RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene CE 184/8

Marți, 19 februarie 2008

Protejarea intereselor financiare ale Comunităților – Lupta împotriva fraudei – rapoartele anuale 2005 și 2006

P6_TA(2008)0052

Rezoluția Parlamentului European din 19 februarie 2008 privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților – Lupta împotriva fraudei – rapoartele anuale 2005 și 2006 (2006/2268(INI))

2009/C 184 E/02

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale privind rapoartele anuale anterioare ale Comisiei și ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF),

având în vedere raportul prezentat de Comisie Parlamentului European și Consiliului, publicat la 12 iulie 2006 intitulat „Protejarea intereselor financiare ale Comunităților – Lupta împotriva fraudei – raport anual 2005” (COM(2006)0378), inclusiv anexele la raport (SEC(2006)0911 și SEC(2006)0912),

având în vedere raportul prezentat de Comisie Parlamentului European și Consiliului, publicat la 6 iulie 2007 intitulat „Protejarea intereselor financiare ale Comunităților – Lupta împotriva fraudei – raport anual 2006” (COM(2007)0390), inclusiv anexele la raport (SEC(2007)0930 și SEC(2007)0938),

având în vedere raportul anual de activitate al OLAF pentru 2005 (1),

având în vedere raportul anual de activitate al OLAF pentru 2006 (2),

având în vedere raportul de activitate al Comitetului de supraveghere al OLAF pentru perioada decembrie 2005-mai 2007 (3),

având în vedere raportul anual al Curții de Conturi privind execuția bugetului aferent exercițiului financiar 2005 (4),

având în vedere raportul anual al Curții de Conturi Europene privind execuția bugetului aferent exercițiului financiar 2006 (5),

având în vedere articolul 276 alineatul (3) și articolul 280 alineatul (5) din Tratatul CE,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 al Consiliului din 13 decembrie 2006 de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (6),

având în vedere Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (7),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0009/2008),

A. ținând seama de fondul articolului 280 alineatele (1) și (2) din Tratatul CE,

B. întrucât articolul 53b alineatul (2) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (8) (regulamentul financiar) prevede că: ‘2. Fără a aduce atingere dispozițiilor complementare incluse în reglementările sectoriale relevante și pentru a se asigura că, în cadrul gestionării partajate, fondurile sunt utilizate în conformitate cu normele și principiile aplicabile, statele membre adoptă toate actele cu putere de lege, actele administrative sau de altă natură, necesare protecției intereselor financiare ale Comunităților. În acest scop, acestea trebuie în special: a) să se asigure că acțiunile finanțate din buget sunt puse în aplicare efectiv și corect; b) să prevină și să soluționeze neregulile și frauda; c) să recupereze fondurile plătite necuvenit sau utilizate incorect sau cele pierdute ca urmare a unor nereguli sau erori; d) să asigure, prin reglementări sectoriale relevante și în conformitate cu articolul 30 alineatul (3) publicarea anuală ex post adecvată a beneficiarilor fondurilor provenite din buget. În acest scop, statele membre efectuează verificări și instituie un sistem de control intern eficace și eficient, ( …)’

Cuantumul neregulilor notificate

1. salută faptul că rapoartele privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților, în special raportul privind exercițiul financiar 2006, au devenit mai analitice; cu toate acestea, remarcă faptul că statisticile se bazează pe structuri naționale foarte eterogene cu sisteme administrative, juridice, de control și de inspecție diferite;

2. solicită ca rapoartele anuale privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților, precum și rapoartele Parlamentului European elaborate pe baza acestora să fie incluse pe ordinea de zi a Consiliului, urmând ca acesta să își comunice observațiile Parlamentului și Comisiei;

