[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 7.9.2009

COM(2009) 463 final

Proiect de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză

EXPUNERE DE MOTIVE

1) CONTEXTUL PROPUNERII |

110 | Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere vizează aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 21 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 (denumit în continuare „regulamentul de bază”) în cadrul procedurii privind importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză. |

120 | Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |

139 | Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Nu există dispoziții în vigoare în domeniul propunerii. |

141 | Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. |

2) CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUI |

Consultarea părților interesate |

219 | Părțile interesate vizate de procedură au avut deja posibilitatea să-și apere interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile din regulamentul de bază. |

Obținerea și utilizarea expertizei |

229 | Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. |

230 | Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar include o listă exhaustivă a condițiilor care trebuie evaluate. |

3) ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |

305 | Rezumatul acțiunii propuse La 9 iulie 2008, Comisia a anunțat printr-un aviz („aviz de deschidere”), publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate ale anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză. Procedura antidumping a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 28 mai 2008 de Comitetul de protecție a industriei tuburilor din oțel fără sudură din Uniunea Europeană (denumit în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră din producția comunitară totală de anumite țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, plângerea menționată prezentând elemente de probă în ceea ce privește dumpingul și prejudiciul material care rezultă din acesta. La 8 aprilie 2009, Comisia a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 289/2009, o taxă antidumping provizorie la importurile în Comunitate ale anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză, cuprinsă între 15,1 % și 24,2 %. Propunerea anexată a Comisiei de regulament al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive, cuprinsă între 17,7 % și 39,2 %, include concluziile definitive privind dumpingul, prejudiciul, legăturile de cauzalitate și interesul comunitar. Statele membre au fost consultate în cadrul Comitetului antidumping din 28 iulie 2009. 12 state membre s-au declarat în favoarea acțiunii propuse, 11 s-au opus și 4 s-au abținut. S-a propus adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament atașate, care ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până cel târziu la 7 octombrie 2009. |

310 | Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005. |

329 | Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Comunității. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |

Principiul proporționalității Propunerea este în conformitate cu principiul proporționalității din următoarele motive: |

331 | Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și nu permite luarea unei decizii la nivel național. |

332 | Nu se aplică indicațiile privind modul în care sarcina financiară și administrativă a Comunității, a guvernelor naționale, a autorităților regionale și locale, a agenților economici și a cetățenilor este redusă la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii. |

Alegerea instrumentelor |

341 | Instrumente propuse: regulament. |

342 | Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: Regulamentul de bază menționat mai sus nu prevede opțiuni alternative. |

4) IMPLICAțII BUGETARE |

409 | Propunerea nu are implicații asupra bugetului comunitar. |

Proiect de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolele 9 și 10,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURA

1. Măsuri provizorii

(1) La 9 iulie 2008, Comisia a publicat un aviz[2] prin care iniția o procedură antidumping privind importurile în Comunitate ale anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). La 8 aprilie 2009, Comisia a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 289/2009[3] (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”) o taxă antidumping provizorie la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din RPC.

(2) Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse de Comitetul de protecție a industriei tuburilor din oțel fără sudură din Uniunea Europeană (denumit în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în cazul de față peste 50%, din producția comunitară totală de anumite țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel.

(3) În conformitate cu considerentul (13) din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul se referea la perioada 1 iulie 2007-30 iunie 2008 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

2. Procedura ulterioară

(4) În urma notificării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii (denumită în continuare „notificare provizorie”), mai multe părți interesate și-au prezentat opiniile în scris cu privire la concluziile provizorii. De asemenea, părțile care au făcut cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate.

(5) Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru concluziile sale definitive. În special, Comisia a trimis un chestionar suplimentar producătorilor comunitari incluși în eșantion în vederea colectării de informații suplimentare referitoare la evoluția pieței și a principalilor indicatori de prejudiciu după PA. După instituirea măsurilor provizorii au fost efectuate vizite de verificare suplimentare în localurile următorilor producători de anumite țevi și tuburi fără sudură din UE:

- Vallourec & Mannesmann Deutschland GmbH, Düsseldorf, Germania,

- Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Franța,

- Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italia,

- Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spania,

- Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Spania.

De asemenea, a fost efectuată o vizită de verificare la sediul reclamantului, la Boulogne-Billancourt, Franța.

(6) Comisia a condus, de asemenea, o analiză suplimentară a răspunsurilor la chestionare primite de la toți cei patru producător-exportatori incluși în eșantion, care a inclus în special verificarea listei tranzacțiilor furnizate de următorii exportatori:

- Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd.,

- Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd.,

- Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.,

- Tianjin Pipe International Economic & Trading Corporation.

(7) Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din RPC și perceperea definitivă a sumelor constituite cu titlu de taxă provizorie (denumită în continuare „notificare definitivă”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată face observații ulterioare notificării respective.

(8) Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost analizate și, după caz, constatările au fost modificate în mod corespunzător.

3. Eșantionare

(9) În lipsa oricăror alte observații referitoare la eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC și a producătorilor comunitari, se confirmă concluziile provizorii din considerentele (11)–(12) din regulamentul provizoriu.

B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

(10) Produsul în cauză constă în anumite tuburi și țevi fără sudură, din fier sau din oțel, cu secțiune circulară, având un diametru exterior de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon (CEV) mai mică sau egală cu 0,86 în conformitate cu formula și analiza chimică a Institutului Internațional de Sudură ( International Institute of Welding - IIW)[4], originare din Republica Populară Chineză (denumit în continuare „produsul în cauză”) și încadrat, în prezent, la codurile NC ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93[5].

(11) După publicarea regulamentului provizoriu a fost identificată o eroare materială de numerotare a raportului tehnic menționat în nota de subsol a considerentului (14) din regulamentul provizoriu, referitor la determinarea valorii de echivalent carbon (CEV). Trimiterea corectă este următoarea: „Technical Report”, 1967, IIW doc. IX-555-67 publicat de Institutul Internațional de Sudură (IIS).

(12) În urma notificării provizorii, societatea China Iron and Steel Association (denumită în continuare „CISA”) a afirmat că respectivele coduri NC aferente produsului în cauză, se referă, în egală măsură, la un număr de alte produse care nu ar fi incluse în sfera anchetei, precum produsele care prezintă un diametru exterior de peste 406,4 mm sau un CEV de peste 0,86 și, în consecință, cifrele privind importurile folosite în anchetă ar fi supraestimate. În acest sens, trebuie semnalat faptul că produsele care prezintă un diametru exterior de peste 406,4 mm sau un CEV de peste 0,86, conform formulei și analizei chimice a IIW, nu fac obiectul prezentei proceduri. În plus, nu a fost identificat niciun element de probă la vreunul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion că produsele în cauză sunt fabricate în cantități semnificative în RPC. Prin urmare, s-a concluzionat că nu există niciun element de probă plauzibil cu privire la importul în CE de cantități semnificative de produse chinezești de acest tip.

(13) În urma notificării definitive, CISA (China Iron and Steel Association) și-a reiterat afirmația că tuburile de sondare pentru industria petrolieră („OCTG” – oil country tubular goods ) ar trebui să fie excluse din definiția produsului în cauză și a subliniat faptul că alte țări, inclusiv SUA, consideră OCTG ca aparținând unei piețe separate în scopul anchetelor anti-dumping. Solicitări similare au fost înaintate și de către guvernul chinez („MOFCOM”).

(14) Afirmațiile menționate anterior au fost analizate în detaliu și s-a constatat că diferitele tipuri de tuburi și țevi fără sudură, inclusiv produsele OCTG, cuprinse în definiția produsului, prezintă aceleași caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice, ceea ce înseamnă că aparțin aceleiași categorii de produse. Faptul că aceste diverse tipuri de produse diferă într-o anumită măsură în ceea ce privește caracteristicile, costul și prețul lor de vânzare este normal. Mai mult, faptul că alte autorități efectuează anchete numai pentru produse OCTG poate fi explicat de particularitățile unei astfel de anchete, și anume domeniul plângerii respective. De fapt, s-a constatat că autoritățile din SUA nu au fost nevoite să examineze dacă produsele OCTG prezintă aceleași caracteristici de bază ca alte țevi și tuburi fără sudură. În plus, industria comunitară a furnizat probe cu privire la posibilitatea de înlocuire a produselor OCTG fără filet cu alte produse care fac obiectul anchetei.

(15) De asemenea, s-a afirmat că, în definiția produsului, s-a acordat o importanță nejustificată unor elemente precum grosimea peretelui, diametrul extern și plafonul CEV, în timp ce proprietăților tehnice, precum rezistența ridicată la presiune și la coroziune, și existenței standardelor speciale privind produsele OCTG, elaborate de American Petroleum Institute („API”), nu li s-a acordat atenția cuvenită.

