COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 8.12.2011 
SEC(2011) 1520 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL STUDIULUI DE IMPACT 
 
care înso ţeşte documentul 
Decizia Parlamentului European și a Consiliului 
privind amenin țările transfrontaliere grave pentru s ănătate 
{COM(2011) 866 final} 
{SEC(2011) 1519 final}  
 
RO 2   RO 1. INIțIATIVA PENTRU SECURITATE SANITAR Ă 
Obiectivul Ini țiativei pentru securitate sanitar ă este de a ra ționaliza și a consolida capacit ățile 
și structurile de securitate sanitar ă pentru a proteja mai bine cet ățenii Uniunii Europene (UE) 
față de amenin țări transfrontaliere grave care pot afecta s ănătatea public ă. 
UE dispune de o politic ă și de un cadru legal bine stabilite pentru abordarea bolilor 
transmisibile, care sunt în vigoare  din 1998. Acestea stabilesc cerin țele legale pentru 
supravegherea bolilor transmisibile, notificarea evenimentelor acute la nivelul UE prin intermediul unui sistem fiabil de alert ă și reacție precoce (EWRS) și al schimbului de 
informații cu privire la m ăsurile de s ănătate public ă adoptate pentru combaterea acestor 
focare. Prin urmare, statele membre sunt obligate s ă notifice focarele de boli transmisibile. 
Informațiile privind astfel de boli sunt partajate în  timp real cu toate statele membre, iar 
măsurile de solu ționare a acestora sunt coordonate la nivelul UE. Începând din 2005, Centrul 
European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) furnizeaz ă evaluări științifice ale 
riscurilor privind bolile transmisibile. 
Cu toate acestea, nu toate amenin țările transfrontaliere grave la adresa s ănătății sunt tratate în 
mod atât de coerent, la ni velul UE. Prin urmare, ini țiativa pentru securitate sanitar ă are ca 
obiectiv s ă asigure un nivel co mparabil de protec
ție împotriva altor tipuri de amenin țări 
transfrontaliere grave pentru s ănătate, cauzate de agen ți biologici, chimici și evenimente de 
mediu. Natura specific ă a acestor amenin țări va fi luat ă în considerare. 
Inițiativa pentru securitate sanitar ă va contribui, de asemenea, la punerea în aplicare a 
strategiei europene  în domeniul s ănătății și va contribui la  obiectivele stra tegiei Europa 2020 
prin promovarea s ănătății ca parte integrant ă a obiectivelor de cre ștere inteligent ă și 
favorabilă incluziunii. În plus, aceasta va contribui la efortul general european de securitate și, 
în special, la realizarea agendei stabi lite în Strategia de securitate intern ă. Inițiativa va 
contribui, de asemenea, la consolidarea securit ății chimice, biologice, radiologice și nucleare 
(CBRN) în UE, astfel cum este prev ăzut în planul de ac țiune în domeniul CBRN și va 
accelera cooperarea cu mecanismul Centrului de monitorizare și de informare pentru 
îmbunătățirea capacit ății de preg ătire și de reacție la catastrofe civile.  
Inițiativa pentru securitate sanitar ă va lua în considerare în mod corespunz ător activit ățile de 
cooperare externe ale UE cu țările terțe pentru prevenirea crizelor sanitare și reacțiile la 
acestea și va explora sinergiile cu numeroase programe de asisten ță și de cooperare bilateral ă 
ale UE cu o component ă de sănătate semnificativ ă1.  
În contextul acestei ini țiative, amenin țările transfrontaliere grave la adresa s ănătății sunt 
evenimente cauzate de boli transmisibile sau de agen ți biologici care cauzeaz ă boli 
netransmisibile, de natur ă chimică, de mediu sau de origine necunoscut ă sau provocate de 
schimbările climatice, ceea ce poate avea consecin țe grave pentru s ănătatea public ă. În sensul 
inițiativei, amenin țările cauzate de efectele schimb ărilor climatice vor fi acoperite de 
                                                 
1 De exemplu, în 2010, în cadrul „instrumentului de stabilitate”, UE a ini țiat un proiect care va permite 
țărilor terțe să colaboreze în numeroase regiuni ale lumii în vederea form ării capacit ăților pentru 
atenuarea riscurilor reprezentate de mate rialele chimice, bi ologice, radiologice și nucleare, indiferent de 
originea riscurilor (natural ă, criminal ă, accident industrial). În cadrul Ini țiativei pentru securitate 
sanitară vor fi analizate posibile sinergii cu aceast ă inițiativă pentru crearea centrelor regionale de 
excelență CBRN.  
 
