[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 11.4.2011

COM(2011) 184 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind punerea în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind statisticile în domeniul științei și al tehnologiei

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind punerea în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind statisticile în domeniul științei și al tehnologiei

SINTEZĂ

În Uniunea Europeană, statisticile oficiale în domeniul științei, al tehnologiei și inovării (statistici STI) sunt elaborate în mare măsură pe baza Deciziei nr. 1608/2003/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iulie 2003 privind producția și dezvoltarea statisticilor comunitare în domeniul științei și al tehnologiei[1]. În strânsă cooperare cu statele membre, această decizie a fost pusă în aplicare de Eurostat prin intermediul unor măsuri legislative și a colectării de date pe bază de voluntariat și prin propria producție statistică a Eurostat.

Prezentul raport evaluează punerea în aplicare a acțiunilor statistice individuale enumerate la articolul 2 din decizie. Aceste acțiuni au drept obiectiv stabilirea unui sistem de informații statistice privind știința, tehnologia și inovarea pentru a sprijini și a monitoriza politicile UE.

Regulamentele (CE) nr. 753/2004 și nr. 1450/2004 ale Comisiei de punere în aplicare a Deciziei 1608/2003/CE se referă la două colectări de date care sunt realizate în mod regulat în cadrul Sistemului Statistic European (SSE) de către autoritățile statistice ale statelor membre. Atât statisticile privind cercetarea și dezvoltarea, cât și cele privind inovarea colectate în temeiul acestor două regulamente de punere în aplicare au devenit date de referință recunoscute și citate la scară largă în contextul monitorizării politicii UE în domeniul STI.

Alături de datele privind cercetarea și dezvoltarea, regulamentul precedent descrie, de asemenea, activitatea statistică care vizează alte domenii ale statisticilor STI, cum sunt resursele umane în știință și tehnologie, industriile de înaltă tehnologie și serviciile bazate pe cunoștințe, precum și brevetele. Statisticile în aceste domenii sunt produse de Eurostat în mod direct, utilizând datele sursă și statisticile existente (din exteriorul sau din interiorul Eurostat). Acestea sunt completate prin colectarea de date pe bază de voluntariat în cadrul SSE privind carierele deținătorilor titlului de doctor.

Calitatea datelor statistice a devenit mai importantă din cauza orientării și a monitorizării politicii, în special din cauza faptului că obiectivele politice sunt fixate prin intermediul informațiilor statistice. Strategia Europa 2020, ca și predecesoarea sa, Strategia de la Lisabona, a stabilit o țintă precisă pentru intensitatea cercetării și a dezvoltării (consacrarea a 3% din PIB-ul UE pentru cercetare și dezvoltare până în 2020) și, prin urmare, este extrem de important ca măsurătorile să aibă un nivel de calitate înalt și să se mențină la acest nivel.

Adoptarea regulamentelor menționate mai sus de punere în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE a stabilizat calitatea datelor STI. Acest fenomen a fost urmat de îmbunătățiri progresive și constante, precum și de o monitorizare atentă a calității. Adoptarea și punerea în aplicare de standarde și metode internaționale și discutarea constantă a relevanței lor într-un cadru de măsurare dinamic vizează menținerea caracterului actual și a calității ridicate a statisticilor.

În cadrul activităților ulterioare de dezvoltare privind statisticile STI, vor fi luate în considerare atât prioritățile impuse de necesitățile politice, cât și dezvoltarea SSE în ansamblu. Având în vedere prioritățile deja stabilite de strategia Europa 2020 și de inițiativa sa emblematică „O Uniune a inovării”, se va căuta obținerea unui echilibru între noile lucrări și acțiuni pentru a îmbunătăți în continuare statisticile STI existente.

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind punerea în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE a Parlamentului European șia Consiliului privind statisticile în domeniul științei și al tehnologiei

1. INTRODUCERE

Prezentul raport se referă la punerea în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iulie 2003 privind producția și dezvoltarea statisticilor comunitare în domeniul științei și al tehnologiei (denumită în continuare „decizia”).

Acesta este cel de-al doilea raport pe care Comisia trebuie să îl prezinte Parlamentului European și Consiliului în temeiul articolului 5 din decizie. Primul raport a fost adoptat la 14 decembrie 2007[2].

În luna iunie 2010, Consiliul European a adoptat Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii[3]. El a confirmat, de asemenea, cele cinci obiective principale ale UE, unul dintre acestea fiind îmbunătățirea condițiilor pentru inovare și pentru cercetare și dezvoltare, în special în scopul creșterii nivelurilor investițiilor publice și private combinate în acest sector la 3% din produsul intern brut (PIB).