(16) În primul rând, trebuie observat că, întrucât grosimea peretelui nu este folosită ca element în definirea sferei anchetei, diametrul extern și plafonul CEV rămân cele mai adecvate elemente pentru identificarea produsului în cauză. Diametrul extern reprezintă, de asemenea, un element folosit pentru a distinge produsul în scopuri statistice și vamale. În ceea ce privește plafonul CEV, acesta definește nivelul la care un produs poate fi sudat. Plafonul este stabilit la valoarea de 0,86 în vederea distingerii produselor care pot fi ușor sudate de cele care nu pot fi. În al doilea rând, informațiile puse la dispoziție de industria comunitară arată că produsele OCTG, precum alte tipuri de tuburi, pot avea atât un nivel ridicat, cât și scăzut de rezistență la coroziune/presiune. În consecință, nu se poate folosi drept criteriu pentru definirea produsului în cauză nici rezistența la coroziune nici la presiune. În al treilea rând, standardele speciale ale American Petroleum Institute există cu privire la produsele OCTG și la conducte întrucât sunt folosite în sectorul petrolier. Cu toate acestea, țevile folosite în alte sectoare fac deopotrivă obiectul unor standarde similare, deși sunt elaborate de alte organizații (cum ar fi ASTM). Prin urmare, faptul că standardele sunt elaborate de o organizație sau alta nu poate constitui un element pentru definirea sferei produsului unei anchete antidumping. În concluzie, nici CISA nici MOFCOM nu au prezentat elemente alternative valide care să definească mai bine sfera produsului și nici nu au propus vreodată criterii care să fie mai adecvate pentru definirea produsului în cauză, cu excepția rezistenței ridicate la coroziune/presiune menționată anterior. În plus, niciuna dintre părți nu a propus un nivel diferit al CEV drept plafon mai adecvat. În consecință, se resping afirmațiile privind definirea produsului în cauză.

(17) Având în vedere cele expuse anterior, se concluzionează în mod definitiv că produsul în cauză cuprinde, printre altele, produsele OCTG utilizate pentru forare, extracție și tubare în industria petrolieră, iar considerentele (14)–(19) din regulamentul provizoriu se confirmă definitiv.

C. DUMPINGUL

1. Tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)

(18) În lipsa oricărei observații, se confirmă definitiv conținutul considerentelor (20)–(27) din regulamentul provizoriu referitoare la TEP.

2. Tratament individual („TI”)

(19) În urma comunicării concluziilor provizorii, reclamantul a contestat acordarea provizorie a TI unui producător-exportator, pe motiv că acesta, printre altele, ar fi deținut în majoritate de stat.

(20) O examinare suplimentară a arătat că statul chinez deținea de fapt (indirect) acțiuni ale societății menționate, însă statul a fost în cursul PA acționar minoritar. Cu toate acestea, structura acționariatului s-a modificat semnificativ la sfârșitul anului 2008 (ulterior PA) când statul chinez a achiziționat noi acțiuni ale societății holding și a devenit astfel acționar majoritar. În consecință, Comisia a considerat că producătorul-exportator în cauză nu ar îndeplini cerințele prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și nu ar trebui să i se acorde TI.

(21) În urma notificării definitive, societatea în cauză și-a reafirmat argumentul conform căruia statul chinez și-a crescut cota de participare ulterior PA. În plus, societatea a susținut că scopul clar și unic al creșterii cotei de participare a fost acordarea de sprijin financiar societății holding având în vedere criza financiară. Societatea în cauză a susținut, în special, că respectiva creștere a cotei de participare nu a avut niciun impact asupra structurii administrative, asupra componenței consiliului de administrație și asupra activităților comerciale. În egală măsură, societatea a susținut că modificarea structurii acționariatului nu a avut niciun efect asupra deciziilor societății cu privire la activitățile de export, care sunt în continuare luate în mod independent în raport cu statul. Societatea a semnalat, de asemenea, că nu a fost adus niciun element de probă că, în acest caz, influența statului ar fi de așa natură încât să permită circumvenția măsurilor în cazul în care s-ar acorda societății un nivel individual al taxei.

(22) Pentru a li se acorda TI, producătorii-exportatori trebuie să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile enumerate la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Unul dintre aceste criterii este că majoritatea acțiunilor aparțin persoanelor private. Totuși, în cazul societății de față, acest criteriu nu a fost îndeplinit de la sfârșitul lui 2008.

(23) În consecință, deși modificarea structurii acționariatului a avut loc numai ulterior PA (însă înainte de finalizarea anchetei) și având în vedere natura prospectivă a concluziilor referitoare la TI, s-a ajuns la concluzia că nu ar trebui să se acorde TI societății în cauză, deoarece aceasta nu a îndeplinit cerințele prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

(24) În lipsa oricăror alte observații referitoare la TI, se confirmă definitiv elementele prezentate în considerentele (28)–(32) din regulamentul provizoriu, altele decât cele referitoare la societatea menționată în considerentele (19)-(23) de mai sus.

3. Valoarea normală

3.1. Țara analogă

(25) În urma notificării provizorii, trei părți interesate au declarat că SUA nu este o țară analogă adecvată, deoarece condițiile de piață din SUA și cele din RPC diferă în mod semnificativ. De asemenea, s-a afirmat că valoarea normală a fost calculată pe baza datelor provenite de la un singur producător afiliat unui producător comunitar, acestea nefiind, prin urmare, reprezentative.

(26) Este de remarcat faptul că regulamentul de bază prevede ca țara analogă să fie selectată în mod rezonabil. Părțile interesate menționate mai sus nu au furnizat elemente de probă solide conform cărora alegerea SUA nu ar fi fost rezonabilă. În special, acestea nu au contestat competitivitatea pieței SUA, lipsa căreia ar fi putut avea, de exemplu, un impact asupra nivelului prețurilor stabilite. De asemenea, este de remarcat faptul că niciuna dintre părțile în cauză nu a sugerat vreo alternativă pentru țara analogă.

(27) Având în vedere cele expuse anterior, se concluzionează definitiv că SUA reprezintă o țară analogă adecvată și se confirmă considerentele (33)–(38) din regulamentul provizoriu.

3.2. Determinarea valorii normale

(28) În lipsa oricăror observații referitoare la stabilirea valorii normale, se confirmă concluziile provizorii din considerentele (39)-(44) din regulamentul provizoriu.

4. Prețul de export

(29) În lipsa oricăror observații referitoare la stabilirea prețului de export, se confirmă conținutul considerentului (45) din regulamentul provizoriu.

5. Comparația

(30) În urma comunicării concluziilor provizorii, un producător-exportator a semnalat faptul că simplificarea aplicată numărului de control al produsului (cu scopul de a crește nivelul de comparabilitate dintre produsul în cauză și produsul similar din țara analogă) a rezultat într-o comparație greșită, deoarece aceasta a considerat mai multe tipuri de țevi și tuburi fără sudură ca făcând parte dintr-o singură categorie de produse. Ca urmare a acestei observații, s-a hotărât aplicarea unei regrupări diferite a numerelor de control ale produsului care să permită un nivel similar de comparabilitate, și anume în funcție de diametrul țevii și de grosimea peretelui.

(31) În urma comunicării concluziilor provizorii, prețurile chineze de export la nivel franco fabrică au fost revizuite la o valoare mai mică pentru a se lua în considerare toate costurile de transport. Concomitent, valoarea normală a fost revizuită la o valoare mai mare ca urmare a unor corecții legate de ajustări pentru transport și reduceri de prețuri.

(32) În lipsa oricăror observații referitoare la comparație, se confirmă conținutul considerentelor (46) și (47) din regulamentul provizoriu.

6. Marja de dumping

(33) În lipsa oricăror observații referitoare la calcularea marjei de dumping și sub rezerva modificărilor menționate în considerentele (30) și (31), se confirmă conținutul considerentelor (48)-(51) din regulamentul provizoriu.

(34) Marja de dumping determinată definitiv, exprimată ca procentaj din prețul net CIF franco frontieră comunitară înainte de vămuire, este după cum urmează:

Societate | Marjă de dumping definitivă |

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd | 64,8 % |

Alte societăți cooperante | 48,6 % |

Marjă reziduală | 73,1 % |

D. PREJUDICIUL

1. Producția comunitară, industria comunitară și consumul comunitar

(35) CISA a susținut că, în conformitate cu informațiile făcute publice de o agenție specializată (Steel Business Briefing), în 2007 au existat cel puțin 40 de producători comunitari de produse similare în UE-27 cu o producție de aproximativ 5,8 milioane tone, ceea ce ar fi în contradicție cu datele relevante din regulamentul provizoriu. De asemenea, CISA susține că, în conformitate cu informațiile făcute publice de World Steel Association, în 2007 consumul comunitar a fost de aproximativ 4,6 milioane tone, adică mult peste valoarea menționată în considerentul (57) din regulamentul provizoriu. Un producător-exportator chinez a formulat afirmații similare.