RO 3   RO amenințările la adresa mediului . Incidentele radiologice sunt excluse din aceast ă inițiativă, 
întrucât sunt tratate în conformitate cu dispozi țiile Tratatul ui Euratom. 
Domeniul de aplicare al ini țiativei va acoperi coordonare a la nivelul UE a planific ării 
pregătirii și reacției la aceste amenin țări pentru s ănătate, inclusiv achizi ționarea de 
contramăsuri medicale, monitorizarea și evaluarea riscurilor pentru s ănătatea public ă generate 
de aceste amenin țări potențiale precum și gestionarea și comunicarea riscurilor identificate și 
a crizelor legate de s ănătate.  
Inițiativa a fost elaborat ă în urma unui vast proces de co nsultare, inclusiv  o consultare 
deschisă a părților interesate privind siguran ța alimentar ă în Uniunea European ă, o serie de 
întâlniri în re țeaua sistemului de alert ă și reacție precoce (SAPR) și cu Comisia pentru 
Sănătate și Securitate (HSC)2, șase întâlniri bilaterale cu statele membre și o prezentare la 
Forumul European de Politici de S ănătate. Rezultatul procesului  de consultare deschis ă 
privind „îmbun ătățirea gradului de preg ătire al Uniunii Europene pentru a face fa ță gripei 
pandemice” din 2010, a fost luat, de asemenea, în considerare. La elaborarea ini țiativei au 
participat departamente relevante ale Comisiei, inclusiv Secretariatul General. 
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
2.1. Pregătirea și planificarea insuficient ă și incoerent ă a reacției statelor membre 
ale UE în fa ța tuturor tipurilor de amenin țări transfrontaliere la adresa 
sănătății 
Statele membre sunt echipate  în mod diferit pentru a r ăspunde la amenin țările transfrontaliere 
grave la adresa s ănătății, în ceea ce prive ște infrastructura de laborator, instrumentele analitice 
sau nivelurile de calificare ale personalului, de exemplu. Mai mu lt, nu toate sectoarele critice 
ale societ ății sunt bine preg ătite pentru o gam ă largă de evenimente care pot avea un impact 
asupra sănătății publice. Statele membre și sectoarele critice care sunt mai pu țin bine preg ătite 
vor slăbi și întârzia r ăspunsul UE și vor avea un impact negativ asupra situa ției din alte state 
membre. 
În cazul unei situa ții de urgen ță, poate fi necesar ă o gamă largă de măsuri de sănătate public ă, 
de exemplu, diagnosticarea cauzelor de c ătre laboratoarele specializat e; prestarea de îngrijiri 
medicale, vaccinare sau tratament, sfaturi privind c ălătoriile, norme de protec ție și de igien ă 
individual ă sau măsuri de decontaminare. În afar ă de sănătate, alte sectoare critice trebuie s ă 
fie pregătite. Spitalele, de exemplu, nu pot func ționa în mod adecvat dac ă energia electric ă 
este întrerupt ă sau dacă medicii se afl ă în imposibilitatea de a se deplasa la locul de munc ă 
datorită perturbărilor transportului public. Pe de alt ă parte, serviciile publice de baz ă cum ar fi 
aprovizionarea cu ap ă sau cu energie pot fi într erupte deoarece un mare num ăr de persoane se 
îmbolnăvesc. 
Discrepan țele la nivelul planific ării pregătirii pe teritoriul UE pot conduce la strategii 
incoerente, standarde divergente și proceduri și metodologii inconsecven te. Acestea pot duce, 
de exemplu, la un acces inegal la tratament și îngrijire medical ă, pun în pericol gestionarea 
focarelor, și chiar conduc la o cre ștere a num ărului de persoane care se îmboln ăvesc sau 
decedează. Fără coordonare la nivelul UE, stat ele membre pot adopta diferite m ăsuri reciproc 
contraproductive, de exemplu, în ceea ce prive ște închiderea frontierelor, impunerea 
                                                 
2 Numele acestui organism ar putea fi  schimbat în propunerea legislativ ă.  
 
RO 4   RO carantinei sau emiterea de recomand ări de călătorie, iar m ăsurile de s ănătate public ă vor fi 
gestionate pe o baz ă ad hoc de c ătre fiecare stat membru. Gestiona rea riscurilor la nivelul UE 
va fi mai pu țin eficace și încrederea public ă în institu țiile autorit ăților naționale și în UE vor fi 
subminate. În cele din urm ă, aceasta ar putea avea repercusiuni majore asupra altor politici ale 
UE, cel pu țin asupra func ționării pieței interne. 
Achizițiile individuale de contram ăsuri medicale pot spori concuren ța dintre statele membre. 
Clauzele de confiden țialitate în contracte pot reduce în mod considerabil puterea de 
cumpărare a statelor membre și, atunci când este combinat ă cu restric ții ale bugetelor pentru 
sănătate, poate duce la achizi ționarea unor cantit ăți insuficiente de contram ăsuri medicale, 
ceea ce contribuie în mod evident la sl ăbirea preg ătirii UE. 
2.2. Lacune și inadverten țe în domeniul mecanismel or de monitorizare a s ănătății 
publice și de evaluare a riscuril or reprezentate de amenin țările de natur ă 
biologică (altele decât bolile transmisibile), chimic ă și la adresa mediului 
Cu toate c ă există diverse sisteme de alert ă și de monitorizare pentru diferitele amenin țări la 
nivelul UE, acestea nu sunt legate în mod sistematic de institu țiile UE în domeniul s ănătății 
publice. 
Regulamentele sanitare interna ționale (RSI) – un tratat interna țional pentru coordonarea 
tuturor urgen țelor din domeniul s ănătății – prevăd că statele membre trebuie s ă informeze 
Organizația Mondial ă a Sănătății (OMS) în leg ătură cu orice eveniment care poate constitui o 
urgență sanitară publică de interes interna țional, independent de originea acesteia (biologic ă, 
radiologic ă, nucleară, chimică sau de mediu). 
Nu există obligații de notificare similare la nivelul UE. Mai mult, criteriile pentru astfel de 
notificări nu sunt neap ărat adecvate pentru nivelul UE, dat ă fiind existen ța unei frontiere 
externe comune, a libert ății de circula ție și a politicilor comune, care necesit ă un sistem mai 
sensibil. 
Există evaluări naționale ale riscurilor pentru s ănătatea public ă, dar care pot s ă nu fie 
complete și conforme atunci când sunt an alizate din perspectiva UE, și nu există la ora actual ă 
niciun mecanism pentru o abordare coordonat ă la nivel UE. Lipsa de evaluare a riscurilor 
pentru sănătatea public ă la nivelul UE creeaz ă discrepan țe în evaluarea pericolului reprezentat 
de o anumit ă amenințare, dublarea evalu ărilor între statele membre și adoptarea unor m ăsuri 
incoerente la nivelul UE. O astfel de situa ție poate duce, de asemenea, la utilizarea ineficient ă 
a resurselor limitate disponibile în prezent și ar putea întârzia m ăsurile de s ănătate public ă 
adecvate, ceea ce poate pune în pericol reac ția globală la nivelul UE. Impactul negativ al 
acestei situa ții ar putea duce la niveluri mai ridicate de morbiditate și mortalitate. De 
asemenea, aceasta poate compromite politicil e comune ale UE din cauza impactului s ănătății 
asupra altor sectoare esen țiale ale economiei și societății. Un factor important, absen ța unei 
evaluări cuprinz ătoare sau adecvate a riscului poate duce la o comunicare confuz ă și poate 
submina încrederea publicului în m ăsurile propuse sau adoptate de autorit ățile de sănătate 
publică din statele membre. 
 