3. constată că, în domeniile resurselor proprii, al cheltuielilor agricole și al acțiunilor structurale ale statelor membre, neregulile notificate vizau, în 2006, un cuantum global de ordinul a 1 143 milioane EUR (prin comparație cu exercițiul 2005: 1 024 milioane EUR; exercițiul 2004: 982,3 milioane EUR; exercițiul 2003: 922 milioane EUR; exercițiul 2002: 1 150 milioane EUR); sumele notificate Comisiei de către statele membre în 2006 pot fi defalcate după cum urmează: — resurse proprii: 353 milioane EUR, (exercițiul 2005: 328,4 milioane EUR; exercițiul 2004: 212,4 milioane EUR; exercițiul 2003: 269,9 milioane EUR; exercițiul 2002: 367 milioane EUR), — garanții în cadrul Fondului European de Orientare și Garantare Agricolă (FEOGA): 87 milioane EUR, (exercițiul 2005: 102 milioane EUR; exercițiul 2004: 82,1 milioane EUR; exercițiul 2003: 169,7 milioane EUR; exercițiul 2002: 198,1 milioane EUR), — acțiuni structurale: 703 milioane EUR, (exercițiul 2005: 601 milioane EUR; exercițiul 2004: 694,5 milioane EUR; exercițiul 2003: 482,2 milioane EUR; exercițiul 2002: 614,1 milioane EUR); constată, de asemenea, că în domeniul fondurilor de preaderare, neregulile notificate vizau, în 2006, un cuantum total de 12,32 milioane EUR (exercițiul 2005: 17,6 milioane EUR);

4. subliniază că există numeroși factori care pot influența variațiile anuale ale impactului financiar determinat de nereguli;

5. subliniază că un număr ridicat de nereguli comunicat Comisiei nu înseamnă neapărat un nivel ridicat de fraude; acesta poate reprezenta, de asemenea, dovada eficacității dispozitivelor de control utilizate și a unei strânse cooperări între statele membre și Comisie; salută faptul că, în raportul său anual pentru 2006, Comisia a pus accentul pe importanța unei astfel de cooperări;

Analiză generală

6. constată că, în ceea ce privește resursele proprii, cuantumul afectat de nereguli a crescut cu 7 %, de la 328 milioane EUR în 2005 la 353 milioane EUR în 2006; produsele cele mai afectate de nereguli au fost televizoarele (2005: 69 milioane EUR, 2006: 62,3 milioane EUR) și țigările (2005: 30,9 milioane EUR, 2006: 27,6 milioane EUR); numărul de cazuri din Italia (+122 %) și Țările de Jos (+81 %) a crescut semnificativ; în 2006 au fost deja recuperate 113,4 milioane EUR (32 %);

7. constată că, în ceea ce privește cheltuielile agricole, cuantumul afectat de nereguli a scăzut de la 105 milioane EUR în 2005 la 87 milioane EUR în 2006; Spania, Franța și Italia au fost responsabile pentru 57, 2 % dintre nereguli, totalizând 64, 9 milioane EUR, sectoarele cele mai afectate fiind dezvoltarea rurală, sectorul cărnii de vită și mânzat și cel al fructelor și legumelor;

8. salută punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune (9) (PAC), care are ca scop asigurarea unui cadru legal simplificat și mai eficient pentru recuperarea de către statele membre a plăților nejustificate; invită Comisia să evalueze aplicarea acestui act și să prezinte Parlamentului un raport;

9. salută buna funcționare a Sistemului Integrat de Administrare și Control (IACS), care a permis detectarea unei părți considerabile dintre neregulile constatate și care permite procesarea a 68 % dintre operațiuni;

10. observă, cu îngrijorare, faptul că nivelul de recuperare a sumelor plătite în mod nejustificat rămâne scăzut și variază în rândul statelor membre și, deoarece șansele de recuperare scad cu timpul, recomandă Comisiei să își intensifice eforturile de majorare a ratei de recuperare a sumelor plătite în mod nejustificat;

11. consideră că, atunci când într-un anumit stat membru nivelul recuperărilor rămâne în mod sistematic scăzut, Comisia ar trebui să aplice măsuri corective;

12. susține pe deplin Comisia în aplicarea riguroasă a legislației privind suspendarea plăților și subliniază faptul că finanțările PAC ar trebui să fie supuse aceleiași proceduri ca măsurile deja întreprinse (10) pentru a nu transfera fondurile în cazul în care Comisia nu dispune de o garanție absolută privind fiabilitatea sistemelor de administrare și de control ale statului membru beneficiar al fondurilor în cauză;

13. invită Comisia să evalueze eficiența și transparența sistemelor de monitorizare a plăților către fermieri în contextul raportului său anual privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților;

