătățire a educației juridice. Pentru a promova cunoașterea drepturilor constituționale, Ministerul Justiției organizează anual o campanie generală de evaluare a cunoștințelor juridice, deschisă tuturor cetățenilor fără pregătire juridică. În 2020, prin intermediul conținutului examenului s-a testat cunoașterea Constituției pe baza unor situații practice. În plus, în octombrie 2020 a fost lansat un joc de tip aplicație mobilă denumit „I know my rights” (Îmi cunosc drepturile), care vizează promovarea cunoașterii subiectelor juridice, inclusiv a activităților notarilor și executorilor judecătorești, a răspunderii penale și administrative, precum și a Constituției. De asemenea, guvernul intenționează să integreze educația juridică și cea în materie de anticorupție în programele de educație generale.

Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică*

* Lista contribuțiilor primite în contextul consultării premergătoare elaborării Raportului din 2021privind statul de drept este disponibilă pe https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Civicus (2021), Monitor tracking civic space – Lithuania (Instrumentul de monitorizare a spațiului civic – Lituania) [ CIVICUS (2021) - Tracking conditions for citizen action (Cerințe de urmărire a acțiunii civile) ].

Raportul anual al COEC din 2020. ( https://vtek.lt/wp-content/uploads/2021/03/Ataskaita_2020_internetui.pdf )

Curtea Constituțională a Lituaniei, Declarația din 16 iunie 2020 [ Declarația Curții Constituționale – Curtea Constituțională a Republicii Lituania (lrkt.lt) ]

Consiliul Barourilor Europene (2018), Recommendations on legal aid, para. III.1; Guidelines of the Committee of Ministers of the Council of Europe on the efficiency and the effectiveness of legal aid schemes in the areas of civil and administrative law (Recomandări privind asistența judiciară, punctul III.1; Orientările Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind eficiența și eficacitatea sistemelor de asistență judiciară în domeniul dreptului civil și administrativ).

Consiliul Barourilor Europene (2021), Contribution from the Council of Bars and Law Societies of Europe (CCBE) for the 2021 Rule of Law Report [Contribuția Consiliului Barourilor Europene (CCBE) la Raportul din 2021 privind statul de drept].

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recomandarea CM/Rec(2010)12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități ( https://rm.coe.int/cmrec-2010-12-on-independence-efficiency-responsibilites-of-judges/16809f007d ).

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2013), Opinion on the Draft Amendments to three Constitutional Provisions relating to the Constitutional Court, the Supreme State Prosecutor and the Judicial Council of Montenegro endorsed by the Venice Commission at its 96th Plenary Session (Aviz privind proiectul de modificări cu privire la trei dispoziții constituționale referitoare la Curtea Constituțională, la prim-procuror și la Consiliul Judiciar din Muntenegru, aprobat de Comisia de la Veneția în cadrul celei de-a 96-a sesiuni plenare) [CDL-AD(2013)028].

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2014), Opinion on the Draft Law on the Constitutional Court of Montenegro, adopted by the Venice Commission at its 100th Plenary Session (Aviz privind proiectul de lege privind Curtea Constituțională din Muntenegru, adoptat de Comisia de la Veneția în cadrul celei de-a 100-a sesiuni plenare) [CDL-AD(2014)033].