RO 5   RO 2.3. Măsuri de gestionare a riscurilor pentru s ănătatea public ă și mecanisme pentru 
a răspunde amenin țărilor biologice, chimice și de mediu insuficiente și slabe și 
proceduri deficiente de comunicare a riscurilor  
Amenințările transfrontaliere grave în materie de s ănătate sunt inevitabile. Acestea nu au loc 
cu aceeași frecvență ca și bolile transmisibile, îns ă ele pot avea consecin țe considerabile atât 
pentru sănătate cât și pentru alte sectoare din societate și economie. Baza pentru coordonarea 
măsurilor de s ănătate public ă la nivel UE este slab ă în raport cu impacturile poten țiale. 
Structurile și mecanismele de gestionare a riscurilor pentru s ănătatea public ă la nivelul UE nu 
sunt adaptate la noul cadru juridic interna țional (regulamentele sanitare interna ționale) și sunt 
insuficiente pentru a face fa ță unei crize legate de s ănătate. 
În plus, mandatele re spective, responsabilit ățile și domeniul de aplicare pentru adoptarea 
deciziilor privind reac ția sistemului de s ănătate public ă nu sunt clar diferen țiate între cele 
două organisme existente, și anume sistemul de alert ă și reacție precoce (SAPR) și Comitetul 
pentru securitate sanitar ă (HSC). Acest comitet inform al a fost instituit de mini ștrii sănătății 
din statele UE în 2001, în urma at acurilor teroriste, ca o structur ă pentru o mai bun ă 
coordonare și evaluare a riscurilor pentru s ănătatea public ă și pentru gestionarea amenin țărilor 
transfrontaliere grave în materie de s ănătate în UE. La început, mandatul acestuia a fost 
limitat la combaterea bioterorismului; ulterior, a cesta a fost extins la toate tipurile de crize 
legate de s ănătatea public ă și a fost prelungit. El este  compus din reprezentan ți ai autorit ăților 
de sănătate ale statelor membre și prezidat de Comisie. 
Dată fiind natura informal ă a comitetului și a mandatului s ău ad hoc, nu exist ă o coordonare 
suficientă a măsurilor de s ănătate public ă și nici o interconexiune intersectorial ă a proceselor 
decizionale în domeniul s ănătății publice. Chiar și declarațiile comune privind unele aspecte 
comune minime sunt dificil de realizat f ără un cadru solid, ducând la riscul de întârziere a 
reacției la urgen țele sanitare. De și în cadrul Comitetului pentru securitate sanitar ă a fost 
stabilită o rețea de comunicatori, lipsa unui mecanism formal de convenire a unor mesaje 
coerente destinate publicului și populațiilor țintă nu conduce la un proces de informare eficace 
la nivelul UE. Acest fapt submineaz ă încrederea și credibilitatea m ăsurilor de s ănătate public ă 
în fața amenințărilor chimice, biologice (altele decât bolile transmisibile) și de mediu. 
3. DREPTUL UNIUNII DE A INTERVENI  
Odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona , UE a fost împuternicit ă să sprijine, s ă 
coordoneze sau s ă completeze ac țiunea statelor membre privind protec ția și îmbunătățirea 
sănătății umane [articolul 6 litera (a ) din TFUE]. Tratatul prevede c ă acțiunea UE trebuie s ă 
fie direcționată spre îmbun ătățirea sănătății publice, prevenirea bolilor și afecțiunilor fizice și 
mentale, precum și a surselor de pericol pentru s ănătatea fizic ă și mentală și în special 
„supravegherea amenin țărilor transfrontaliere grave pentru s ănătate, alerta în cazul unor 
asemenea amenin țări și combaterea acestora” (articolul 168 din TFUE). 
„Amenințările transfrontaliere grave pentru s ănătate”, astfel cum sunt definite în tratat și 
„urgențele sanitare publice de interes interna țional”, astfel cu m sunt definite în Regulamentele 
sanitare interna ționale au, prin natura lor, implica ții transnaționale pe care statele membre nu 
le pot aborda satisf ăcător în mod individual.  Adesea, acestea afecteaz ă sectoare esen țiale ale 
economiei și societății. Multe din aceste sectoare intr ă , în mod exclusiv sau partajat, în 
domeniul de competen țe al UE și, prin urmare, necesit ă implicarea diferitelor p ărți interesate. 
 
RO 6   RO UE are deja o bun ă experien ță de coordonare în domeniul bolilor transmisibile, care este 
reglementat de un cadru legislativ cuprinz ător al UE și s-a dovedit a fi esen țial pentru 
gestionarea unor focare grave în Europa. Ini țiativa pentru securitate sanitar ă va valorifica 
această experien ță pozitivă, precum și instrumentele existente și învățămintele dobândite. 
Întrucât nu toate statele membre au acela și nivel de preg ătire, de evaluare a riscurilor și de 
gestionare a situa țiilor de criz ă, inițiativa pentru securitate sanitar ă va îmbun ătăți coordonarea 
gestionării amenin țărilor transfrontaliere grave pentru s ănătate, la toate nivelurile. Preg ătirea 
statelor membre va fi consolidat ă prin stabilirea de proceduri și standarde comune, prin 
partajarea resurselor și îmbunătățirea schimbului de cuno ștințe și informa ții. Capacit ățile de 
reacție rapidă și eficient ă vor fi consolidate și va fi asigurat ă o coordonare eficient ă a 
gestionării amenin țărilor transfrontaliere grave pentru s ănătate. Accesul la contram ăsurile 
medicale și disponibilitatea aces tora vor fi mai echilibrate în tre statele membre. Consolidarea 
coordonării la nivelul UE va conduce la o abordare coerent ă și cuprinzătoare a evalu ării și 
gestionării riscurilor. De asemenea, aceast ă inițiativă va oferi statelor membre ale UE 
posibilitatea de a- și coordona ac țiunile pentru punerea în aplic are a regulamentelor sanitare 
internaționale. 
4. OBIECTIVE STRATEGICE  
Date fiind problemele identificate în sec țiunea 2, ini țiativa pentru securitate sanitar ă vizează 
atingerea obiectivelor prezenta te în tabelul de mai jos. 
 