14. salută activitatea grupului de acțiune pentru recuperare (11), care a reușit să lichideze numeroase nereguli din anii precedenți (1971-2006: 3 061 milioane EUR); în consecință, statele membre au recuperat 898 milioane EUR, iar 1 200 milioane EUR au putut fi lichidate prin procedura de „închidere a conturilor”; subliniază, cu toate acestea, faptul că statele membre ar trebui să fie mult mai vigilente pentru a evita neregulile și pentru a recupera banii;

15. ia notă de adoptarea de către Comisie a celui de-al doilea raport privind deficiențele la aplicarea sistemului „listei negre” (Regulamentul (CE) Nr. 1469/95 al Consiliului (12)) și recomandă o dezbatere mai largă, în cadrul instituțiilor UE, privind măsurile ce trebuie luate, abordarea cea mai evidentă fiind o creștere substanțială a sancțiunilor aplicate statelor membre care nu își îndeplinesc obligațiile în ceea ce privește rambursarea sumelor plătite în mod nejustificat;

16. atrage atenția asupra faptului că, în ceea ce privește acțiunile structurale, cuantumul afectat de nereguli a crescut cu 17 %, de la 601 milioane EUR în 2005 la 703 milioane EUR în 2006 (Fonduri structurale 517 milioane EUR, Fondul de coeziune 186 milioane EUR); neregulile au vizat în special (75 %) Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDER) și Fondul Social European (FSE); aproximativ 85 % din suma afectată de nereguli (438,1 milioane EUR) din cadrul fondurilor structurale au vizat, în 2006, Germania, Spania, Italia, Portugalia și Regatul Unit; deseori, beneficiarii au facturat cheltuieli neeligibile; aceste detalii au fost descoperite după verificarea documentelor;

17. regretă faptul că, din cele 95 de proiecte finanțate din fondurile structurale și auditate pe parcursul perioadei curente de programare, 60 au fost afectate de erori materiale privind cheltuielile declarate în cadrul proiectelor, ceea ce reprezintă o creștere a numărului de nereguli comparativ cu anul trecut; consideră că ar fi necesară auditarea unui număr mai mare de proiecte, astfel încât concluziile obținute să permită formularea de recomandări clare în vederea îmbunătățirii gestiunii financiare;

18. constată că, din cele 703 milioane EUR pentru 2006, rămân de recuperat 266,5 milioane EUR, iar pentru anii anteriori, mai trebuie încă recuperate 762 milioane EUR; invită Comisia să informeze comisiile competente ale Parlamentului de două ori pe an cu privire la progresul înregistrat și la măsurile specifice adoptate pentru a accelera recuperarea sumelor restante;

19. remarcă faptul că, în ceea ce privește fondurile de preaderare, impactul financiar s-a redus de la 26,5 milioane EUR în 2005 la 12,3 milioane EUR în 2006; erorile cele mai frecvente au fost facturarea unor cheltuieli neeligibile și nerespectarea condițiilor contractuale sau de reglementare; de la lansarea fondurilor de pre-aderare, au fost recuperate 11 milioane EUR; cu toate acestea, rămân de recuperat 14 milioane EUR;

20. este convins că statele membre și instituțiile UE, inclusiv Curtea de Conturi, trebuie să ajungă la un acord politic asupra unei „rate tolerabile a erorilor” dacă se dorește obținerea unei declarații pozitive de asigurare;

Deficiențe constatate

21. solicită Comisiei să includă în raportul anual 2008 privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților o analiză a structurilor din statele membre care sunt implicate în combaterea neregulilor; analiza în cauză ar trebui să răspundă, printre altele, la următoarele întrebări, pentru a oferi Parlamentului o imagine mai clară a aplicării cadrului legislativ al rețelei de „luptă împotriva fraudei”: — care sunt autoritățile naționale din statele membre care sunt vizate de acest exercițiu? — cum este organizată cooperarea dintre ele? — care sunt competențele de inspecție ale autorităților naționale? — autoritățile naționale respective funcționează pe baza unei programări anuale? — sunt acestea obligate să întocmească un raport privind obiectivele care trebuie urmărite în activitatea lor de control? — au autoritățile naționale obligația de a elabora un raport privind utilizarea fondurilor UE? — cum cooperează acestea cu OLAF și în ce măsură constatările acestora sunt comunicate Comisiei? — care sunt bazele de date europene la care au acces direct? — care sunt bazele de date naționale la care Comisia poate avea acces? — care sunt costurile estimate ale controalelor? — care sunt mecanismele de notificare a neregulilor? — care este situația aplicării Regulamentului (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului?