În plus, în comunicarea sa din 6 octombrie 2010[4], Comisia a propus un indicator care să reflecte intensitatea cercetării, dezvoltării și a inovării, precum și un tablou de bord anual al Uniunii cercetării și inovării[5], în vederea monitorizării progreselor globale în ceea ce privește performanțele în domeniul inovării.

Consiliul Competitivitate a solicitat, de asemenea, acțiuni în vederea identificării unui ansamblu limitat și coerent de indicatori care va servi drept instrument operațional în conformitate cu obiectivele și strategiile politice ale Consiliului pentru monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește realizarea deplină a Spațiului european de cercetare[6] (o „piață unică” europeană pentru cercetare și inovare, în care cercetătorii, ideile și cunoștințele circulă liber).

Raportul ia act de modul în care sistemul de informații statistice privind știința, tehnologia și inovarea a fost pus în aplicare pentru a sprijini și monitoriza politicile UE. Prima parte a raportului se concentrează asupra punerii în aplicare a măsurilor prevăzute la articolul 2 din decizie. Capitolele care urmează se referă la calitatea datelor, costuri și sarcina statistică. Ultimul capitol al raportului examinează acțiunile strategice care ar trebui să fie întreprinse în cursul anilor următori.

2. PUNEREA ÎN APLICARE A DECIZIEI

2.1 Punerea în aplicare de către Comisie

Decizia nr. 1608/2003/CE a fost pusă în aplicare de Eurostat prin intermediul unor măsuri legislative și a colectărilor de date pe bază de voluntariat în cadrul statelor membre și prin propria producție statistică a Eurostat.

Trebuie menționat îndeosebi faptul că sunt în vigoare două regulamente de punere în aplicare:

Articolul 2 alineatele (1) și (2) din decizie

• Regulamentul (CE) nr. 753/2004 al Comisiei din 22 aprilie 2004 de punere în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind statisticile în domeniul științei și al tehnologiei[7], care se concentrează în special asupra statisticilor din domeniul cercetării și al dezvoltării. Regulamentul vizează, de asemenea, statisticile privind resursele umane din domeniul științei și al tehnologiei (denumite în continuare „statistici HRST”), statisticile privind industriile de înaltă tehnologie și serviciile bazate pe cunoaștere, statisticile privind brevetele și alte statistici STI (fără a atribui, cu toate acestea, sarcini directe statelor membre).

Articolul 2 alineatul (2) (inovare) din decizie

• Regulamentul (CE) nr. 1450/2004 al Comisiei din 13 august 2004 de punere în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind producția și dezvoltarea statisticilor comunitare privind inovarea[8].

Atât statisticile din domeniul cercetării și al dezvoltării, cât și cele privind inovarea, colectate în temeiul acestor două regulamente de punere în aplicare, au devenit date de referință recunoscute și citate la scară largă în contextul monitorizării politicii UE.

Principalele realizări din diferitele domenii ale statisticilor STI au fost:

2.1.1 Statisticile din domeniul cercetării și al dezvoltării (inclusiv statisticile privind cheltuielile sau creditele acordate din bugetul de stat pentru cercetare și dezvoltare, cunoscute drept statistici CCBSCD)

Statisticile din domeniul cercetării și al dezvoltării măsoară progresele înregistrate în Europa în domeniul respectiv. Statisticile privind cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare și angajații din acest domeniu, din punctul de vedere al întreprinderii sau al instituției cu activitate în domeniul cercetării și al dezvoltării, sunt compilate în funcție de diverse dimensiuni și defalcări. Aceste statistici se bazează pe Manualul Frascati și vor fi utilizate, printre altele, pentru compilarea de indicatori de intensitate privind investițiile publice și private în domeniul cercetării și al dezvoltării pentru Strategia Europa 2020. Până în prezent, ele au fost utilizate pentru a calcula indicatorul privind intensitatea cercetării și dezvoltării stabilit în cadrul Consiliilor desfășurate la Lisabona și Barcelona.

Principalele realizări:

• creșterea volumului de producție și a calității datelor și armonizarea chestionarului de colectare de date și a seriilor cronologice în colaborare cu OCDE;

• acord convenit cu privire la tratarea „cercetării și dezvoltării finanțate din străinătate”;

• inițierea măsurării cercetării coordonate la nivel transnațional în Europa (CCBSCD și actorii din domeniul cercetării și al dezvoltării publice transnaționale)

• îmbunătățirea calității și a armonizării datelor prin intermediul rapoartelor de calitate stabilite și prin inițierea de acțiuni de ameliorare cu privire la această bază de raportare.