RO 7   RO Tabelul 1: Obiectivele ini țiativei pentru securitate sanitar ă 
Obiective generale  
Protejarea mai eficace a cet ățenilor Uniunii Europene împotriva amenin țărilor transfrontaliere grave la adresa s ănătății și asigurarea unui nivel ridicat de protec ție a sănătății umane 
în definirea și punerea în aplicare a politicilor și activităților UE  
Obiective specifice  
Consolidarea reac ției la toate amenin țările transfrontaliere grave pentru s ănătate pe baza unei abord ări globale și coerente a planific ării pregătirii și reacției, a monitoriz ării, evaluării 
și gestionării riscurilor, inclusiv a comunic ării privind riscurile  
Capacitatea de preg ătire și de planificare a reac ției Monitorizarea și evaluarea riscurilor  Gestionarea riscurilor și comunicarea în situa ții de criză 
Elaborarea unei abord ări comune pentru planificarea preg ătirii 
la nivelul UE pentru toate amenin țările transfrontaliere grave 
pentru sănătate, asigurarea coeren ței și interoperabilit ății între 
diferitele sectoare la nivelul UE și între statele membre, inclusiv 
îmbunătățirea accesului echitabil la contram ăsurile medicale  Crearea condi țiilor necesare pentru asigurarea 
identificării și notificării coerente și cuprinzătoare a 
amenințărilor asupra s ănătății și evaluarea riscurilor 
pentru sănătate, în special în cazul crizelor sanitare cu 
o dimensiune multidisciplinar ă - Crearea condi țiilor necesare pentru consolidarea și 
sporirea coordon ării între statele membre, organismele 
internaționale și Comisie pentru asigurarea unei abord ări 
strategice coerente și constante a gestionarii eficace a 
reacțiilor la amenin țările transfrontaliere grave pentru 
sănătate în întreaga UE 
- Crearea și facilitarea strategiilor de comunicare 
partajate și coordonate pentru a evita punerea unor 
mesaje contradictorii sau inexacte la dispozi ția publicului  
Obiective opera ționale  
Capacitatea de preg ătire și de planificare a reac ției Monitorizarea și evaluarea riscurilor  Gestionarea riscurilor și comunicarea în situa ții de criză 
- Elaborarea și actualizarea unor capacit ăți generice comparabile 
și coerente de planificare a preg ătirii și reacției și planificarea 
pentru amenin țări specifice la nivelul UE, în special pentru 
combaterea pandemiei de grip ă 
- Elaborarea și adoptarea unor standarde comune și a unor 
criterii specifice ale UE pentru comunicarea amenin țărilor 
pentru a asigura o func ționare mai bun ă, continuă și rezilient ă a 
sectorului s ănătății publice în Uniunea European ă pe baza 
cerințelor stabilite de regulamentele sanitare interna țional 
- Crearea unui instrument pentru îmbun ătățirea accesului 
echitabil la contram ăsurile medicale, de exemplu prin 
intermediul unui mecanism comun de achizi ții publice  - Consolidarea, mai buna interconexiune și asigurarea 
sustenabilit ății mecanismelor și structurilor de 
monitorizare și de notificare existente 
- Consolidarea și crearea unor capacit ăți de evaluare a 
riscurilor pentru s ănătatea public ă care să fie solide, 
fiabile, compatibile între sectoare și rapid disponibile  
- Prevederea unor mecanisme pentru consolidarea 
coordonării structurilor ex istente în cazul 
amenințărilor transfrontaliere asupra s ănătății, cu 
excepția bolilor transmisibile  - Consolidarea capacit ăților și proceselor în vederea 
stabilirii unei/unui structuri/organism durabile/durabil de 
coordonare a m ăsurilor de s ănătate public ă la nivelul UE 
pentru orice criz ă sanitară transfrontalier ă 
- Definirea în mod clar a domeniului de aplicare al 
activităților din aceast ă/acest structur ă/ organism și 
mandatarea ferm ă a acestuia pentru gestionarea riscurilor 
la nivelul UE, printr-un angajament puternic din partea 
statelor membre 
- Consolidarea m ăsurilor privind riscurile și a 
comunicării în situa ții de criză cu privire la amenin țările 
asupra sănătății și asigurarea schimburilor rapide și a 
 