22. solicită Comisiei să precizeze, în ceea ce privește sectorul resurselor proprii, ce alte acțiuni va întreprinde pentru a pune capăt importurilor frauduloase de televizoare, de țigări și, în general, de produse contrafăcute; în acest context, constată cu satisfacție faptul că OLAF și-a putut înființa un birou în China; încurajează Comisia să întărească lupta împotriva contrafacerii; invită Comisia să prezinte, în contextul raportului anual privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților pentru anul 2007, care urmează a fi publicat în iulie 2008, inițiativele și acțiunile adoptate pe baza Rezoluției Parlamentului din 11 octombrie 2007 privind implicațiile acordului dintre Comunitate, unele state membre și societatea Philip Morris, referitor la intensificarea luptei împotriva fraudei și a contrabandei cu țigări, și progresele înregistrate în vederea punerii în aplicare a recomandărilor făcute de Comisia de anchetă a Parlamentului European privind regimul de tranzit comunitar (13);

23. consideră absolut inacceptabil faptul că, în ceea ce privește cheltuielile agricole, Germania și Spania nu transmit Comisiei, de câțiva ani, informațiile privind neregulile în format electronic; constată, în plus, că cele două țări sunt responsabile pentru 38 % (33, 2 milioane EUR) dintre nereguli și că Germania nu mai comunică datele privind persoanele și societățile implicate, în ciuda obligației de a face acest lucru; prin urmare, îndeamnă Comisia să lanseze procedurile privind încălcarea dreptului comunitar împotriva respectivelor țări și să rețină 10 % din plățile agricole până la finalizarea procedurii; prin urmare, solicită președintelui Comisiei pentru control bugetar să adreseze o scrisoare reprezentanțelor permanente în cauză pentru a solicita explicații;

24. consideră că perioada de 39 de luni care se scurge între momentul în care se comite o neregulă și momentul în care neregula în cauză este comunicată Comisiei este intolerabilă, această întârziere făcând mai dificilă recuperarea; solicită Comisiei să indice măsurile pe care le-a luat pentru a rechema la ordine statele membre; constată că comportamentul statelor membre denotă o lipsă de vigilență;

25. solicită să i se prezinte măsurile pe care Comisia le-a luat pentru a reduce numărul de nereguli în sectoarele dezvoltării rurale, al cărnii de vită și mânzat, precum și al fructelor și legumelor;

26. solicită Comisiei să fie intransigentă în cazul în care Grecia nu respectă planul de acțiune pentru introducerea IACS (14); ar dori să fie informat cu privire la cuantumul total al subvențiilor/ajutorului din bugetul Comunității acordat Greciei pentru instituirea IACS până în prezent și dacă această sumă poate fi recuperată în cazul în care sistemul nu devine complet operațional până în septembrie 2008;

27. constată că, în ceea ce privește acțiunile structurale, 84 % din nereguli au fost constatate în Italia (2006: 228, 2 milioane EUR), Spania (2006: 85, 7 milioane EUR), Marea Britanie (2006: 59, 8 milioane EUR), Portugalia (2006: 37, 2 milioane EUR) și Germania (2006: 27, 2 milioane); constată, în același timp, că nici Germania, nici Spania nu utilizează modulul electronic al Sistemului de informare antifraudă; în plus, Germania nu transmite datele privind persoanele și societățile implicate; solicită președintelui Comisiei pentru control bugetar să adreseze o scrisoare reprezentanțelor permanente în cauză pentru a solicita explicații;

28. consideră că, în acest context, perioada de programare 2000-2006 a dovedit că la neregulile constatate au contribuit regulile prea complicate și sistemele de control și supraveghere ineficace; relevă faptul că, în plus, plățile au ajuns deseori tardiv la beneficiari; în consecință, salută îmbunătățirile pe care le-a adus Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune (15); dorește ca, în general, autoritățile regionale și locale să fie implicate mai intens în programarea și executarea fondurilor;