2.1.2 Statisticile europene în domeniul inovării

Anchetele statistice comunitare privind inovarea măsoară progresele realizate în domeniul inovării de către întreprinderile europene. Acestea furnizează indicatori privind activitățile de inovare, diversele tipuri de inovare, cheltuielile pentru inovare, efectele și cooperarea în materie de inovare. Aceste anchete statistice reprezintă singura sursă armonizată pentru măsurarea inovării în Europa și în afara ei. Ele se bazează pe „Manualul Oslo”.

Principalele realizări:

• publicarea de către Eurostat/OCDE, în 2005, a Manualului Oslo 2005 care vizează, de asemenea, inovarea în materie de organizare și marketing;

• pregătirea mai multor cicluri ale anchetei comunitare privind inovarea utilizând un chestionar de anchetă și o metodologie armonizate, incluzând module ad hoc care acoperă ecoinovările, creativitatea și competențele (respectiv, pentru 2008 și 2010);

• deschiderea și extinderea accesului la microdatele CIS prin intermediul centrului SAFE al Eurostat și prin publicarea în format CD-ROM pentru cercetări mai aprofundate.

Articolul 2 alineatul (2) (statistici privind HRST, brevete și înaltele tehnologii) din decizie

2.1.3 Statisticile privind resursele umane în știință și tehnologie, industriile de înaltă tehnologie și serviciile bazate pe cunoștințe, precum și statisticile privind brevetele

Pe baza „Manualului Canberra”, statisticile HRST măsoară numărul de salariați care dețin diplome de nivel terțiar în domeniul științei și al tehnologiei sau care sunt angajați în acest domeniu. Statisticile din domeniul înaltei tehnologii monitorizează acele sectoare ale economiei care sunt caracterizate printr-o mare intensitate a cunoașterii (de exemplu, domeniul farmaceutic, al informaticii, al telecomunicațiilor, al aeronauticii, al cercetării și dezvoltării). Aceste două seturi de statistici sunt produse de Eurostat utilizând date statistice existente obținute din alte anchete și compilări de date statistice realizate în cadrul Eurostat. În general, statisticile privind brevetele sunt utilizate ca indicatori de producție în materie de știință, tehnologie și inovare, iar acești indicatori sunt produși în cadrul Eurostat pe baza unor date administrative provenite de la Oficiul European de Brevete sau de la alte oficii de brevete principale. Comparațiile activităților legate de brevetare la nivel mondial permit evaluarea capacității de inovare a economiilor respective.

Principalele realizări:

• ca răspuns la necesitățile stringente ale utilizatorilor, pregătirea și punerea în aplicare la un nivel extins, împreună cu OCDE și Institutul de Statistică al UNESCO (UIS), a „statisticilor privind cariera titularilor de doctorat” („statistici CDH”) care monitorizează situația titularilor de doctorat rezidenți, inclusiv caracteristicile personale ale acestora, parcursul academic și profesional, mobilitatea la nivel internațional etc.;

• continuarea și accelerarea producției regulate de statistici din domeniul HRST și al înaltei tehnologii pe baza surselor de date existente;

• evaluarea clasificărilor care stau la baza acestor statistici și a fezabilității lor pentru a oferi informații cu privire la economia bazată pe cunoaștere (activități);

• împreună cu alte instituții internaționale (precum Oficiul European de Brevete – OEB, Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale — OMPI, Oficiul pentru Brevete și Mărci Comerciale din Statele Unite – USPTO, Oficiul pentru Brevete din Japonia — JPO, Fundația națională pentru știință din Statele Unite — NSF sau OCDE) înființarea și dezvoltarea ulterioară a EPO PATSTAT, baza de date brute armonizate care cuprinde, printre altele, cererile de acordare a brevetelor primite de OEB și brevetele acordate de USPTO.

• contribuția la revizuirea aferentă anului 2009 a Manualului privind brevetele al OCDE în cooperare cu alți principali utilizatori menționați anterior de date și statistici privind brevetele;

• îmbunătățirea și aplicarea metodei Eurostat în vederea armonizării numelor solicitanților de brevete pentru a permite producerea de statistici suplimentare privind brevetele, de exemplu, rapoarte de concentrare a brevetelor, și în vederea asocierii solicitanților de brevete la sectoare instituționale. O primă versiune a celor două metode a fost aplicată în ceea ce privește numele celor care au depus solicitări la OEB și USPTO în 2006 și metodele au fost actualizate în 2009 pe baza tuturor numelor de solicitanți care figurau în EPO PATSTAT;

• începând cu 2005, eforturile semnificative depuse în materie de prelucrare a datelor și de dezvoltări metodologice au permis o extindere a indicatorilor de brevete, de exemplu, înalte tehnologii, biotehnologie, proprietate străină, cobrevetare în interiorul UE și la nivel internațional, citări de brevete și tehnologii energetice.