RO 8   RO acordurilor cu privire la comunicarea mesajelor și la 
strategii  
 
RO 9   RO 5. OPțIUNI STRATEGICE  
Pentru acoperirea tuturor aspectelor gestion ării situațiilor de criz ă într-un cadru coerent , 
fiecare dintre op țiunile prezentate include solu ții pentru planificarea preg ătirii și reacției, 
monitorizare, evaluarea și gestionarea riscurilor.  
Măsurile identificate în fiecare op țiune variaz ă în funcție de nivelul de implementare al 
planificării pregătirii și de cerin țele privind capacitatea de baz ă și de nivelul obliga țiilor 
statelor membre în ceea ce prive ște punerea în aplicare, natura formal ă sau informal ă a 
expertizei oferite de ev aluarea riscurilor, precum și de atribu țiile conferite UE cu privire la 
gestionarea riscurilor: 
• Opțiunea 1 ( status quo ) nu prevede nicio ac țiune suplimentar ă și corespunde 
scenariului de referin ță. 
• Opțiunea 2 cuprinde ac țiuni suplimentare bazate pe instrumentele flexibile, în special 
recomand ările Consiliului, pentru a asi gura implicarea statelor membre și o 
cooperare mai strâns ă între structurile și sistemele existente. Nu exist ă măsuri 
obligatorii din punct de vedere  juridic în cad rul acestei op țiuni. 
• Opțiunea 3 propune un cadru juridic care prevede m ăsuri cu caracter obligatoriu 
pentru statele membre în privin ța planific ării pregătirii, oferă un temei juridic pentru 
măsurile voluntare și pune în aplicare o structur ă solidă pentru gestionarea crizelor. 
Această opțiune are drept scop s ă modifice actuala decizie a Consiliului și a 
Parlamentului European privind bolile transmisibile și o poate extinde la 
amenințările transfrontaliere grave pentru s ănătate cauzate de evenimente de natur ă 
biologică (altele decât bolile transmisibile), chimic ă sau de mediu. Dispozi țiile 
privind evaluarea riscurilor în cadrul acestei op țiuni nu sunt incluse în cadrul juridic 
întrucât acestea se bazeaz ă, de asemenea, pe o cooperare mai strâns ă între structurile 
și sistemele existente și sunt menite s ă acopere lacunele existente în aceste domenii. 
Un rezumat al m ăsurilor aferente celor trei op țiuni este ata șat în tabelul 3 din anex ă. 
6. ANALIZA IMPACTURILOR  
6.1. Opțiunea 1: Status quo/scenariu de baz ă — men ținerea nivelului actual al 
activităților 
Conform acestei op țiuni, situa ția actuală, inclusiv problemele descrise în sec țiunea 2, ar 
rămâne neschimbate. 
6.2. Opțiunea 2: Gestionarea separat ă și diferită a amenin țărilor transfrontaliere 
grave pentru s ănătate – cooperare consolidat ă a UE prin utilizarea unor 
instrumente „flexibile” bazate pe o abordare voluntar ă – fără măsuri cu 
caracter obligatoriu din punct de vedere juridic  
Impactul asupra s ănătății publice . Impactul asupra s ănătății publice ar fi ameliorat, întrucât 
situația globală în ceea ce prive ște nivelul de preg ătire și de reacție la o criz ă ar fi consolidat ă, 
împreună cu eficacitatea, eficien ța și coerența structurilor și a mecanismelor de securitate în 
 
RO 10   RO materie de s ănătate public ă. Acest obiectiv ar fi atins prin intermediul recomand ărilor la 
nivelul UE, sprijinite de statele membre. Cu to ate acestea, aceste efecte  pozitive s-ar baza pe 
angajamentul statelor membre de a se pune  de acord cu privir e la aceste recomand ări și la 
punerea lor în aplicare în m od facultativ. Într-o anumit ă măsură, această opțiune ar putea 
conduce la cre șterea coeren ței capacit ății globale de preg ătire, ameliorarea coordon ării 
instrumentelor de notificare existente și întărirea capacit ăților de evaluare a riscurilor. 
Structurile de gestionare a riscurilor care sprijin ă o reacție coordonat ă la nivelul UE ar fi 
sustenabile dac ă ar deține mandate mai clare, îmbun ătățind astfel eficien ța gestionării crizelor 
sanitare, inclusiv în ce prive ște comunicarea. În ceea ce prive ște accesul echitabil la 
contramăsurile medicale, se a șteaptă ca impactul acestei op țiuni să reprezinte o îmbun ătățire a 
procedurilor na ționale individuale de achizi ții publice. Cu toate acestea, activit ățile propuse ar 
rămâne la nivelul cooper ării între fiecare auto ritate responsabil ă cu achizi țiile iar capacitatea 
de achiziționare și posibilitatea de a ob ține condi ții contractuale mai avantajoase, în cel mai 
bun caz, ar r ămâne slab ă. 
Impactul social . Cu condi ția ca statele membre s ă pună în practic ă orientările și recomand ările 
convenite, îmbun ătățirea gestion ării riscurilor și, în special, mai buna coordonare a 
comunicării privind riscurile ar av ea un efect benefic asupra cet ățenilor, întrucât mesajele 
transmise publicului ar fi mai coerente în cadrul UE, înt ărind astfel încrederea în capacitatea 
autorităților de sănătate public ă de a gestiona o criz ă sanitară. Cooperarea intersectorial ă 
pentru îmbun ătățirea protec ției sănătății publice ar fi consolidat ă. În ceea ce prive ște accesul 
echitabil la contram ăsurile medicale, aceast ă opțiune ar permite gruparea exper ților în cadrul 
statele membre și ameliorarea solidarit ății în ceea ce prive ște pregătirea procedurilor de 
achiziții publice. 
Impactul economic . Opțiunea 2 ar putea duce la evaluarea și gestionarea mai rapid ă a 
riscurilor reprezentate de o anumit ă amenințare. Aceste structuri și sisteme îmbun ătățite la 
nivelul UE ar determina capacit ăți consolidate de atenuare și reducere a efectelor unei 
amenințări transfrontaliere  grave pentru s ănătate, precum și a consecin țelor sale economice 
conexe. Ca rezultat, perturbarea pie ței interne și funcțiile de comer ț exterior ar putea fi reduse 
la minimum și pierderile economice ar putea fi redu se. Cu toate acestea, aceste efecte 
potențiale s-ar baza în mare parte pe angajamentul statelor membre. Op țiunea 2 ar putea avea 
un impact pozitiv asupra inov ării și a eforturilor de cercetare și dezvoltare legate de 
dezvoltarea unor astfel de produse. Totu și, aceasta nu ar asigura un acces ameliorat la 
contramăsurile medicale. 
Implicațiile financiare . Nu vor ap ărea costuri suplimentare pentru statele membre și pentru 
părțile interesate, întrucât situa ția financiar ă ar fi aceea și ca și cea descris ă în opțiunea 1. 
Sarcina administrativ ă. Conform acestei op țiuni, sarcinile administ rative pentru statele 
membre și Comisie ar fi reduse, întrucât mandatele celor dou ă comitete relevante — re țeaua 
sistemului de alert ă precoce și de reacție și Comitetul pentru securitate sanitar ă — ar fi clar 
definite, limitând astfel riscurile de suprapunere. În ceea ce prive ște accesul la contram ăsurile 
medicale, povara administrativ ă ar putea fi, de asemenea, redus ă pentru statele membre, 
întrucât competen țele naționale ar fi reunite. 
Valoarea ad ăugată a UE . Valoarea ad ăugată a UE ar cre ște întrucât coordonarea preg ătirii și a 
reacției la amenin țările transfrontaliere asupra s ănătății ar putea fi sporit ă la nivelul UE. 
6.3. Opțiunea 3: Instituirea unui cadru juri dic comun la nivelul UE care s ă acopere 
toate amenin țările transfrontaliere grave pentru s ănătate prin extinderea 
 