29. reamintește că la punctul 11 din rezoluția sa din 15 iunie 2006 privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților și lupta împotriva fraudei – raport anual 2004 (16), Parlamentul a menționat că: „( …) în perioada avută în vedere din 2005, trebuie să se acorde o atenție deosebită neregulilor privind acțiunile structurale”; trebuie să constate, cu toate acestea, că situația pare a se fi degradat;

30. consideră că Comisia ar trebui să acorde o atenție specială rețelelor criminale specializate în deturnarea de fonduri UE;

31. solicită Comisiei să prezinte Comisiei pentru control bugetar a Parlamentului o analiză detaliată a sistemului sau a sistemelor utilizate de structurile crimei organizate conduse sau nu de structuri mafiote pentru a submina interesele financiare ale Comunităților;

32. se arată extrem de preocupat de constatarea Președintelui Curții de Conturi: „Sistemele de control și supraveghere din statele membre au fost în general ineficace sau de o eficacitate medie, iar supravegherea funcționării lor de către Comisie a fost doar de o eficacitate medie” (17);

33. solicită, prin urmare, ca statele membre să garanteze calitatea sistemelor lor de control și de supraveghere adoptând, la nivelul politic adecvat, o declarație națională de gestiune referitoare la toate cheltuielile comunitare în gestiune partajată; solicită Comisiei să susțină activ această idee și să prezinte progresul obținut în raportul anual privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților;

34. invită Comisia să ia măsurile adecvate, inclusiv, dacă este cazul, să deschisă proceduri de încălcare a dreptului comunitar, împotriva statelor membre care nu acordă asistență serviciilor Comisiei la efectuarea verificărilor la fața locului în conformitate cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului;

35. solicită Comisiei, în acest context, să ia în considerare introducerea de elemente obligatorii și de prevenire în viitoarea legislație CE privind gestiunea partajată pentru ca sumele care fac obiectul unor nereguli să poată fi recuperate la finalul procedurii de recuperare, de exemplu prin constituirea de către un stat membru a unor garanții în favoarea Comunităților pentru utilizarea fondurilor europene de către destinatari;

36. reamintește că, la nivelul acțiunilor structurale, mai trebuie recuperate peste 1 000 milioane EUR pentru anul 2006 și pentru anii anteriori;

37. subliniază responsabilitatea directă a statelor membre în recuperarea fondurilor a căror plată este afectată de nereguli; reiterează sugestia făcută Comisiei privind suspendarea plăților interimare către statele membre în cazuri de nereguli grave; recunoaște necesitatea unei reacții adecvate în cazul insuficienței sistemelor de control și de gestiune într-un stat membru și reamintește că fraudele și neregulile aduc prejudicii activității Uniunii Europene și, în special, proiectelor din domeniul acțiunilor structurale;

38. salută faptul că unele informații privind beneficiarii de fonduri structurale vor fi făcute publice în cadrul inițiativei europene în materie de transparență și solicită cu insistență ca în statele membre să se introducă obligația strictă de a publica informații despre proiectele și beneficiarii de credite din toate fondurile comunitare aflate în gestiune partajată;

39. solicită statelor membre să comunice anual Comisiei pierderile financiare cauzate de cuantumurile pierdute definitiv, pe care Comisia ar trebui să le includă în raportul său anual;

40. solicită, de asemenea, autorităților competente din cadrul statelor membre să informeze anual Comisia, inclusiv OLAF, asupra hotărârilor pronunțate de instanțele judecătorești cu privire la utilizarea frauduloasă a fondurilor structurale;

41. solicită Comisiei să ia poziție în urma acestei evaluări negative a activității sale de către Curtea de Conturi și să explice, în același timp, demersurile pe care le-a întreprins pentru a ameliora, în statele membre, o situație care aduce atingere protejării intereselor financiare ale Comunităților;

42. în același timp, invită Comisia să prezinte mai des rapoarte statelor membre dând detalii cu privire la modul în care a utilizat informațiile ce i-au fost furnizate, precum și cu privire la modul în care a adoptat măsuri în urma neregulilor semnalate;