(36) Examinarea informațiilor furnizate a arătat că cifrele raportate se referă la toate țevile și tuburile fără sudură, și nu la produsul similar astfel cum este definit în regulamentul provizoriu și în considerentele (10)–(17) de mai sus, iar acestea cuprind alte produse cum ar fi țevi și tuburi de mari dimensiuni (și anume, cu un diametru de peste 406,4 mm), precum și țevi și tuburi din oțel inoxidabil. Astfel se explică discrepanța dintre informațiile menționate în considerentul (35) de mai sus și cele din regulamentul provizoriu. De asemenea, este de remarcat faptul că denumirile și localizarea tuturor producătorilor comunitari cunoscuți de produs în cauză figurează în versiunea neconfidențială a plângerii. Dacă CISA ar fi considerat că există alți producători de produs în cauză în UE, aceasta ar fi trebuit să furnizeze la timp elemente de probă suficiente pentru identificarea acestora, în vederea includerii unor astfel de societăți.

(37) Prin urmare, afirmațiile menționate mai sus se resping și se confirmă conținutul considerentelor (53)–(58) din regulamentul provizoriu.

2. Importurile provenite din țara în cauză

(a) Volumul, cota de piață a importurilor în cauză și prețurile de import

(38) În urma observațiilor trimise de CISA, se clarifică faptul că în considerentul (60) din regulamentul provizoriu ar trebui să se înțeleagă că segmentele de piață ale OCTG și ale producerii energiei electrice au reprezentat fiecare mai puțin de 5% din importurile totale din RPC. În absența oricăror afirmații sau a altor observații, se confirmă considerentele (59)–(63) din regulamentul provizoriu.

(b) Subcotarea prețului

(39) Un producător-exportator, trei producători comunitari și reclamantul au trimis observații referitoare la calcularea marjei de subcotare a prețului și a marjei de prejudiciu. Aceste observații au fost analizate și, după caz, calculele au fost modificate.

(40) Un producător-exportator a susținut că ajustările efectuate în vederea unei comparații echitabile a prețurilor importurilor din China cu prețurile tipurilor corespunzătoare de produse vândute de industria comunitară nu au fost adecvate, deoarece acestea nu au inclus sumele corespunzătoare cheltuielilor de vânzare, generale și administrative și profitul importatorului independent. Reclamantul a susținut că, dimpotrivă, nivelul acestor ajustări a fost excesiv de ridicat. În ceea ce privește afirmația producătorului-exportator, s-a constatat că adesea producătorii-exportatori chinezi și producătorii comunitari au vândut acelorași clienți. Prin urmare, o ajustare suplimentară a prețurilor de import nu a fost justificată. În urma examinării elementelor de probă furnizate, s-a ajuns la concluzia că aceste afirmații ar trebui respinse, iar cele două părți au fost informate în legătură cu motivele respingerii.

(41) Reclamantul a susținut că modul de calculare a diferențelor privind nivelul de comercializare a fost incorect întrucât producătorii-exportatori chinezi au vândut, de asemenea, direct utilizatorilor și că, pentru vânzările de acest tip, nu este necesar niciun nivel de ajustare a comercializării. S-a considerat că această afirmație este corectă în cazul unor producători-exportatori chinezi și nivelul de ajustare a comercializării a fost revizuit în consecință. În plus, producătorul-exportator menționat în considerentul (40) de mai sus a susținut că, ținând cont de diferențele semnificative privind volumul de vânzări între propriile sale importuri și vânzările realizate de industria comunitară, diferența cu privire la nivelul de comercializare nu ar trebui stabilită prin simpla comparare a procentului respectiv de vânzări către utilizatori și a propus o altă formulă pentru calcularea nivelului revizuit de ajustare a comercializării. Cu toate acestea, formula propusă nu a fost considerată ca fiind adecvată întrucât ar distorsiona rezultatul. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

(42) Pe baza celor expuse anterior, se confirmă metodologia descrisă în considerentul (64) din regulamentul provizoriu, iar marja de subcotare a prețului calculată astfel cum se descrie în considerentul (65) din regulamentul provizoriu se stabilește la 29%.

3. Situația industriei comunitare

(43) CISA a susținut că un număr de producători comunitari incluși în eșantion nu au trimis răspunsuri complete, eșantionul fiind mai puțin reprezentativ ca urmare a nivelului scăzut al cooperării. Este de remarcat faptul că, în afară de societatea menționată în considerentul (66) punctul ii) din regulamentul provizoriu, care a furnizat doar informații parțiale, toate celelalte societăți incluse în eșantion au furnizat toate informațiile solicitate înainte de etapa definitivă a anchetei. Chiar și după excluderea singurei societăți care a furnizat doar informații parțiale, reprezentativitatea eșantionului ar rămâne la aproximativ 60% din producția comunitară totală. În consecință, afirmația a fost respinsă.

(44) De asemenea, CISA a susținut că, în pofida celor afirmate în considerentul (86) din regulamentul provizoriu, un grup major de producători comunitari a investit masiv, ulterior PA, în creșterea capacității de producție a tuburilor din sectorul energiei nucleare. Informația a fost verificată și s-a constatat că investițiile menționate anterior au fost realizate în vederea creșterii capacității de producție pentru alte produse (țevi și tuburi din oțel inoxidabil sau cu sudură) decât produsul similar. În consecință, afirmația a fost respinsă.

(45) CISA și un producător-exportator chinez au susținut că afirmațiile din considerentul (87) din regulamentul provizoriu, conform cărora industria comunitară se află încă într-un proces de redresare de pe urma efectelor dumpingului din trecut, sunt incorecte, deoarece cel puțin trei societăți din România, supuse, la rândul lor, măsurilor antidumping până la jumătatea anului 2006, au sprijinit plângerea. Cu toate acestea, afirmațiile din considerentul (87) se referă în mod clar la industria comunitară în întregime, nu la societăți individuale. De aceea este normal ca situația societăților individuale să fie diferită de la o societate la alta, fără a pune sub semnul întrebării concluzia generală referitoare la industria comunitară. În consecință, afirmația a fost respinsă.

(46) În absența oricăror alte afirmații sau observații, se confirmă considerentele (66)–(87) din regulamentul provizoriu.

4. Concluzii privind prejudiciul

(47) MOFCOM, CISA și doi producători-exportatori chinezi au susținut că industria comunitară nu se afla într-o situație vulnerabilă la sfârșitul perioadei de anchetă, ținând cont în special de nivelurile recente ridicate de profit. Motivele pentru care industria comunitară a fost considerată ca fiind într-o situație vulnerabilă la sfârșitul perioadei de anchetă sunt descrise pe larg în considerentul (89) din regulamentul provizoriu. Deși s-a recunoscut faptul că prejudiciul suferit în cursul PA nu a fost material, s-a afirmat că, având în vedere cota importantă din piața comunitară a importurilor care făceau obiectul unui dumping, industria comunitară a fost expusă efectelor prejudiciabile ale unor astfel de importuri în cazul în care s-ar fi produs schimbări semnificative în situația generală a pieței. În această privință ar trebui să se țină cont de faptul că industria comunitară a putut beneficia numai parțial de creșterea substanțială a consumului, cota de piață a acesteia scăzând cu 5 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare, astfel cum se precizează în considerentul (88) din regulamentul provizoriu. În plus, faptul că o industrie înregistrează niveluri bune de profit pe parcursul unei perioade deosebit de favorabile, caracterizată printr-un nivel foarte ridicat al cererii pieței, nu implică în mod obligatoriu că, din punct de vedere structural, prezintă o situație economică și financiară solidă, cu precădere atunci când, în cursul perioadelor anterioare, industria în cauză a anunțat profituri extrem de scăzute sau chiar pierderi. După cum s-a menționat deja în considerentul (86) din regulamentul provizoriu, performanța economică slabă din perioada anterioară cauzată de existența unor practici de dumping a făcut imposibilă menținerea investițiilor la un nivel adecvat pentru a asigura viabilitatea industriei comunitare pe termen lung într-un sector de prelucrare cu o cerere deosebit de ridicată de capital. În ultimul rând, piața CE s-a caracterizat din nou, la sfârșitul PA, prin prezența unei proporții semnificative de importuri la prețuri extrem de scăzute care făceau obiectul unui dumping. Această situație a pieței era, în mod potențial, deosebit de periculoasă întrucât, în anii anteriori când nivelul cererii înregistra niveluri normale, o situație similară a pieței [care a fost analizată în Regulamentul (CE) nr. 954/2006 al Consiliului] a cauzat prejudicii considerabile industriei comunitare. Prin urmare, afirmația este respinsă.