Articolul 2 alineatul (2) (statistici diferențiate pe sexe) din decizie

Variabilele referitoare la personal în cadrul colectării de date în domeniul cercetării și al dezvoltării, statisticile HRST și CDH pe bază de voluntariat oferă, după caz, defalcări pe sexe. Acest fapt a facilitat în mare măsură publicarea raportului Comisiei privind rolul femeilor în știință, intitulat She Figures , în 2006 și 2009.

Articolul 2 alineatul (3) din decizie

Activitatea metodologică a continuat în strânsă cooperare cu ceilalți parteneri internaționali, în special cu OCDE. Aceasta a permis, printre altele, publicarea manualelor noi și revizuite menționate anterior, raționalizarea instrumentelor și a proceselor de colectare a datelor în domeniul cercetării și al dezvoltării și colectarea de date CDH. Standardele și clasificările au fost actualizate pentru a corespunde clasificărilor de bază revizuite (activități economice, clasificarea produselor, obiective socio-economice).

Articolul 2 alineatul (5) din decizie

Principalul canal de difuzare a datelor STI detaliate și a documentației aferente este baza de date statistice a Eurostat pe internet, care poate fi accesată gratuit. Difuzarea bazei de date se bazează pe numeroase publicații statistice și comunicate de presă. De asemenea, principalele constatări sunt citate pe serviciul internet al Eurostat: Statistics Explained . Pe lângă această producție statistică, Eurostat a început să propună accesul, în scopul cercetării, la microdate CIS prin intermediul centrului său SAFE și prin difuzarea de CD-ROM. Acest fapt a contribuit în mare măsură la cercetarea în materie de inovare internațională în interiorul și în exteriorul Comisiei. De asemenea, Comisia difuzează datele STI în mai multe rapoarte politice (inclusiv, în special, cele legate de Strategia Europa 2020 și de strategia precedentă).

2.2 Punerea în aplicare a statisticilor STI în statele membre

Această secțiune descrie, pe scurt, măsurile adoptate în statele membre cu privire la statisticile STI care sunt colectate în mod direct de la acestea: statisticile din domeniul cercetării și al dezvoltării/CCBSCD, ancheta comunitară privind inovarea și statisticile CDH pe bază de voluntariat. Pentru celelalte domenii, sunt utilizate alte surse de date existente care nu sunt incluse în anchetele STI care urmează să fie efectuate de către statele membre.

Statisticile din domeniul cercetării și al dezvoltării/CCBSCD

În vederea îndeplinirii cerințelor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 753/2004, multe țări au adaptat chestionarele pe care le utilizau la nivel național și procedura de colectare a datelor începând cu 2002/2003. Astfel cum se indică în primul raport, unele țări au întâmpinat dificultăți în transmiterea datelor din domeniul cercetării și al dezvoltării și a datelor CCBSCD aferente primilor doi ani de referință obligatorii (2003 și 2004), în special în ceea ce privește caracterul complet al datelor și respectarea termenelor impuse de regulamentul Comisiei menționat anterior. Prin urmare, disponibilitatea datelor și respectarea termenelor-limită s-au îmbunătățit considerabil.

Monitorizarea sistematică și respectarea legislației din domeniul statistic au dus în total la șase notificări de „neconformitate” adresate statelor membre pentru datele referitoare la anii de referință 2006-2008. Până în prezent, problemele legate de acoperire și întârzierile privind furnizarea datelor s-au limitat în principal la ocurențe nesistematice în sistemele naționale de producere de date (probleme accidentale, lipsă temporară de resurse, reformare importantă a producției). Transmiterea variabilelor din domeniul cercetării și al dezvoltării care sunt furnizate pe bază voluntară este încă incompletă.

Statisticile europene privind inovarea

Anchetele comunitare privind inovarea au devenit o parte integrantă a infrastructurii statistice normale în statele membre în temeiul dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1450/2004. Ancheta comunitară privind inovarea din anul 2004 a fost percepută ca o anchetă care a implicat o încărcătură administrativă mai redusă și care a fost mai ușor de pus în aplicare la nivel național. În ancheta pentru anul 2006, activitățile pe bază de voluntariat au fost realizate pentru a facilita utilizarea integrală a definiției din Manualul Oslo referitoare la inovație și, în sfârșit, ancheta din 2008 a vizat atât inovațiile tehnologice (referitoare la proces și la produs), cât și cele netehnologice (de organizare și de marketing) în aceeași măsură și pe o bază obligatorie.