RO 11   RO legislației existente — o mai bun ă cooperare și măsuri obligatorii din punct de 
vedere juridic  
Impactul asupra s ănătății publice . În cadrul acestei op țiuni, protejarea cet ățenilor UE 
împotriva amenin țărilor transfrontaliere grave pentru s ănătate, precum și eficiența structurilor 
și a mecanismelor de securitate în domeniul s ănătății publice la nivelul UE ar fi considerabil 
îmbunătățite. Acest lucru ar permite  o planificare coerent ă a pregătirii pe baza unor standarde 
obligatorii comune și partajate și o reacție mai bine coordonat ă și mai echilibrat ă la toate 
tipurile de amenin țări transfrontaliere  grave pentru s ănătate. De exemplu, toate statele 
membre ar trebui s ă dispună de planuri de preg ătire care s ă acopere atât m ăsurile de s ănătate 
cât și alte sectoare esen țiale, iar structurile și capacitățile ar trebui s ă fie stabilite în 
conformitate cu liste de control convenite. Aceast ă opțiune ar duce, de asemenea, la o 
abordare mai coerent ă și mai cuprinz ătoare a identific ării, notific ării și evaluării amenin țărilor 
transfrontaliere grave pentru s ănătate. Prin crearea unei baze juridice care s ă permită 
achiziționarea în comun, aceast ă opțiune ar îmbun ătăți în mod considerab il accesul echitabil 
al statelor membre la contram ăsurile medicale, asigurând, astf el, un nivel superior de protec ție 
a cetățenilor UE pe întreg teritoriul Uniunii. Mai mult decât atât, c ooperarea intersectorial ă în 
caz de amenin țări transfrontaliere asupra s ănătății ar fi îmbun ătățită, contribuind, de 
asemenea, la o mai bun ă protecție a sănătății publice. 
Impactul social . Împreun ă cu impacturile legate de îmbun ătățirea coordon ării comunic ării, 
deja identificate pentru op țiunea 2, o abordare coordonat ă a accesului la contram ăsurile 
medicale ar spori încrederea în m ăsurile întreprinse de autorit ățile din domeniul s ănătății 
publice, deoarece acestea s-ar baza pe un instrume nt juridic solid. Pentru statele membre care 
au ales să participe la achizi ționarea în comun, mecanismul ar conduce la un nivel mai ridicat 
de protec ție pentru grupurile vulnerabile, prin asigurarea unei aprovizion ări garantate și ar 
promova solidaritatea dintre st atele membre prin furnizarea unei acoperiri minime comune 
pentru grupurile vulnerabile ale societ ății. 
Impactul economic . Efectele pozitive deja descrise la op țiunea 2 ar putea cre ște, deoarece 
măsurile prev ăzute în cadrul op țiunii 3 ar fi bazate pe acord uri obligatorii. Instituirea unui 
mecanism de achizi ții publice comune pentru contram ăsurile medicale ar stimula 
aprovizionarea cu produse medicale și ar încuraja elaborarea unor noi produse pe baza unor 
contracte pe termen lung încheiate cu sectorul s ănătății publice. 
Impactul financiar . În ceea ce prive ște pregătirea, sunt de a șteptat unele costuri suplimentare, 
în special în ceea ce prive ște resursele umane și furnizarea de echipament tehnic în statele 
membre și la nivelul UE. Pentru acoperirea deficien țelor privind evaluarea riscurilor, ar fi 
necesare resurse financiare suplimentare, de ordinul a 500 000 EUR anual, din programul de 
sănătate al UE pentru a stabili un cadru contractual în vederea ob ținerii accesului la 
cunoștințele experților atunci când este necesar. Obiectivul ar fi de a stabili re țele permanente 
de coresponden ți naționali între autorit ățile sanitare și agențiile competente în evaluarea 
amenințărilor specifice. Cu toate acestea, m ăsurile propuse cu privir e la cooperarea sporit ă nu 
ar avea un impact financiar considerab il, deoarece s-ar baza pe mecanisme și structuri 
operaționale existente . 
Sarcina administrativ ă. Guvernan ța în domeniul gestion ării riscurilor la adresa s ănătății 
publice ar fi îmbun ătățită în mod semnificativ, întrucât ar fi necesar ă funcționarea unui singur 
comitet de exper ți. 
 