(48) De asemenea, un producător-exportator chinez a susținut că afirmațiile din considerentul (89) din regulamentul provizoriu nu au arătat că schimbarea menționată a situației pieței a fost „previzibilă în mod clar și iminentă”, conform dispozițiilor Acordului antidumping al OMC (denumit în continuare „AAD”). Producerea unei modificări în situația pieței era previzibilă întrucât nivelul de consum nu poate, în mod normal, să rămână la niveluri extrem de ridicate pentru o perioadă îndelungată. Analiza efectuată în considerentele (90)–(126) din regulamentul provizoriu arată o deteriorare evidentă care s-a produs efectiv de-a lungul unei perioade de timp. Faptul că este necesară o anumită perioadă de timp pentru ca un număr de elemente și indicatori să evolueze de la valori pozitive la valori negative nu este în contradicție cu faptul că, în lumina evoluțiilor existente, asemenea efecte negative sunt deja previzibile în mod clar. La sfârșitul PA, riscul de prejudiciu era previzibil în mod clar, iar începutul evoluțiilor negative care ar putea duce la o situație prejudiciabilă era iminent, deoarece se înregistrase deja o scădere a cererii în ultimele luni ale PA. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

(49) În absența oricăror alte afirmații sau observații, se confirmă concluzia referitoare la prejudiciu enunțată în considerentele (88) și (89) din regulamentul provizoriu.

E. RISCUL DE PREJUDICIU

1. Evoluția probabilă a consumului în Comunitate, a importurilor din țara în cauză și a situației industriei comunitare după perioada de anchetă

1.1. Analiza efectuată după instituirea măsurilor provizorii

(50) Astfel cum se menționează în considerentul (5) de mai sus, un chestionar suplimentar a fost trimis producătorilor comunitari incluși în eșantion și reclamantului în vederea obținerii de informații suplimentare privind evoluțiile pieței și ale principalilor indicatori de prejudiciu până în martie 2009. De asemenea, au fost atent analizate ultimele date referitoare la importuri disponibile de la Eurostat. În scopul asigurării integralității, cifrele aferente perioadei cuprinse între sfârșitul PA și martie 2009 (denumită în continuare „perioada ulterioară PA”) sunt prezentate mai jos. Ținând cont de faptul că aceste cifre se referă la o perioadă de numai nouă luni, nu se indică niciun index pentru volum.

(51) Ulterior PA, consumul comunitar a început să scadă substanțial și într-un ritm mai rapid decât cel indicat în considerentul (91) din regulamentul provizoriu. De fapt, piața comunitară a scăzut deja cu aproape 30%[6] în perioada cuprinsă între sfârșitul PA și martie 2009.

2005 | 2006 | 2007 | PA | Perioada ulterioară PA |

Consumul comunitar | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 | 1 720 968 |

(52) Concomitent, importurile din RPC au scăzut semnificativ, însă, ținând cont de scăderea și mai pronunțată a consumului comunitar, cota de piață a acestor importuri a crescut la aproximativ 18%. Prețul importurilor din China au crescut în conformitate cu mențiunile considerentului (98) din regulamentul provizoriu.

RPC | 2005 | 2006 | 2007 | PA | Perioada ulterioară PA |

Volumul de importuri | 26 396 | 136 850 | 470 413 | 542 840 | 306 866 |

Cota de piață | 1,0 % | 5,1 % | 14,9 % | 17,1 % | 17,8 % |

Index (2005=100) | 100 | 491 | 1 451 | 1 663 | 1 733 |

Prețul de export | 766,48 | 699,90 | 699,10 | 715,09 | 966,63 |

Index (2005=100) | 100 | 91 | 91 | 93 | 138 |

(53) În aceeași perioadă, producția industriei comunitare a scăzut semnificativ, gradul de utilizare a capacității de producție a societăților incluse în eșantion scăzând la 60 % în luna martie 2009. Vânzările industriei comunitare pe piața comunitară au scăzut substanțial și corespunzător scăderii consumului comunitar, cota pieței industriei comunitare rămânând constantă. În ceea ce privește prețurile, după o creștere în a doua jumătate a anului 2008, acestea au scăzut în primul trimestru al anului 2009, deși au rămas la valori mai ridicate decât cele din cursul PA.

Producători comunitari incluși în eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA | Perioada ulterioară PA |

Producție | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 | 1 477 198 |

Capacitate | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 | 1 889 180 |

Utilizarea capacității | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % | 78 % |

Index (2005=100) | 100 | 108 | 110 | 109 | 88 |

Industria comunitară | 2005 | 2006 | 2007 | PA | Perioada ulterioară PA |

Volumul de vânzări ale CE | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 | 1 093 175 |

Cota de piață | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % | 63,5 % |

Index (2005=100) | 100 | 102 | 95 | 92 | 90 |

Producători comunitari incluși în eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA | Perioada ulterioară PA |

Prețul de vânzare aferent CE | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 | 1 415 |

Index (2005=100) | 100 | 106 | 121 | 121 | 135 |

(54) În ultimul rând, rentabilitatea industriei comunitare a scăzut substanțial și într-un ritm mai rapid decât cel precizat în considerentul (110) din regulamentul provizoriu, astfel încât aceasta a fost negativă (-0,8 %) în primul trimestru al anului 2009.

Producători comunitari incluși în eșantion | 2005 | 2006 | 2007 | PA | Perioada ulterioară PA |

Rentabilitate | 12,1 % | 17,3 % | 17,9 % | 15,4 % | 3,5 % |

Index (2005=100) | 100 | 143 | 147 | 127 | 20 |

(55) În concluzie, informațiile suplimentare colectate și verificate în etapa definitivă a anchetei confirmă analiza efectuată în considerentele (90)–(112) din regulamentul provizoriu.

1.2. Observații trimise de părți

(56) Un producător-exportator a susținut că ancheta referitoare la prejudiciu, contrar anchetei referitoare la dumping, a fost extinsă după PA deoarece analiza s-a bazat și pe informații și date referitoare la perioada de după iunie 2008.

(57) În primul rând, se reamintește faptul că PA și perioada luată în considerare reprezintă baza pe care a fost efectuată evaluarea riscului de prejudiciu din regulamentul provizoriu. Cu toate acestea, în cazurile de risc de prejudiciu, prejudiciul constatat în perioada de anchetă nu poate fi material prin definiție, deoarece în acest caz ancheta ar fi fost o anchetă bazată pe un prejudiciu material efectiv. Prin urmare, deși prejudiciul nu a fost material în cursul PA, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie să constate dacă factorii menționați la articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază conduc sau nu la concluzia că există un risc de prejudiciu material. Așadar, autoritatea responsabilă cu ancheta are dreptul să verifice dacă evenimentele care au loc după sfârșitul PA confirmă concluziile din etapa provizorie conform cărora există un risc de prejudiciu.

(58) MOFCOM, CISA și un producător-exportator chinez a considerat că sursa de informații utilizată nu a fost menționată în mod clar în considerentul (91) din regulamentul provizoriu și că previziunile și alte informații furnizate de producătorii comunitari sau de reclamant și menționate în considerentele (99), (101) și (108) din regulamentul provizoriu nu au provenit dintr-o sursă de informații obiectivă. De asemenea, MOFCOM a susținut că, utilizând astfel de informații, autoritatea responsabilă cu ancheta nu a dat dovadă de „atenția specială” prevăzută de acordul antidumping al OMC în cazul anchetelor referitoare la riscul de prejudiciu.

(59) Se confirmă faptul că dovezile detaliate referitoare la diferitele surse de informații publice menționate în considerentul (91) din regulamentul provizoriu au fost disponibile cu mult înainte de publicarea regulamentului provizoriu în dosarele puse la dispoziție pentru a fi consultate de către părțile interesate. În ceea ce privește previziunile și alte informații trimise de industria comunitară, acestea au fost verificate și au fost luate în considerare numai în cazul și în măsura în care informațiile au fost considerate ca fiind fiabile și exacte. Faptul că informațiile trimise au fost verificate a fost menționat în mod special în considerentul (100) din regulamentul provizoriu, iar vizite de verificare suplimentare au fost efectuate după instituirea măsurilor provizorii, astfel cum se menționează în considerentul (5) de mai sus.

(60) Prin urmare, se resping afirmațiile realizate în considerentele (56) și (58) de mai sus.

(61) CISA a susținut că, la evaluarea evoluției importurilor din China după PA, nu ar fi trebuit să se țină cont de importurile efective, ci de nivelul comenzilor, deoarece importurile efective au loc în mod obișnuit după 3-4 luni de la plasarea comenzii. Din cauza decalajului, orice variație a nivelului cererii pe piața CE va fi reflectată în importurile efective numai după câteva luni, explicându-se astfel motivul pentru care importurile din China erau încă ridicate în noiembrie și decembrie 2008, în pofida faptului că nivelul cererii de pe piața UE începuse deja să scadă. Observații similare au fost trimise și de un producător-exportator chinez.