În afara cazului unui stat membru, nu a fost identificată nicio neconformitate semnificativă. Tabelele de date pentru 2006 și 2008 au fost furnizate la timp și într-o formă completă de către aproape toate statele membre. Transmiterile au permis difuzarea la timp a datelor UE pentru principalul raport al Comisiei privind inovarea. Cu toate acestea, Eurostat nu primește toate seturile de microdate naționale sau toate variabilele dorite, deoarece aceste transmisii rămân voluntare.

Statisticile privind dezvoltarea carierei titularilor de doctorat („statistici CDH”)

Ca răspuns la necesitățile stringente ale utilizatorilor, producerea la un nivel mai extins a statisticilor CDH a fost inițiată în 2006 și în 2007 în peste 20 de state membre pe o bază voluntară. În acest context, țările au început să utilizeze surse și registre naționale de date administrative, alcătuind baze de eșantionare la nivel național care cuprind toți titularii de doctorat rezidenți, calculând mărimea eșantionului, realizând chestionare pentru anchete naționale și elaborând tehnici de colectare a datelor. Această activitate a continuat cu ancheta echivalentă din 2009, testând stabilitatea conceptelor, a definițiilor și a sistemelor de producere de date. O evaluare mai generală a producției de statistici CDH va fi realizată după ce rezultatele acestei anchete vor fi disponibile în 2011.

3. CALITATEA DATELOR

Articolul 2 alineatul (4) din decizie

Cadrul de evaluare a calității datelor pentru statisticile STI este reprezentat de Codul de bune practici al statisticilor europene[9], care cuprinde 15 principii majore. Mai multe principii se referă la cadrele instituționale generale ale autorităților statelor membre și la organizarea lor (interdependență profesională sau adecvare a resurselor), contribuind la calitatea globală a statisticilor europene, în timp ce unele principii (cum sunt metodologia solidă bazată pe manuale) sunt stabilite la nivel internațional, evaluate în mod comun și constant și puse la dispoziția tuturor. Mai multe principii de calitate legate în mod direct de anchetele STI sunt vizate și monitorizate prin rapoarte calitative periodice (printre altele, acuratețea, coerența și comparabilitatea).

Eurostat colectează rapoarte naționale privind calitatea referitoare la statistici în domeniul cercetării și al dezvoltării și în domeniul CCBSCD începând cu 2007 și pentru fiecare ciclu de doi ani din ancheta comunitară privind inovarea începând cu 2004. Rapoartele privind calitatea referitoare la statisticile CDH pe bază de voluntariat au fost incluse în furnizarea de metadate naționale pentru ambele cicluri de colectare a datelor.

Unele dintre aspectele referitoare la calitatea statisticilor din diferite domenii sunt evidențiate în cele ce urmează.

• Statisticile din domeniul cercetării și al dezvoltării. Recomandările privind compilarea datelor incluse în Manualul Frascati al OCDE au fost, în general, respectate. Calitatea statisticilor europene din domeniul cercetării și al dezvoltării a fost îmbunătățită odată cu punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 753/2004. Utilizatorii de date nu au formulat critici la adresa relevanței, preciziei sau comparabilității datelor. Cu toate acestea, sunt solicitate unele îmbunătățiri legate de acoperire și de măsurare.

• Statisticile europene privind inovarea. Caracterul oportun și complet al seturilor de date naționale, precum și comparabilitatea acestora au fost îmbunătățite datorită unor chestionare mai scurte și mai clare, a îmbunătățirii procesului de producție și de punere în aplicare la nivel național și a unei mai bune cunoașteri a conceptelor referitoare la inovare din partea respondenților. Utilizatorii au considerat datele ca fiind foarte relevante și au solicitat o comparabilitate și o precizie și mai aprofundate pentru variabilele numerice. Se consideră că un model armonizat elaborat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1450/2004 a avut o contribuție pozitivă la comparabilitatea rezultatelor.

• Statisticile CDH. Colectarea de date CDH din 2006 a reprezentat prima încercare de a colecta date la scară largă cu privire la titularii de doctorat. A fost deosebit de dificilă găsirea unor surse pentru eșantionarea reprezentativă care să permită, de asemenea, abordarea aspectelor referitoare la mobilitatea internațională.