RO 12   RO Valoarea ad ăugată a UE . În cadrul op țiunii 3, valoarea ad ăugată a UE ar cre ște în toate 
aspectele legate de capacitatea de preg ătire și de planificare a reac ției, de evaluare și 
gestionare a riscurilor, prin înfiin țarea unei cooper ări tehnice și strategice în domeniul 
securității sanitare la nivel UE . Aceasta ar fi garantat ă prin crearea unui instrument juridic 
solid pentru toate amenin țările transfrontaliere grave pentru s ănătate. Totodat ă, prin 
asigurarea unui temei juridic pentru func ționarea unui mecanism de achizi ții publice comune 
ale contram ăsurilor medicale, aceast ă opțiune ar putea ad ăuga valoare capacit ății de preg ătire 
și de reacție pentru a face fa ță unor amenin țări transfrontaliere la adresa s ănătății pe teritoriul 
UE. 
Impactul la nivel interna țional . Mai bun ă coordonare la nivelul UE privind punerea în aplicare 
a RSI de c ătre statele membre și o colaborare mai strâns ă între UE și OMS cu privire la 
planificarea preg ătirii și reacției la situa ții de urgen ță privind s ănătatea public ă de interes 
internațional ar contribui la consolidarea securit ății sanitare globale. 
7. COMPARAREA IMPACTURILOR  
Tabelul 2: Compararea op țiunilor strategice  
Apreciere:  0 Scenariul de baz ă, neutru 
+ impact pozitiv ++ impact pozitiv semnificativ  
- impact negativ -- impact negativ semnificativ  
Criterii de evaluare  Opțiunea 
1 Opțiunea 
2 Opțiunea 
3 
1. O mai bun ă protecție a cetățenilor UE împotriva amenin țărilor 
transfrontaliere grave la adresa s ănătății  0 + ++ 
2. Îmbun ătățirea structurilor și sistemelor de securitate privind 
sănătatea public ă     
2.1 Abordarea global ă coerent ă și cuprinz ătoare a tuturor 
amenințărilor transfrontaliere  grave la adresa s ănătății  0 + ++ 
2.2. Îmbun ătățirea planific ării pregătirii și reacției, abordarea 
comună la nivelul UE a tuturor  amenințărilor transfrontaliere grave 
pentru sănătate  0 + ++ 
2.3. Ameliorarea monitoriz ării și evaluării riscurilor  0 + ++ 
2.4. Ameliorarea coordon ării și gestionării riscurilor  0 + ++ 
2.5. Ameliorarea comunic ării în situa ții de criză 0 + ++ 
3. Impactul social  0 + ++ 
4. Impactul economic  0 + ++ 
 
RO 13   RO 5. Implica țiile financiare  0 - - 
6. Sarcina administrativ ă 0 0 - 
7. Valoarea ad ăugată a UE  0 + ++ 
8. Impactul la nivel interna țional 0 + ++ 
Total  0 9 18 
Prezenta compara ție se concentreaz ă asupra op țiunilor 2 și 3, în care se a șteaptă impacturi noi. 
Există un anumit num ăr de diferen țe între op țiunile 2 și 3, care demonstreaz ă valoarea 
adăugată de alegerea op țiunii 3. 
În ceea ce prive ște impactul asupra s ănătății publice , ambele op țiuni amelioreaz ă situația 
generală în materie de planificare a preg ătirii și reacției la o criz ă. Cu toate acestea, întrucât 
opțiunea 2 se bazeaz ă pe o abordare voluntar ă, efectele pozitive nu ar fi garantate, deoarece 
acestea s-ar baza numai pe angajamentul statelor membre. În compara ție, opțiunea 3 
stabilește, de asemenea, standarde comune obligatorii care ar conduce la îmbun ătățirea 
considerabil ă a coordon ării la nivelul UE. Ambele op țiuni consolideaz ă, de asemenea, 
evaluarea și notificarea riscurilor . Cu toate acestea, op țiunea 3 ar prevede o abordare mai 
coerentă și mai cuprinz ătoare, întrucât ar fi pus în aplicare un sistem de coordonare. 
Capacitățile de evaluare a ri scului ar fi îmbun ătățite prin completarea lacunelor din 
capacitățile actuale de evaluare a riscurilor în cadrul op țiunii 3. Pentru gestionarea riscurilor și 
a situațiilor de criz ă, opțiunea 2 ar ajuta la îmbun ătățirea situației generale, întrucât mandatele 
celor dou ă comitete ar fi clarificate. Cu toate acestea, op țiunea 3 ar fuziona cele dou ă 
comitete, oferind o baz ă solidă pentru gestionarea crizei  provocate de toate amenin țările 
transfrontaliere grave la adresa s ănătății. Comunicarea în situa ții de risc și de criză ar fi de 
asemenea îmbun ătățită, în ambele op țiuni, dar în cadrul op țiunii 3, corelarea comunicatorilor 
cu administratorii crizei ar garanta c ă strategiile de comunicare ar putea fi dezvoltate în cadrul 
abordării globale de reac ție la evenimente de s ănătate public ă.  
8. CONCLUZII șI PROPUNERE DE PUNERE ÎN APLICARE  
Opțiunea 3 prezint ă cele mai puternice efecte asupra s ănătății, deoarece ofer ă o mai bun ă 
protecție a cetățenilor împotriva amenin țărilor transfrontaliere grave la adresa s ănătății. 
Aceasta propune un cadru ge neral pentru structurile și sistemele de securitate în domeniul 
sănătății, inclusiv pentru obliga țiile statelor membre în ceea ce prive ște capacitatea de 
pregătire și planificarea reac ției. Aceasta face ca notific ările să fie obligatorii la nivelul UE și 
instituie un mecanism clar de abordare a tu turor tipurilor de evenimente privind s ănătatea 
publică prin fuzionarea celor dou ă comitete existente. 
Opțiunea 3 ofer ă, de asemenea, cea mai bun ă valoare ad ăugată a UE și îndepline ște cel mai 
bine obiectivul fundamental ale Tratatului de la Li sabona de a asigura un nivel ridicat de 
protecție a sănătății umane împotriva tuturor amenin țărilor transfrontaliere grave la adresa 
sănătății. 
Forma juridic ă în cadrul acestei op țiuni ar fi un act legislativ al Uniunii Europene adoptat 
prin procedur ă legislativ ă ordinară, care să abroge dar s ă preia dispozi țiile actualei decizii a 
 