(62) Importurile efective sunt utilizate drept bază pentru evaluarea volumelor și prețurilor medii pentru importurile provenite dintr-o anumită țară. Informațiile referitoare la nivelul comenzilor pot fi luate în considerare pentru a susține alte informații, dar acestea pot fi rareori justificate prin elemente de probă care pot fi verificate în mod corespunzător. În orice caz, analiza afirmației a arătat că scăderea consumului comunitar începuse deja în cursul celui de-al treilea trimestru din 2008. Prin urmare, în cazul unui decalaj de 3-4 luni, acest fapt ar fi trebuit să fie deja reflectat în nivelul importurilor din China pentru trimestrul al patrulea din 2008, care a fost în schimb relativ ridicat. Mai mult, dacă se ia în considerare decalajul de 3-4 luni menționat anterior, scăderea importantă a importurilor din China care a avut loc în primul trimestru din 2009 ar putea fi mai degrabă consecința anticipării măsurilor antidumping decât a scăderii cererii. De fapt, importatorii ar fi putut să fie din ce în ce mai puțin motivați să plaseze comenzi pentru mărfuri care ar fi sosit într-un moment în care măsurile antidumping ar fi putut să fie deja instituite. În concluzie, se consideră că o analiză bazată pe nivelul comenzilor și nu pe importurile efective ar fi introdus în anchetă elemente de incertitudine, fără să se ajungă la concluzii semnificativ diferite. Prin urmare, afirmația formulată de CISA referitor la acest aspect se respinge.

(63) MOFCOM, CISA și un producător-exportator chinez au susținut că, în conformitate cu diferite comunicate de presă și/sau situații financiare publicare de un număr de grupuri de producători comunitari, 2008 a rămas un an bun în ceea ce privește performanța acestora, acest fapt fiind, prin urmare, în contradicție cu concluziile privind existența riscului de prejudiciu din regulamentul provizoriu, în special considerentul (110).

(64) La examinarea acestei afirmații s-a constatat că informațiile la care se referea CISA nu priveau în mod specific entitățile europene implicate în fabricarea produsului în cauză. Astfel cum s-a menționat deja în considerentul (44) de mai sus, un grup major de societăți este format din entități diferite care deseori realizează produse extrem de diferite. Prin urmare, informațiile financiare generale referitoare la un astfel de grup de societăți ar putea să nu fie reprezentative pentru situația economică a diferitelor entități specifice care produc și vând produsul similar pe piața comunitară. În fine, se reamintește faptul că informațiile referitoare la societățile care produc produsul similar utilizate în cursul anchetei au fost verificate în mod corespunzător. Prin urmare, afirmația se respinge.

(65) În absența oricărei alte afirmații referitoare cu precădere la considerentele (90)–(112) din regulamentul provizoriu, se confirmă concluziile din considerentele menționate.

2. Riscul de prejudiciu

2.1. Evoluția volumelor importurilor care fac obiectul unui dumping

(66) CISA a susținut că creșterea importurilor China menționată în considerentul (114) din regulamentul provizoriu a fost consecința creșterii cererii de pe piața UE. Observații similare au fost trimise și de MOFCOM și de un producător-exportator chinez. De asemenea, CISA a respins evaluarea conform căreia evoluția importurilor din China ar putea fi consecința strategiei de penetrare a pieței și a subliniat faptul că, deoarece exporturile din China au fost efectuate de un număr mare de producători chinezi, ar fi imposibil să se creadă că aceștia au elaborat o strategie coordonată.

(67) Dacă ar fi fost adevărat că evoluția importurilor din China a fost corelată cu creșterea cererii pe piața CE, astfel cum susține CISA, cota de piață a acestor importuri ar fi fost mult mai stabilă și nu ar fi crescut de la 1% la 17% în cursul perioadei luată în considerare. Această creștere substanțială a cotei de piață a importurilor din China și evoluția total diferită a acestei cote față de evoluția cotei de piață a industriei comunitare sau a oricărei alte surse de import evidențiază în mod clar faptul că există alte elemente care au dus la creșterea importurilor din China. Această concluzie este susținută și de faptul că importurile din China au fost efectuate în mod sistematic la prețuri extrem de scăzute de dumping, astfel cum se explică în considerentele (63)-(65) din regulamentul provizoriu. Mai mult, nu este nevoie ca exportatorii să își coordoneze o strategie pentru ca să rezulte un comportament asemănător. Odată ce a devenit evident faptul că pentru a intra cu succes pe o piață este nevoie de un nivel foarte scăzut de prețuri, convergența spre o astfel de strategie de piață de succes ar avea loc probabil fără a fi necesară coordonarea exportatorilor. Prin urmare, se resping afirmațiile formulate în considerentul (66) de mai sus și se confirmă concluziile din considerentul (114) din regulamentul provizoriu.

(68) De asemenea, CISA a susținut că, contrar evaluării din considerentele (115) și (116) din regulamentul provizoriu, importurile din RPC au scăzut semnificativ în perioada ulterioară PA. După cum se menționează în considerentul (52) de mai sus, este adevărat că importurile din RPC au scăzut semnificativ în perioada ulterioară PA. Cu toate acestea, textul considerentului (116) din regulamentul provizoriu precizează că nu contează volumul absolut al unor astfel de importuri, ci importanța relativă a acestora în raport cu consumul, cu alte cuvinte cota de piață a acestora pe piața comunitară. Astfel cum se menționează și în considerentul (52) de mai sus, în pofida scăderii în volum absolut, importurile din China de produs în cauză și-au mărit ușor cota de piață în perioada ulterioară PA. Prin urmare, având în vedere faptul că: i) evaluarea pe baza raționamentului din considerentele (115) și (116) din regulamentul provizoriu a fost efectuată utilizând cele mai recente informații de încredere referitoare la importuri disponibile în momentul concluziilor provizorii, și anume datele referitoare la importurile din noiembrie și decembrie 2008, ii) aceste date au fost corelate cu evoluția importurilor din China până la momentul respectiv, și iii) raționamentul s-a bazat pe volumul relativ, și nu pe volumul absolut, se concluzionează că evaluarea din considerentele (115) și (116) din regulamentul provizoriu nu se află în contradicție cu concluziile menționate în considerentul (52) de mai sus. În orice caz, trebuie semnalat faptul că, din motivele menționate în considerentul (134) din regulamentul provizoriu, nivelul importurilor din China ar putea fi considerat drept un element de risc de prejudiciu chiar în cazul în care volumul ar începe să scadă proporțional într-o mai mare măsură decât scăderea consumului, întrucât simpla prezență a unui volum semnificativ de mărfuri din China la prețuri scăzute, într-un context caracterizat prin scăderea consumului, va exercita o presiune descendentă asupra nivelului general al prețurilor de pe piață. În orice caz, niciun factor precizat la articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază, considerat individual, nu poate oferi în mod necesar indicații decisive cu privire la existența unui risc de prejudiciu. În mod contrar, toți factorii trebuie luați în considerare în totalitate. Prin urmare, afirmația se respinge și se confirmă concluziile din considerentul (115) din regulamentul provizoriu.

2.2. Rezerva de capacități disponibile ale exportatorilor

(69) CISA a susținut că analiza din considerentul (118) din regulamentul provizoriu s-a bazat pe date provenite de la exportatorii incluși în eșantion, adică societățile cele mai orientate către export, prin urmare datele provenite de la acestea nu reflectă în mod corect situația de ansamblu a exporturilor din PRC. Din contră, se afirmă că, în 2008, s-a schimbat evoluția cotei exporturilor din China către CE din totalul exporturilor din China menționate în considerentul (119) din regulamentul provizoriu, înregistrându-se o scădere de la 15% la 11%. În sfârșit, analiza din considerentele (117)–(119) din regulamentul provizoriu a ignorat evoluția cererii pieței interne chineze care, conform previziunilor, urma să absoarbă o parte semnificativă din producția generată de supracapacitatea existentă. În acest sens, s-a făcut referire la un număr de proiecte și planuri ale guvernului chinez de susținere a cererii interne. De asemenea, MOFCOM a susținut că evoluția cererii pe piața internă chineză nu a fost examinată în regulamentul provizoriu.

(70) Concluziile referitoare la societățile incluse în eșantion din considerentul (118) din regulamentul provizoriu sunt confirmate în mod evident de evoluțiile datelor generale referitoare la exporturi menționate în considerentul (119) din regulamentul provizoriu, care au arătat o tendință de creștere chiar și mai pronunțată a exporturilor către CE pentru perioada luată în considerare. În ceea ce privește presupusa inversare a tendinței de creștere a cotei exporturilor către CE din totalul exporturilor din China de produs în cauză în 2008, CISA nu a furnizat niciun element de probă decisiv pentru susținerea acestei afirmații. În acest sens, trebuie semnalat faptul că informațiile care reies din statisticile chineze se referă în mod clar la o sferă a produsului semnificativ diferită de produsul în cauză. Acest lucru reiese în mod evident din faptul că exporturile către Europa, astfel cum sunt prezentate în statistici, nu sunt numai mult mai mari decât importurile înregistrate de Eurostat pentru produsul în cauză, însă evoluția lor indică o tendință complet diferită. Prin urmare, elementele de probă nu au putut fi acceptate. Referitor la acțiunile preconizate ale guvernului chinez de stimulare a cererii interne, elementele de probă trimise nu pot schimba analiza deoarece efectele asupra cererii nu pot fi stabilite cu certitudine. Mai mult, pentru majoritatea proiectelor menționate nu este clar dacă acestea vor fi finalizate. În fine, unele proiecte majore de conducte menționate de CISA par să fie proiecte construite cu țevi sudate de mari dimensiuni și nu cu țevile fără sudură care fac obiectul prezentei proceduri. Prin urmare, se resping afirmațiile formulate în considerentul (69) de mai sus.