• Alte statistici STI. Pentru celelalte domenii, îmbunătățirea calității depinde în mare măsură de progresele înregistrate cu privire la datele sursă. În acest sens, au fost înregistrate progrese considerabile cu privire la datele provenite din ancheta UE privind forța de muncă, din statisticile comerciale sau din baza de date PATSTAT. Clasificările utilizate au fost actualizate în conformitate cu clasificările revizuite referitoare la activitatea economică și la produse.

4. COSTUL ȘI SARCINA ADMINISTRATIVĂ

Eurostat măsoară costurile și sarcina administrativă pe care le implică producerea statisticilor privind întreprinderile în diferite domenii statistice. Conform celei mai recente analize globale a sarcinii de răspuns în statele membre lansate în iunie 2009, statisticile STI (statisticile în domeniul cercetării și al dezvoltării și cele în domeniul inovării) se clasează pe locul 10 în ceea ce privește sarcina impusă întreprinderilor respondente din cele 16 statistici privind întreprinderile vizate. Sarcina anuală a statisticilor STI variază într-o anumită măsură, reflectând natura bienală a statisticilor în domeniul inovării.

În urma adoptării Deciziei nr. 1608/2003/CE a Consiliului, s-a încercat colectarea de date privind costurile și sarcina impuse de colectările de date în cauză. S-au solicitat măsurători precise în rapoartele periodice privind calitatea, însă acestea s-au dovedit dificil de obținut într-o anumită măsură, în special într-un mod armonizat care să permită comparații sau evaluarea costurilor globale. Multe state membre au evidențiat faptul că nu va fi posibil să se facă distincția între costul anchetelor în domeniul cercetării și dezvoltării și în domeniul inovării și al compilării de date, pe de o parte, și costul altor statistici privind întreprinderile și statistici conexe sau al activităților similare bazate doar pe necesități naționale. În cazul în care aceste date sunt disponibile, metodologiile utilizate pentru raportare sunt, de asemenea, diferite între statele membre și în interiorul statelor membre între instituțiile responsabile, astfel încât informațiile nu permit comparații reale și semnificative sau publicarea unor estimări privind costuri individuale.

Ținând seama de rezervele de mai sus, sarcina medie măsurată în funcție de timpul consacrat completării chestionarului privind cercetarea și dezvoltarea sectoriale în cadrul întreprinderii pentru perioada de referință 2007 variază între 0,7 ore și 4 ore în rândul celor 13 state membre în care sunt disponibile datele (cu o excepție de 6 ore raportată de un stat membru). Timpul alocat completării a fost în general de 2 ore. Mult mai puține date sunt disponibile din partea altor sectoare economice, deși timpul consacrat completării chestionarului privind cercetarea și dezvoltarea în sectorul public și în cel al învățământului superior pare a fi mult mai lung decât cel din sectorul întreprinderilor, cele două perioade de timp rămânând totuși relativ apropiate.

În ceea ce privește ancheta comunitară referitoare la inovare, informațiile cuprinse în rapoartele privind calitatea din ciclurile de anchetă din 2006 și 2008 arată că timpul consacrat completării chestionarului privind inovarea a variat între 0,45 și 4,5 ore (cu o valoare extremă de 6 ore). Timpul necesar în mod general a fost de 1,7 și, respectiv, 2 ore, apropiindu-se, prin urmare, de sarcina impusă de ancheta în domeniul cercetării și al dezvoltării. Absența de elemente de probă în urma datelor individuale din partea statelor membre colectate prin intermediul ambelor cicluri de anchetă arată că sarcina de răspuns măsurată în funcție de timpul consacrat nu a crescut între 2006 și 2008. În mod asemănător, costurile pentru autoritățile statistice au rămas relativ stabile din 2006 până în 2008. Din nefericire, datele privind costurile rămân încă relativ slab acoperite, nepermițând efectuarea unei analize mai aprofundate.

Mai multe cereri de propuneri de subvenții au fost lansate în cadrul bugetului pe 2006 și 2009 al Comisiei pentru cofinanțarea părților fără caracter obligatoriu ale colectărilor de date în domeniul cercetării și al dezvoltării sau în domeniul CIS sau pentru studierea fezabilității dezvoltării de noi indicatori sau a finanțării anchetelor CDH. În 2006, totalul angajamentelor se ridica la 676 782 EUR pentru CIS și la 373 311 EUR pentru CDH, cu 10 și, respectiv, 7 state membre și țări ale SEE participante. În total, în 2009, angajamentele se ridicau la 163 457 EUR pentru cercetare și dezvoltare, 713 475 EUR pentru CIS și 898 610 EUR pentru CDH, cu participarea a 8, 16 și, respectiv, 13 state membre și țări ale SEE.