RO 14   RO PE și a Consiliului din 1998 privind bolile transmisibile și să le extind ă la amenin țările pentru 
sănătate cauzate de agen ți biologici, chimici și evenimente de mediu.  
9. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Urmărirea sistematic ă a măsurilor de politic ă în domeniul capacit ății de preg ătire și al 
planificării reacției, evaluarea și gestionarea riscurilo r vor fi asigurate pr in evaluarea punerii 
în aplicare a instrumentului legislativ. 
Comisia va prezenta Parlamentului European și Consiliului rapoarte periodice de evaluare a 
punerii în aplicare a actului  juridic. Evaluarea func ționării eficiente a structurilor și 
mecanismelor prev ăzute de ini țiativa pentru securitate sanitar ă se va baza pe informa țiile 
furnizate de statele membre în fiecare an, cu sprijinul științific al agen țiilor și organiza țiilor 
specializate precum ECDC, OMS și EMA. Sistemul de raportare va fi aprobat și pus în 
aplicare de noul comitet. 
Un inventar mai detaliat al capacit ăților existente, al m ăsurilor și planurilor în ceea ce prive ște 
capacitatea de preg ătire, evaluarea și gestionarea riscurilor și comunicarea la nivelul fiec ărui 
stat membru și pentru toate amenin țările altele decât bolile transmisibile este în curs de 
elaborare. Aceasta va ameliora precizia indicatorilor și va servi ca referin ță pentru progresele 
care vor fi m ăsurate dup ă aprobarea ini țiativei juridice. 
10. ANEXĂ 
Tabelul 3: Prezentare general ă a măsurilor propuse în cadrul celor trei op țiuni 
 
RO 15   RO ANEXĂ: Tabelul 3: Prezentare general ă a măsurilor propuse în cadrul celor trei op țiuni 
Opțiunea 1: Status quo 
 Opțiunea 2: Instrumentele flexibile  Opțiunea 3: Stabilirea cadrului juridic comun la nivelul UE care acoper ă 
toate  amenințările transfrontaliere grave la adresa s ănătății  
Capacitatea de 
pregătire și de 
planificare a reac ției Urmărirea punerii în aplicare a 
orientărilor privind preg ătirea 
pentru riscuri generice și 
pandemice; 
organizarea de exerci ții și de 
formare; 
schimbul de cele mai bune 
practici  Abordarea comun ă a planific ării 
pregătirii; 
identificarea standardelor de capacitate 
fundamentale legate de cerin țele RSI; 
orientări privind îmbun ătățirea pregătirii 
multisectoriale și a interoperabilit ăți Cadrul comun al UE pentru ca statele membre: 
- să pună în aplicare caracteristici comune ale planific ării pregătirii; 
- să raporteze în mod periodic cu privire la punerea în aplicare a planurilor 
de pregătire; 
- să coopereze la capacitatea de preg ătire intersectorial ă și la planificarea 
răspunsului; 
- să pună în aplicare cerin țe privind standardele de capacitate fundamental ă 
minime comune ; 
- să se pună de acord și să pună în aplicare criteriile specifice ale UE de 
notificare a amenin țărilor transfrontaliere grave pentru s ănătate la nivelul 
UE 
Achizițiile de 
contramăsuri medicaleSprijinirea statelor membre, de 
exemplu, în preg ătirea 
specificațiilor pentru licita ții; 
promovarea capacit ății de 
producție a vaccinurilor 
împotriva gripei pandemice  Idem opțiunea 1, plus: 
creșterea sprijinului pentru Ini țiativa 
pentru medicamente inovatoare și/sau 
pentru stocurile de contram ăsuri medicale 
ale UE,  
ameliorarea schimbului de informa ții 
privind condi țiile contractuale  Instituirea unui temei juridic pentru coordonarea de c ătre UE a ac țiunii 
comune de achizi ționare a contram ăsuri lor medicale 
 
Monitorizarea și 
evaluarea riscurilor  Nu se consolideaz ă mecanismele 
și structurile de notificare și 
monitorizare existente; 
evaluarea riscurilor pe baza 
rețelelor de sprijin ad hoc  Recomandarea c ătre statele membre de a 
notifica amenin țările prin intermediul 
unor criterii specifice ale UE; 
îmbunătățirea coordon ării privind 
monitorizarea și evaluarea riscurilor prin 
mecanisme informale; 
elaborarea memorandumurilor de acord 
cu entitățile din domeniul sistemelor de 
alertă Instituirea unui mecanism de coor donare la nivelul UE care s ă notifice 
cazurile de amenin țări transfrontaliere grave la adresa s ănătății; 
solicitarea ca statele membre s ă notifice la nivelul UE în toate cazurile 
relevante pentru RSI; 
eliminarea lacunelor din capacit ățile de evaluare a riscurilor pentru 
sănătatea public ă; 
Sprijinirea de c ătre Comisie a acestui efort prin cartografierea evalu ărilor 
de risc existente în vederea îmbun ătățirii coeren ței la nivelul UE (în 
legătură cu inițiativa Secretariatului Genera l cu privire la evaluarea 
amenințării globale)  
 
RO 16   RO Gestionarea riscurilor  Menținerea actualului mandat 
informal al Comisiei pentru 
securitate sanitar ă (HSC)  Înlocuirea HSC cu un comitet de exper ți  Îmbunătățirea coeren ței și a coordon ării gestion ării riscurilor; 
acțiunea UE s ă acopere activit ăți de consiliere privind capacitatea de 
pregătire și planificarea reac ției și coordonarea m ăsurilor în domeniul 
sănătății publice, actele f ără caracter legislativ și acordurile reciproce între 
statele membre; 
Stabilirea unui nou instrument pentru ac țiune comun ă, în special pentru 
achiziții comune ale contram ăsurilor medicale  
Comunicarea în 
situații de risc și de 
criză Rețeaua informal ă de 
comunicatori HSC trebuie s ă 
continue s ă faciliteze schimbul 
de informa ții  Dezvoltarea coordon ării UE legat ă de 
abordări și orientări comune privind 
comunicarea  Dezvoltarea unor strategii comune de comunicare, integrarea vectorilor de 
comunicare în cadrul procesului  de gestionare a crizelor și corelarea direct ă 
a comunicatorilor cu gestionar ii de risc/factorii decizionali