(71) De asemenea, CISA a considerat că scenariul redirecționării menționat în considerentul (119) din regulamentul provizoriu a fost greșit, deoarece exporturile din China către SUA sunt constituite în principal din produse (OCTG) care nu sunt importate la scară largă în CE. De asemenea, CISA a susținut că prețurile către CE nu au fost neapărat mai mici decât în alte țări însă, dimpotrivă, CE a reprezentat până în prezent o piață atractivă pentru exporturile din China. În ceea ce priește această afirmație, trebuie menționat că analiza efectuată în considerentul (119) din regulamentul provizoriu s-a bazat pe date statistice care nu conțin referințe detaliate la tipuri specifice de produse. În orice caz, ar trebui remarcat faptul că echipamentul de producție necesar fabricării produsului în cauză poate fi, în foarte mare măsură, utilizat la producerea de tipuri variate de produse de țevi și tuburi fără sudură. Prin urmare, chiar dacă un tip specific de tuburi cum ar fi OCTG nu este importat la scară largă în CE, faptul nu este relevant atunci când se ia în considerare capacitatea de producție potențial disponibilă, deoarece echipamentul utilizat la fabricarea acestui tip de tuburi poate fi modificat cu ușurință pentru a fabrica alte tipuri de produs în cauză, care sunt importate în cantități mult mai substanțiale pe piața CE. Prin urmare, se resping afirmațiile formulate în considerentul (66) de mai sus și se confirmă concluziile din considerentele (117)-(119) din regulamentul provizoriu.

2.3. Prețurile importurilor din RPC

(72) CISA a susținut că, ulterior PA, prețurile importurilor din China au crescut substanțial, în timp ce prețurile industriei comunitare nu au urmat aceeași tendință, și ca urmare subcotarea existentă în cursul PA ar fi fost redusă în mod substanțial sau chiar eliminată în perioada ulterioară PA.

(73) Astfel cum s-a menționat în considerentele (98) și (122) din regulamentul provizoriu, se confirmă faptul că, ulterior PA, prețurile importurilor din diferite surse, inclusiv din RPC, au crescut substanțial, odată cu creșterea prețurilor industriei comunitare. Ulterior PA, a fost efectuată o analiză a listelor de prețuri ale industriei comunitare și a prețurilor produselor comparabile importate din RPC care a arătat că a existat un paralelism în fluctuația prețurilor. În concluzie, nu au fost găsite elemente de probă care să susțină afirmația conform căruia subcotarea constatată în cursul PA ar fi fost redusă substanțial sau chiar eliminată. Prin urmare, se confirmă concluziile din considerentele (120)-(123) din regulamentul provizoriu.

2.4. Nivelul stocurilor

(74) Deoarece nu s-a formulat nicio observație referitoare la acest subiect, se confirmă concluziile prezentate în considerentul (124) din regulamentul provizoriu.

2.5. Alte elemente

(75) CISA a susținut că intervenția posibilă a guvernului chinez menționată în considerentul (125) din regulamentul provizoriu este pur speculativă. Cu toate acestea, ancheta a arătat că tratamentul individual acordat unui producător-exportator chinez în etapa provizorie a trebuit să fie ulterior retras, astfel cum se menționează în considerentele (19)–(23) de mai sus, din cauza creșterii intervenției statului ca urmare a înrăutățirii situației economice în perioada ulterioară PA. Acest fapt susține în mod clar concluzia prezentată în considerentul (125) din regulamentul provizoriu și, prin urmare, afirmația se respinge.

2.6. Concluzii

(76) Se semnalează în primul rând faptul că s-a ajuns la concluzia de risc de prejudiciu după ce s-a luat în considerare, printre altele, totalitatea diverșilor factori menționați la articolul 3 alineatele (5) și (9) din regulamentul de bază.

(77) CISA a susținut că concluziile din regulamentul provizoriu nu au respectat standardele cerute de OMC pentru astfel de anchete, și anume, că respectivele concluzii ar trebui să se bazeze pe elemente de probă și nu să rezulte din presupuneri, speculații sau posibilități îndepărtate; că preconizările și ipotezele ar trebui să prezinte un grad ridicat de probabilitate, iar explicațiile alternative care au dus la o anumită concluzie ar trebui examinate.

(78) Regulamentul provizoriu indică în mod clar pe ce bază s-au stabilit concluziile referitoare la diferite elemente ale anchetei. Acestea au fost susținute de elementele de probă indicate, și anume: date statistice provenite de la Eurostat, răspunsuri la chestionare din partea societăților care au cooperat, informații referitoare la societăți care nu au fost incluse în eșantion, furnizate de reclamant, informații provenite din observațiile trimise de părțile interesate, alte informații găsite pe internet în cursul anchetei. Toate aceste informații, cu excepția celor confidențiale, au fost puse la dispoziția părților interesate pentru consultare.

(79) Elementele referitoare la examinarea privind riscul de prejudiciu au fost tratate separat și în detaliu în regulamentul provizoriu, iar gradul de materializare al presupunerilor și previziunilor din etapa provizorie a fost reexaminat și verificat, pe cât posibil, în etapa definitivă a anchetei, astfel cum prevăd concluziile prezentului regulament. Nu au fost constatate fapte, elemente de probă sau indicii care să fie în contradicție cu concluziile din regulamentul provizoriu. Prin urmare, preconizările și ipotezele din regulamentul provizoriu nu au fost speculații sau presupuneri, ci au reprezentat rezultatul unei analize amănunțite a situației.

(80) În ceea ce privește explicațiile și interpretările alternative din considerentul (78) de mai sus, inclusiv cele prezentate de părțile interesate în observațiile lor, au fost examinate în mod adecvat în cursul anchetei și au fost tratate atât în prezentul regulament, cât și în regulamentul provizoriu.

(81) În concluzie, examinarea faptelor care au avut loc după sfârșitul PA, precum și analiza comentariilor și observațiilor formulate de părțile interesate cu privire la regulamentul provizoriu și cu privire la notificarea concluziilor definitive nu au evidențiat niciun element de probă care ar pune la îndoială concluzia conform căreia riscul de prejudiciu material a existat de la sfârșitul PA. Prin urmare, se respinge afirmația formulată de CISA din considerentul (77) de mai sus și se confirmă concluziile din considerentul (126) din regulamentul provizoriu.

F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

(82) În absența oricărei alte observații specifice, se confirmă considerentele (128)–(135) din regulamentul provizoriu.

2. Efectul altor factori

(a) Activitatea de import și de export a industriei comunitare

(83) CISA a susținut că importul de produs în cauză de către industria comunitară din RPC și din alte țări demonstrează că acestea nu au avut capacitatea de a satisface cererea pieței comunitare. Acest fapt se datorează lipsei investițiilor industriei comunitare în noi capacități de producție și concentrării acesteia pe segmente de piață cu valoare mai ridicată. În acest sens, se reamintește faptul că în considerentul (136) din regulamentul provizoriu se explică că astfel de importuri au fost estimate ca fiind sub 2% din totalul importurilor din RPC și nu a fost prezentat niciun element de probă care să dovedească că acest procent a fost mai mare.

(84) De asemenea, CISA a vrut să cunoască motivele exacte pentru care grupul de societăți menționat în considerentul (138) din regulamentul provizoriu a trebuit să efectueze importurile menționate. Problema a fost examinată mai amănunțit și se confirmă faptul că, din motive de rentabilitate, producția de anumite tipuri de produse a trebuit să fie efectuată de alte entități din afara Europei. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat deja în considerentul (138) din regulamentul provizoriu, s-a verificat faptul că aceste importuri nu au fost la prețuri subcotate față de prețurile comunitare pentru aceleași tipuri de produse.

(85) În fine, CISA a indicat o aparentă neconcordanță dintre o estimare relativ pozitivă a industriei comunitare referitoare la vânzările viitoare la export și evoluțiile economice generale pe piețele din țările terțe, pentru care previziunile au arătat o scădere. În acest sens, trebuie remarcat faptul că analiza activităților de export ale industriei comunitare nu are niciun efect asupra determinărilor referitoare la prejudiciu sau la riscul de prejudiciu, acestea fiind fondate exclusiv pe activitățile industriei comunitare legate de produsul similar pe piața CE. Faptul că unii producători comunitari au avut vederi optimiste referitoare la activitățile lor de export ar fi putut duce la o supraevaluare a previziunilor de performanță economică generală a acestora, dar nu și a performanței de pe piața internă, care a fost tratată separat în cursul analizei.

(86) Prin urmare, se resping afirmațiile din considerentele (83)–(85) de mai sus și se confirmă concluziile din considerentele (136)–(141) din regulamentul provizoriu.