Din 2004 până în 2006, programele multibeneficiare pentru cooperare statistică în cadrul Phare și programul multibeneficiar „Facilitate de tranziție pentru integrare statistică” din 2004 și 2005 au permis cofinanțarea punerii în aplicare a anchetelor privind cercetarea și dezvoltarea, CIS și CDH doar în statele membre care au participat la cea de-a cincea extindere (2004) și la următoarea. Suma totală acordată beneficiarilor prin intermediul acestor acțiuni a fost de 219 631 EUR pentru cercetare și dezvoltare, 417 723 EUR pentru CIS și 426 042 EUR pentru CDH pentru 11, 12 și, respectiv, 9 beneficiari.

5. CONTINUAREA DEZVOLTĂRII STATISTICILOR STI

Statisticile au nevoie de un anumit grad de stabilitate. Cu toate acestea, în domeniul statisticilor STI, interesul este un fenomen dinamic prin natura sa și apar frecvent noi necesități ale utilizatorilor. Faptul de a răspunde noilor necesități constituie o adevărată provocare în cadrul actual al Sistemului Statistic European, astfel cum se descrie în cele ce urmează.

5.1 Modificări ale mediului

5.1.1 Cerin țe ale utilizatorilor

Interesul politic ridicat și constant pentru cercetare și dezvoltare, inovare și economia bazată pe cunoaștere în ansamblu se traduce printr-o presiune permanentă asupra statisticilor STI. Cerințele utilizatorilor, de exemplu, date mai actuale, mai detaliate și de mai bună calitate, sunt cunoscute de multă vreme și numeroase probleme sunt rezolvate prin intermediul unor instrumente consolidate, cum sunt rapoartele privind calitatea, o metodologie mai precisă sau schimbul de bune practici. Internaționalizarea cercetării și dezvoltării și extinderea activităților de inovare la sectorul public sunt exemple de noi cerințe pentru monitorizarea statistică, a căror fezabilitate este studiată în prezent prin intermediul unor anchete pilot. În viitor, se preconizează că statisticile STI vor trebui să facă față în mod regulat unor noi necesități bine justificate.

5.1.2 Metoda de producere a statisticilor UE: o viziune pentru decada următoare

Comunicarea Comisiei privind viziunea asupra statisticilor europene[10] solicită abordări mai integrate și mai inteligente în ceea ce privește producerea de statistici. În acest sens, ea se bazează pe integrarea instrumentelor statistice și pe utilizarea intensificată a surselor administrative, precum și pe simplificarea și îmbunătățirea mediului de reglementare în materie de statistică, în scopul obținerii unor date statistice mai bogate de natură prospectivă, al îmbunătățirii productivității și al reducerii sarcinii de răspuns.

5.1.3 Resurse limitate și stabilirea priorităților

În ultimii ani, autoritățile statistice au raportat o penurie de resurse în diverse contexte, suscitând serioase preocupări privind capacitatea de a satisface cerințele statistice ale SSE. Prin urmare, stabilirea priorităților devine mai esențială ca oricând și se referă atât la operațiunile statistice existente, cât și la cele planificate.

5.2 Îmbunătățirea și evaluarea statisticilor STI existente

Statisticile existente trebuie să îndeplinească cerința de a fi fiabile și adecvate scopului pentru care sunt concepute. Printr-o monitorizare minuțioasă și regulată a conformității și prin colectarea sistematică de rapoarte privind calitatea, se vor putea verifica în permanență relevanța și calitatea colectărilor de date existente, în special cu privire la cercetare și dezvoltare și cu privire la inovare. Acest fapt este în prezent cu atât mai important cu cât Strategia Europa 2020 va fi monitorizată, printre altele, prin intermediul indicatorilor variabili STI.

Această operațiune va fi sprijinită prin examinarea continuă în 2011, un instrument care permite realizarea unei evaluări complexe într-un sens mai larg, implicând evaluarea nu doar a datelor statistice produse, ci și a procesului de producere a acestora, interacțiunile cu furnizorii de date și interacțiunile cu utilizatorii datelor.