43. constată că, în ceea ce privește utilizarea fondurilor de preaderare, 94 % dintre nereguli au fost constatate în Bulgaria (2006: 1,7 milioane EUR), Polonia (2006: 2, 4 milioane EUR), România (2006: 5,5 milioane EUR) și Slovacia (2006: 1,9 milioane EUR); constată că, în acest context, Comisia a subliniat că este necesar să se ajungă la o interpretare comună și la o utilizare coerentă a orientărilor și a documentelor de lucru; solicită, prin urmare, Comisiei să îi indice măsurile pe care le-a luat în acest sens;

44. invită Comisia să facă în așa fel încât statele membre să poată identifica mai clar și încă de la început neregulile care ar putea reprezenta deturnări frauduloase, deoarece statele membre nu știu încă cu precizie ce constituie neregulă sau fraudă și ce trebuie să fie raportat Comisiei/OLAF, cu toate că își îndeplinesc cerințele în materie de raportare trimestrială;

45. invită Comisia să ajute statele membre să utilizeze Sistemul de informare antifraudă /Ciginfo (instrument de comunicare a informațiilor privind confiscarea de țigarete) al OLAF; consideră că această pagină de deschidere administrativă unică ar putea ameliora schimbul de date (în special privind neregulile) între OLAF și statele membre odată ce sistemele naționale și europene devin compatibile;

46. salută faptul că Comisia pentru control bugetar s-a întâlnit deja de două ori cu omologii săi din parlamentele naționale; consideră că întâlnirile anuale ale comisiilor pentru control bugetar din parlamentele naționale și din Parlamentul European pot fi foarte utile pentru a ameliora sistemele de control și monitorizare ale statelor membre și pentru a obține o declarație națională de gestiune;

47. dorește să se realizeze o cât mai strânsă colaborare între Curtea de Conturi și organismele naționale și regionale de audit pentru ca aceasta să poată folosi, din ce în ce mai mult, rapoartele acestora pentru a verifica utilizarea fondurilor UE în statele membre;

Rapoartele de activitate ale OLAF

48. constată că OLAF a fost restructurat în 2006 ținând seama de Raportul special nr. 1/2005 al Curții de Conturi; consideră că funcționarea OLAF ar trebui să facă obiectul unei evaluări a Parlamentului în cadrul procedurii de revizuire a regulamentului OLAF;

49. invită Comisia să se asigure că baza de date menționată la articolul 95 din regulamentul financiar va fi complet operațională de la 1 ianuarie 2009;

50. constată că OLAF a primit 802 de sesizări noi în 2005, respectiv 826 în 2006; salută faptul că sistemul de evaluare a permis reducerea numărului de anchete deschise la 254 de cazuri și că, în plus, conform statisticilor, majoritatea anchetelor terminate s-au soldat cu măsuri administrative, disciplinare, judiciare sau legislative; ia notă de faptul că impactul financiar al tuturor cazurilor în curs și al cazurilor închise la sfârșitul anului 2005 se ridica la 6 600 milioane EUR și la 7 400 milioane EUR la sfârșitul anului 2006; sectoarele cele mai afectate au fost fondurile structurale (2006: 1 606,7 milioane EUR), țigările (2006: 1 320,1 milioane EUR), sectorul vamal (2006: 989,8 milioane EUR) și TVA (2006: 727, 8 milioane EUR);

51. invită Comisia să pregătească temeiul legal adecvat pentru publicarea numelor companiilor și persoanelor care au comis fraude împotriva Comunității;

52. salută modul în care OLAF a informat Parlamentul cu privire la urmările anchetelor închise; atrage totuși atenția asupra faptului că parchetele implicate au refuzat să ia măsuri în 20 de cazuri din cele 134 de cazuri în care s-a cerut urmărirea în justiție, din motive de prescriere sau din lipsă de probe;

53. cu toate acestea, regretă faptul că OLAF nu a relansat dialogul privind informațiile scrise pe care comisia parlamentară competentă le primește periodic, așa cum se cerea în rezoluția Parlamentului din 15 iunie 2006, menționată anterior;

54. constată că, la fel ca în anii precedenți, cea mai mare parte a cazurilor au fost înregistrate în Belgia, Germania și Italia;

55. atrage atenția asupra rezoluției sale din 11 octombrie 2007, menționate anterior;