(b) Importurile din țări terțe

(87) Mai mult, CISA a susținut că nu este suficientă examinarea prețului mediu al importurilor din alte țări terțe care nu fac parte din UE, ci ar trebui luată în considerare și natura exactă a acestor produse. Se confirmă faptul că a fost efectuată o analiză detaliată în toate situațiile în care importatorii au furnizat suficiente informații detaliate referitoare la prețuri. Din păcate, statisticile de comerț nu sunt foarte detaliate și, având în vedere faptul că importatorii au colaborat într-o mai mică măsură, au fost disponibile puține informații detaliate referitoare la prețuri defalcate în funcție de produs pentru importurile din alte țări. Cu toate acestea, nicio parte nu a furnizat informații susținute de elemente de probă care să sugereze o concluzie diferită de cea menționată în considerentele (142)–(145) din regulamentul provizoriu și, prin urmare, se confirmă concluziile prevăzute în considerentele din regulamentul provizoriu menționate.

(c) Concurența din partea altor producători comunitari

(88) În absența oricărei observații specifice în acest sens, se confirmă considerentul (146) din regulamentul provizoriu.

(d) Costul de producție/costul materiilor prime

(89) CISA a susținut că industria comunitară și-a modificat gama de produse, concentrându-se pe tipuri de produse cu un preț de vânzare mai ridicat, cu scopul de a compensa efectele unei creșteri a costului de producție. Acest fapt ar sugera că industria comunitară a avut mijloace suficiente de a reflecta orice creștere a costurilor prin creșterea prețurilor de vânzare, contrar celor indicate în considerentul (149) din regulamentul provizoriu.

(90) Fără îndoială, industria comunitară a încercat în timp să își maximizeze profitul prin reflectarea creșterii costurilor în creșterea prețurilor de vânzare. Cu toate acestea, acest proces nu poate continua la infinit și la un moment dat se ajunge la situația în care astfel de ajustări nu mai sunt posibile din cauza concurenței existente pe piață. Pe o piață unde mărfurile similare sunt vândute la prețuri substanțial mai mici, gradul de operare a marjei de profit devine cu atât mai mic cu cât cota de piață a acestor mărfuri cu prețuri mici este mai mare. Prin urmare, observațiile formulate de CISA nu contrazic concluziile prezentate în considerentele (147)–(149) din regulamentul provizoriu, care, în consecință, se confirmă.

(e) Scăderea pieței comunitare pentru țevi și tuburi fără sudură ca urmare a încetinirii creșterii economice

(91) MOFCOM, CISA și un producător-exportator chinez au susținut că încetinirea globală a creșterii economice stă la baza problemelor economice cu care se confruntă industria comunitară și au concluzionat că această încetinire a rupt legătura cauzală dintre importurile din China și presupusul prejudiciu sau risc de prejudiciu. În acest sens, ar trebui semnalat faptul că CISA a recunoscut că nivelul de consum predominant de pe piață între 2005 și PA a înregistrat niveluri excepționale și că reducerea cererii din perioada ulterioară PA poate, în foarte mare măsură, să fie atribuită revenirii pieței pentru acest produs la condiții normale. Prin urmare, nu este clar dacă recesiunea economică mondială poate fi considerată drept cauză a prejudiciului, întrucât informațiile disponibile indică numai faptul că nivelul consumului de pe piața CE din perioada ulterioară PA a revenit la niveluri deja considerate normale în trecut. De asemenea, acest lucru ar indica că ceea ce a permis industriei comunitare să nu sufere prejudicii materiale în pofida cotelor de piață semnificative și a subcotării considerabile a importurilor din China care fac obiectul unui dumping a fost existența unor niveluri excepționale ale consumului comunitar pe parcursul perioadei considerate. În orice caz, considerentul (150) din regulamentul provizoriu nu exclude posibilitatea ca recesiunea economică generală să fi jucat un rol în situația prejudiciabilă a industriei comunitare de după PA. Cu toate acestea, nu se poate afirma că industria comunitară a fost afectată în mod negativ numai de efectele crizei economice generale și că importurile care au făcut obiectul dumpingului nu au avut niciun efect în acest sens, când este evident că aceste importuri au deținut o cotă de piață semnificativă și au subcotat considerabil prețurile industriei comunitare. Prin urmare, se respinge afirmația conform căreia recesiunea economică a rupt legătura cauzală menționată în considerentele (128)–(135) din regulamentul provizoriu, iar chestiunea influenței schimbării mediului economic în comparație cu PA asupra determinării nivelului măsurilor este tratată în considerentul (104) de mai jos.

(92) Prin urmare, afirmațiile se resping, iar considerentul (150) din regulamentul provizoriu de confirmă.

(f) Alți factori

(93) CISA a semnalat că anumiți producători comunitari au încheiat cu clienții contracte-cadru la prețuri prestabilite, astfel încât pentru aceștia prețurile ar fi rămas stabile. Concomitent, aceștia ar fi încheiat acorduri similare de prețuri fixe cu furnizorii de minereu de fier și cu alți furnizori principali, astfel încât aceștia nu ar fi putut profita de scăderea extrem de accentuată a costurilor pentru aceste materii prime care a avut loc imediat după PA.

(94) În primul rând, trebuie remarcat faptul că acordurile de prețuri fixe cu clienții au reprezentat o practică limitată ca număr de contracte și, având în vedere perioada acestora, nu se poate considera că aceste contracte au avut efecte semnificative. Această concluzie este confirmată de faptul că, de asemenea, prețurile industriei comunitare au crescut semnificativ. În ceea ce privește acordurile de prețuri fixe la materii prime, această practică pare să fie răspândită în întreaga lume, ceea ce nu ar avantaja sau dezavantaja producătorii comunitari în raport cu alți producători de produs similar de pe piața mondială. Prin urmare, acest fapt nu poate fi considerat drept cauză de rupere a legăturii cauzale. Prin urmare, se resping afirmațiile formulate în considerentul (93) de mai sus.

3. Concluzie privind legătura de cauzalitate

(95) În absența oricărei alte observații referitoare la acest subiect, se confirmă considerentele (151)-(153) din regulamentul provizoriu.

G. INTERESUL COMUNITAR

1. Interesul industriei comunitare

(96) Atât reclamantul, cât și câțiva producători comunitari au reiterat faptul că existența măsurilor antidumping a reprezentat pentru aceștia un element esențial pentru continuitatea activității, având în vedere dumpingul prejudiciabil practicat. În absența oricărei alte observații în acest sens, se confirmă considerentul (155) din regulamentul provizoriu.

2. Interesul celorlalți producători comunitari

(97) În absența oricărei observații specifice în acest sens, se confirmă considerentul (156) din regulamentul provizoriu.

3. Interesul importatorilor neafiliați din Comunitate

(98) Un utilizator și importator al produsului în cauză a subliniat faptul că în avizul de deschidere nu au fost menționate codurile NC ale produsului importat, acesta luând cunoștință de faptul că ancheta includea aceste tipuri de produse numai după instituirea măsurilor provizorii. Acesta a susținut că a trebuit să plătească din acest motiv taxe antidumping neprevăzute. Acest importator a fost informat de faptul că avizul de deschidere conținea o descriere clară a produsului care făcea obiectul anchetei, iar codurile NC menționate în avizul respectiv erau numai cu titlu informativ. Clasificarea tarifară corectă a produsului în cauză este într-adevăr unul dintre elementele care fac obiectul anchetei și, prin urmare, este foarte posibil să existe anumite diferențe între codurile menționate în regulamentul provizoriu și cele indicate în avizul de deschidere a procedurii.

(99) În absența oricărei alte observații în acest sens, se confirmă considerentul (157) din regulamentul provizoriu.

4. Interesul utilizatorilor

(100) Utilizatorul menționat în considerentul (98) de mai sus a susținut că instituirea de măsuri definitive privind produsul în cauză ar crea probleme serioase de aprovizionare pentru societatea sa, având în vedere faptul că producătorii comunitari nu sunt dispuși să-i livreze produsul respectiv. Această afirmație a fost examinată, ajungându-se la concluzia că problemele de aprovizionare a acestei părți de la producătorii comunitari se referă la perioade din trecut când, în contextul unei cereri extrem de ridicate a pieței, furnizarea unor cantități foarte limitate de un asemenea produs nu era considerată rentabilă de anumiți producători comunitari. Cu toate acestea, această problemă ar trebui să dispară în perioade cu o cerere normală a pieței, mai ales ținând cont de faptul că alți utilizatori sau importatori de același tip de produse ar putea determina creșterea cererii comunitare de astfel de tipuri de produse, ca urmare a instituirii măsurilor. Pe baza acestor considerente și datorită faptului că utilizările menționate reprezintă o cotă foarte limitată din consumul total de produs în cauză, se concluzionează că disponibilitatea surselor de aprovizionare nu ar trebui să constituie o problemă în ceea ce privește produsul în cauză.