Având în vedere cadrul discutat anterior, problemele următoare vor fi abordate în mod prioritar:

• statisticile din domeniul cercetării și al dezvoltării. Aspectul vizat este garantarea faptului că datele subiacente sunt măsurate de către toți actorii din domeniul cercetării și al dezvoltării sau cel puțin estimate după caz, indiferent dacă sunt sau nu cunoscute în prealabil, și că ele vizează toate sectoarele și subsectoarele economice și unitățile operaționale de toate dimensiunile, reflectând astfel cercetarea și dezvoltarea în totalitate (cheltuieli și personal) în economie la un moment dat. În acest context, un ansamblu fundamental de indicatori va fi dezvoltat pentru a monitoriza Spațiul european de cercetare (SEC). Acest fapt ține seama de o metodologie statistică solidă pentru tratarea non-răspunsurilor în cadrul anchetelor și abordarea problemelor de măsurare referitoare la cercetare și dezvoltare, în scopul creșterii nivelului de armonizare internațională.

• Statisticile europene privind inovarea. Trebuie abordate problemele de măsurare legate de inovare sub diferitele sale forme. Aceasta vizează, în special, variabilele numerice, cheltuielile cu inovarea și cifra de afaceri rezultată din inovare. De asemenea, se va evalua dacă extinderea acoperirii (la toate activitățile întreprinderilor, la întreaga economie) ar adăuga noi informații la un nivel care ar fi justificat și dacă acest lucru este fezabil din punct de vedere metodologic.

În spiritul viziunii pentru statisticile europene, va fi evaluată o strategie pentru utilizarea unei anchete integrate privind cercetarea și dezvoltarea și privind inovarea și va fi studiat impactul eventual în special asupra calității și comparabilității datelor. Această evaluare va încerca să țină seama de infrastructura statistică a SSE în ansamblu.

• Statisticile CDH. În 2011, va fi realizată o evaluare aprofundată a punerii în aplicare a colectării de date CDH în 2006 și 2009, în vederea estimării viitorului acestei compilări de date,

• Statisticile privind brevetele. Se va studia posibilitatea de a utiliza mai intens sursele administrative subiacente, în special în conexiune cu alte surse existente, în vederea adăugării de informații și variabile noi. Metodologia îmbunătățită pentru armonizarea numelor va fi pe deplin utilizată.

Astfel cum este cazul pentru noile activități, statisticile STI vor fi îmbunătățite în strânsă cooperare cu OCDE și cu alte organizații internaționale cu care coordonarea a fost deja intensificată. Aceasta vizează activitățile pregătitoare în vederea revizuirii manualelor metodologice internaționale.

5.3 Noi indicatori, noi surse de date

Noi indicatori și noi surse de date vor fi frecvent solicitate de către comunitatea de utilizatori. Activitățile de dezvoltare care depășesc utilizarea surselor de date existente, incluzând noi indicatori, noi surse de date și chiar defalcări ulterioare ale datelor existente (în măsura în care ele ar putea necesita eșantioane de dimensiuni mai mari sau lucrări metodologice), vor avea loc doar după realizarea unei selecții riguroase și a unei analize aprofundate. Aceasta ar putea implica activități legate de brevete în tehnologie sau date privind alte drepturi de proprietate intelectuală legate de provocări societale. Studii de fezabilitate și anchete pilot vor fi, de asemenea, utilizate în acest context.

5.4 Actualizarea cadrului juridic pentru statisticile STI

Adoptarea Strategiei Europa 2020 și a diverselor sale inițiative emblematice, alături de monitorizarea Spațiului european de cercetare, necesită un acord cu privire la cadrul monitorizării statistice a politicilor UE. Este extrem de important ca indicatorii utilizați în

aceste scopuri să se bazeze pe statistici și variabile care țin de producția statistică regulată din statele membre și sunt reglementate de legislația statistică.

Prin urmare, Eurostat vizează reexaminarea atât a Regulamentului (CE) nr. 753/2004, cât și a Regulamentului (CE) nr. 1450/2004 în vederea revizuirii lor, ținând seama în special de cele mai recente necesități în materie de monitorizare politică. În acest fel, se va realiza un echilibru între statisticile existente, noi și eventual suspendate și va fi studiată rațiunea existenței unei legislații și a unor anchete integrate. Se va insista în continuare asupra relevanței și calității datelor. Noua legislație va fi examinată cu o atenție deosebită.

[1] JO L 230, 16.9.2003, p. 1.

[2] COM(2007) 801.

[3] CO EUR 9, CONCL 2.

[4] COM(2010) 546. Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020 — O Uniune a inovării.

[5] COM(2010) 546.

[6] Cea de-a 2945-a reuniune a Consiliului Competitivitate, Bruxelles, 29.5.2009.

[7] JO L 118, 23.4.2004, p. 23.

[8] JO L 267, 14.8.2004, p. 32.

[9] COM(2005) 217.

[10] COM(2009) 404. Comunicare a Comisiei către Parlamentul european și Consiliu privind metoda de producere a statisticilor UE : o viziune pentru decada următoare.