56. constată că, în 2006, anchetele OLAF s-au soldat cu înregistrarea unei sume de peste 450 milioane EUR ca sumă de recuperat; această sumă provine din cazurile închise în 2006 (cca. 114 milioane EUR) și din măsurile în curs adoptate ca urmare a unor anchete (cca. 336 milioane EUR, provenite în special din sectorul agricol – 134,6 milioane EUR – și din fondurile structurale – 146,3 milioane EUR);

57. salută cooperarea dintre OLAF, Europol, Eurojust și anumite organizații internaționale care are ca scop, printre altele, combaterea criminalității organizate; subliniază, în același timp, că o astfel de cooperare ar trebui să fie transparentă și de așa natură încât să nu afecteze independența OLAF;

58. înțelege dorința Comisiei de a limita numărul de versiuni lingvistice al rapoartelor sale, din considerente economice; insistă, cu toate acestea, ca anexa 2 la rapoartele anuale privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților, precum și rapoartele de activitate să fie disponibile cel puțin în engleză, franceză și germană;

Revizuirea Regulamentului OLAF

59. reamintește Comisiei că Parlamentul a susținut la punctul 30 din rezoluția sa din 15 iunie 2006 menționată anterior că „( …)toate competențele de investigare ale OLAF ar trebui grupate într-un singur regulament”; în același timp, subliniază faptul că Grupul de lucru al Consiliului pentru combaterea fraudei pare să fie, de asemenea, în favoarea grupării temeiurilor legale actuale (18); solicită, prin urmare, OLAF să prezinte de urgență, în contextul raportului anual de activitate al OLAF pentru 2007, o analiză a interoperabilității diverselor temeiuri legale care îi conferă competențe de investigare, astfel încât concluziile acestei analize să fie eventual luate în considerare la viitoarea revizuire a Regulamentului OLAF; în acest context, subliniază faptul că Tratatul de la Lisabona (19) modifică, de asemenea, articolul 280 din Tratatul UE privind combaterea fraudei;

60. ia act de faptul că Curtea Europeană a Drepturilor Omului a hotărât, la 27 noiembrie 2007, în cauza Tillack c. Belgia (petiția nr. 20477/05), că statul belgian a încălcat articolul 10 (libertatea de expresie) din Convenția Europeană a Drepturilor Omului atunci când a percheziționat casa jurnalistului; constată, cu toate acestea, că nici OLAF, nici anchetele administrative anterioare ale Comisiei nu au făcut obiectul hotărârii; în acest context, consideră că, în general, trebuie să se ia toate măsurile adecvate pentru a proteja drepturile persoanelor care fac obiectul unor anchete;

Lupta împotriva fraudelor care afectează taxa pe valoarea adăugată (TVA)

61. este extrem de preocupat de prejudiciul financiar cauzat de tranzacțiile de tip „carusel”; constată, de exemplu, că Institutul german de studii economice situează pierderea veniturilor din taxa națională pe valoarea adăugată pentru anii 2003-2005 la o valoare de 17 000-18 000 milioane EUR pe an; constată, de asemenea, că statele membre estimează, în general, că suferă anual pierderi de aproximativ 10 % din veniturile lor din TVA; remarcă faptul că o treime din aceste pierderi sunt imputabile tranzacțiilor transfrontaliere de tip „carusel”;

62. remarcă, printre altele, faptul că, pentru Regatul Unit, Camera Lorzilor estimează pierderea de venituri din taxa națională pe valoarea adăugată pentru anii 2005 și 2006 la 3 500-4 750 milioane de lire sterline, însemnând cel puțin 9, 6 milioane de lire sterline pe zi; citează raportul care precizează: „Mecanismul actual pentru tranzacțiile TVA intracomunitare nu este durabil” (20);

63. reamintește că pentru perceperea resurselor proprii din TVA pot fi luate în calcul doar veniturile efective;

64. este extrem de preocupat de faptul că multe state membre se arată în continuare reticente în privința consolidării atât a cooperării dintre serviciile naționale competente, cât și a cooperării dintre Comisie, inclusiv OLAF, și serviciile naționale;

65. salută comunicarea Comisiei către Consiliu privind anumite elemente cheie care contribuie la instituirea strategiei de combatere a fraudei în domeniul TVA în cadrul UE (COM(2007)0758); în consecință, solicită comisiei sale competente să ia măsuri active pentru a monitoriza punerea în aplicare a acestei comunicări;