(101) Un alt utilizator, care achiziționează produsul similar exclusiv din industria comunitară, și-a reiterat sprijinul în favoarea instituirii măsurilor. Nu au fost primite observații referitoare la concluziile provizorii din partea altor utilizatori. În absența oricărei alte observații în acest sens, se confirmă considerentul (158) din regulamentul provizoriu.

5. Concluzie privind interesul comunitar

(102) În absența oricărei alte observații specifice, se confirmă definitiv considerentul (159) din regulamentul provizoriu.

H. MĂSURI DEFINITIVE

1. Nivelul de eliminare a prejudiciului

(103) Reclamantul și câțiva producători comunitari care fac parte din industria comunitară au susținut că marja de profit de 3% utilizată provizoriu pentru calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului menționat în considerentele (161)–(163) din regulamentul provizoriu a fost extrem de mică, având în vedere faptul că acest sector reprezintă o ramură a industriei care implică investiții masive de capital și costuri fixe ridicate, precum și faptul că marja de profit realizată de industria comunitară în cursul perioadei considerate a fost mult peste 3%.

(104) Este recunoscut faptul că produsul similar implică o producție cu mari investiții de capital. Cu toate acestea, se consideră că situația actuală a pieței nu este în măsură să permită o evaluare clară privind rata de utilizare a capacităților de producție din viitorul apropiat și mai ales pentru anii în cursul cărora măsurile vor fi în vigoare, ceea ce poate avea un impact asupra determinării marjei de profit care ar trebui realizată în mod normal pe o anumită piață în absența practicilor de dumping. Având în vedere aceste circumstanțe și luând în considerare faptul că industria comunitară are oricând posibilitatea de a solicita o reexaminare a măsurilor în cazul schimbării circumstanțelor, se concluzionează că ar trebui să fie menținută marja de profit moderată de 3%, stabilită în etapa provizorie și într-o anchetă anterioară referitoare la același produs. Cu toate acestea, se atrage atenția asupra faptului că, în cazul unei modificări semnificative a circumstanțelor, ar putea fi necesară revizuirea acestei marje de profit de 3%.

(105) Metodologia de calculare a nivelului de eliminare a prejudiciului indicată în considerentele (164) și (165) din regulamentul provizoriu a fost aplicată, sub rezerva modificării minore menționate în considerentul (41) de mai sus. Nivelul de eliminare a prejudiciului la scară națională a fost calculat ca media ponderată a marjelor de prejudiciu calculate pentru cele mai reprezentative tipuri de produse vândute de un producător-exportator căruia nu i-a fost acordat TI.

(106) Marjele de prejudiciu astfel stabilite au fost mai mici decât marjele de dumping calculate.

2. Măsurile definitive

(107) Luând în considerare concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul comunitar, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de produs în cauză originar din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile, marja de prejudiciu.

(108) Pe baza constatărilor de mai sus, taxele definitive ar trebui să fie următoarele:

Producător-exportator | Taxa antidumping |

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 17,7 % |

Alte societăți cooperante | 27,2 % |

Toate celelalte societăți | 39,2 % |

(109) Nivelurile taxei antidumping individuale pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa la nivel național aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile, astfel, exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.

(110) Orice cerere de aplicare a nivelului individual al taxei antidumping pentru o societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau în urma înființării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei[7] și să conțină toate informațiile relevante, și anume, orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma schimbării denumirii sau a modificării respective privind entitățile de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

(111) Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată face observații ulterioare notificării respective. Observațiile prezentate de părți au fost analizate corespunzător și, după caz, constatările au fost modificate în consecință.

(112) În vederea asigurării tratamentului egal între orice noi exportatori și societățile cooperante neincluse în eșantion, enumerate în anexa la prezentul regulament, ar trebui să se prevadă ca media ponderată a taxei instituite asupra acestora din urmă să se aplice oricăror noi exportatori, care ar fi altfel îndreptățiți la o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, întrucât articolul 11 alineatul (4) nu se aplică în cazul în care s-a folosit eșantionarea.

3. Angajamente

(113) În urma notificării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea instituirii unei taxe antidumping definitive, câțiva producători-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion și-au manifestat intenția de a oferi un angajament de preț, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, în pofida faptului că au fost explicate toate condițiile necesare, nu s-a prezentat nicio ofertă de angajament în termenul stabilit în acest scop prin articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază și nu s-a solicitat nicio extindere a acestui termen. În aceste circumstanțe, nu mai este necesar să se analizeze mai detaliat aspectul legat de angajamente în cadrul prezentei anchete.

J. PERCEPEREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII

(114) Deoarece ancheta a arătat că riscul de prejudiciu a fost iminent la sfârșitul PA, astfel cum se menționează în considerentul (126) din regulamentul provizoriu, ținând cont de concluziile din considerentele (50)–(55) de mai sus, care confirmă o evoluție negativă a mai multor indicatori de prejudiciu după PA, și având în vedere magnitudinea marjei de dumping constatată, se concluzionează că, în absența măsurilor provizorii, s-ar fi produs un prejudiciu. Prin urmare, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1. Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de tuburi și țevi fără sudură, din fier sau din oțel, cu secțiune circulară, având un diametru exterior de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon (CEV) mai mică sau egală cu 0,86 în conformitate cu formula și analizele chimice ale Institutului Internațional de Sudură (IIW)[8], încadrate la codurile NC ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93[9] (codurile TARIC 7304 19 10 20, 7304 19 30 20, 7304 23 00 20, 7304 29 10 20, 7304 29 30 20, 7304 31 20 20, 7304 31 80 30, 7304 39 10 10, 7304 39 52 20, 7304 39 58 30, 7304 39 92 30, 7304 39 93 20, 7304 51 81 20, 7304 51 89 30, 7304 59 10 10, 7304 59 92 30 și 7304 59 93 20) originare din Republica Populară Chineză.

2. Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile de mai jos, se stabilește după cum urmează:

Societate | Taxa antidumping (%) | Codul adițional TARIC |

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City, RPC | 17,7 | A949 |

Alte societăți cooperante enumerate în anexă | 27,2 | A950 |

Toate celelalte societăți | 39,2 | A999 |

3. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 289/2009 al Comisiei privind importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză, se percep cu titlu definitiv la nivelul taxei provizorii.

Articolul 3

În cazul în care un nou producător-exportator din Republica Populară Chineză prezintă Comisiei elemente de probă suficiente pentru a stabili:

- că nu a exportat în Comunitate produsele descrise la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 iulie 2007 până la 30 iunie 2008),

- că nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor antidumping instituite prin prezentul regulament,

- că a exportat efectiv către Comunitate produsul în cauză după perioada de anchetă pe care se bazează măsurile sau și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate importantă a produsului în cauză către Comunitate,

Consiliul, hotărând cu majoritate simplă, la propunerea Comisiei, prezentată după consultarea comitetului consultativ, poate modifica articolul 1 alineatul (2) prin adăugarea noului producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion și supuse astfel mediei ponderate a taxei de 27,2 %.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, […]

Pentru Consiliu,

Preşedintele […]

ANEXĂ

Lista producătorilor cooperanți menționați la articolul 1 alineatul (2) încadrați la codul adițional TARIC A950

Numele societății | Orașul |

Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd. | Handan |

Hengyang Valin MPM Co., Ltd. | Hengyang |

Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd. | Hengyang |

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd. | Huangshi |

Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd. | Zhangjiagang |

Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory | Jiangyin |

Jiangyin Metal Tube Making Factory | Jiangyin |

Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd. | Chengdu |

Shenyang Xinda Co., Ltd. | Shenyang |

Suzhou Seamless Steel Tube Works | Suzhou |

Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO) | Tianjin |

Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd. | Wuxi |

Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd. | Wuxi |

Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd. | Wuxi |

Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd. | Zhangjiagang |

Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd. | Zhangjiagang |

[1] JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

[2] JO C 174, 9.7.2008, p. 7.

[3] JO L 94, 8.4.2009, p. 48.

[4] Valoarea de echivalent carbon se determină în conformitate cu documentul intitulat „Technical Report”, 1967, IIW doc. IX-555-67, publicat de Institutul Internațional de Sudură (IIW).

[5] Astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1031/2008 al Comisiei din 19 septembrie 2008 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 291, 31.10.2008, p. 1). Produsele vizate se determină prin combinarea descrierii produsului prevăzută la articolul 1 alineatul (1) cu descrierea produselor de la codurile NC respective.

[6] Pe baza unei comparații realizate între valorile volumului mediu lunar.

[7] Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, biroul N105 04/092, 1049 Bruxelles, Belgia.

[8] Valoarea de echivalent carbon se determină în conformitate cu documentul intitulat „Technical Report”, 1967, IIW doc. IX-555-67, publicat de Institutul Internațional de Sudură (IIW).

[9] Astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1031/2008 al Comisiei din 19 septembrie 2008 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 291, 31.10.2008, p. 1). Produsele vizate se determină prin combinarea descrierii produsului prevăzută la articolul 1 alineatul (1) cu descrierea produselor de la codurile NC respective.