66. critică faptul că Consiliul nu a adoptat încă o poziție cu privire la propunerea de regulament privind asistența administrativă reciprocă pentru protejarea intereselor financiare ale Comunității împotriva fraudei și a oricăror alte activități ilegale (21), propunere de regulament discutată de Parlament în prima lectură la 23 iunie 2005 (22); solicită Președintelui să ia legătura cu Președintele Consiliului pentru a accelera dosarul;

67. consideră că pentru a combate fraudele transfrontaliere de tip „carusel” este indispensabilă o cooperare mai strânsă între serviciile implicate, precum și cu Comisia (OLAF), și că, în acest context, sistemul de schimb de informații privind TVA și cooperarea în materie de analiză a datelor, cu asistență din partea Comisiei (OLAF), ar trebui să fie consolidate;

*

* *

68. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Curții de Conturi, Comitetului de supraveghere al OLAF și OLAF.

(1) http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/aar2005/doc/olaf_aar.pdf

(2) http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/olaf_aar.pdf

(3) http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup-com_en.html

(4) JO C 263, 31.10.2006, p. 1.

(5) JO C 273, 15.11.2007, p. 1.

(6) JO L 390, 30.12.2006, p. 1.

(7) JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

(8) JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1525/2007 (JO L 343, 27.12.2007, p. 9).

(9) JO L 209, 11.8.2005, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1437/2007 (JO L 322, 7.12.2007, p. 1).

(10) Comisarul Danuta Hübner a declarat într-un răspuns scris adresat Comisiei pentru control bugetar că „în 2006, plățile în cadrul FEDR au fost suspendate de către Spania, în așteptarea rezultatelor auditurilor asupra măsurilor de remediere. Alte exemple sunt: întreruperea plăților în cadrul FSE în 2005 pentru toate programele din Anglia, pentru programele din cadrul obiectivului 3 și pentru anumite programe regionale în Franța, precum și pentru programele din regiunile Calabria și Sicilia din Italia, iar în 2006 în cadrul EQUAL pentru Spania și Italia”.

(11) Grupul de acțiune pentru recuperare (Task Force Recovery) a fost înființat astfel cum s-a anunțat prin comunicarea Comisiei intitulată „Îmbunătățirea sistemului de recuperare a creanțelor comunitare care rezultă din gestiunea partajată a cheltuielilor Comunității” (COM(2002)0671 final). TFR este o inițiativă comună OLAF/AGRI coordonată de OLAF.

(12) Regulamentul (CE) nr. 1469/95 al Consiliului din 22 iunie 1995 privind măsurile ce trebuie adoptate cu privire la beneficiarii operațiunilor finanțate de FEOGA, secțiunea Garantare (JO L 145, 29.6.1995, p. 1).

(13) Texte adoptate, P6_TA(2007)0432.

(14) Raportul anual al Curții de Conturi privind execuția bugetului aferent exercițiului financiar 2006: „5.11. Pentru al cincilea an consecutiv, declarația directorului general cuprinde o rezervă privind insuficienta punere în aplicare a IACS în Grecia. Pentru 2006, Curtea a confirmat că în continuare nu se pun în aplicare controale cheie, și anume: gestionarea cererilor de plată, procedurile de inspecție, integritatea bazei de date referitoare la animale și sistemul de identificare a parcelelor agricole.”.

(15) JO L 210, 31.7.2006, p. 25. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1989/2006 (JO L 411, 30.12.2006, p. 6).

(16) JO C 300 E, 9.12.2006, p. 508.

(17) Prezentare susținută în fața Comisiei pentru control bugetar la 12 noiembrie 2007.

(18) Scrisoarea din 2 aprilie 2007 adresată Directorului OLAF.

(19) JO C 306, 17.12.2007, p. 127.

(20) Punctul 52 din raportul Camerei Lorzilor – Comisia pentru Uniunea Europeană: European Union Committee, Stopping the Carousel: Missing Trader Fraud in the EU, HL Paper 101, 25 mai 2007.

(21) COM(2004)0509, modificată ulterior prin COM(2006)0473.

(22) JO C 133 E, 8.6.2006, p. 105.