[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 26.8.2008

COM(2008) 526 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

privind metodologia și termenii de referință pentru evaluarea structurilor și mecanismelor Consiliului European pentru Cercetare care urmează a fi efectuată de experți independenți

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

privind metodologia și termenii de referință pentru evaluarea structurilor și mecanismelor Consiliului European pentru Cercetare care urmează a fi efectuată de experți independenți

INTRODUCERE

Consiliul European pentru Cercetare (CEC), instituit în temeiul programului specific „Idei”, definește o nouă componentă științifică a celui de-al șaptelea program-cadru și marchează o evoluție ambițioasă față de activitățile anterioare ale Comunității în materie de cercetare. Sprijinind activitățile de cercetare exploratorie desfășurate de echipe individuale în concurență deschisă pe întreg teritoriul Europei, având excelența drept unic criteriu, Consiliul își propune să aibă o contribuție substanțială la dezvoltarea capacităților de cercetare ale Europei la cel mai înalt nivel.

Totodată, Consiliul European pentru Cercetare reflectă modelul de design instituțional inovator introdus odată cu cel de-al șaptelea program-cadru, care mai cuprinde, de exemplu, Inițiativele tehnologice comune (JTI – Joint Technology Initiatives ) instituite în temeiul articolului 171 din Tratat. S-au adus noutăți și în privința metodelor de implementare, prin intermediul unui consiliu științific, și a execuției autonome a programului – sub forma unei agenții executive a Comisiei.

Noile obiective și metode de implementare introduse de Consiliul European pentru Cercetare sunt justificate, pe de o parte, de imperativul politic pe care îl reprezintă Spațiul european de cercetare și procesul Lisabona, capacitățile Europei în domeniul cercetării exploratorii fiind considerate esențiale pentru viitorul acesteia în contextul globalizării, și, pe de altă parte, de preocuparea UE privind îmbunătățirea bazei instituționale pentru execuția politicilor cu asigurarea eficienței și probității în utilizarea fondurilor comunitare.

Responsabilitatea Comisiei privind implementarea programului specific „Idei” se combină cu sarcina de a asigura autonomia și integritatea deplină a Consiliului European pentru Cercetare. În măsura în care Consiliul European pentru Cercetare se dovedește un model de succes pentru finanțarea activităților de cercetare în UE, el va avea și capacitatea de a inspira în continuare progresul în direcția managementului externalizat și eficient pentru întregul program-cadru.

Acesta este contextul prezentei comunicări, care prezintă metodologia și termenii de referință pentru evaluarea structurilor și mecanismelor Consiliului European pentru Cercetare (denumită în continuare „evaluarea”), astfel cum se prevede în legislația legată de cel de-al șaptelea program-cadru. Acest lucru aduce la îndeplinire angajamentul Comisiei de a prezenta această comunicare până la mijlocul lui 2008[1].

SCOPUL PROPUNERII COMISIEI

Principiile cheie pe baza cărora funcționează Consiliul European pentru Cercetare – excelență științifică, autonomie, eficiență și transparență – s-au stabilit și confirmat în cursul dezbaterii politice care a stat la baza propunerii Comisiei privind programul specific „Idei”. În timpul negocierilor care au urmat și în cursul cărora Parlamentul European și statele membre și-au exprimat sprijinul larg pentru conceptul de Consiliu European pentru Cercetare, natura structurii de implementare a programului a fost intens dezbătută. Propunerea Comisiei ca organismul respectiv să fie o agenție executivă a fost substanțial dezbătută înainte de a fi adoptată, sub rezerva evaluării ulterioare a performanței, pentru a se garanta funcționarea Consiliului pe termen lung în condiții optime:

Punerea în aplicare și gestionarea activității vor fi reexaminate și evaluate în permanență, pentru a evalua rezultatele și a adapta și îmbunătăți procedurile în funcție de experiența dobândită. În cadrul evaluării intermediare prevăzute la articolul 7 alineatul (2) din programul-cadru, se va realiza o reexaminare independentă a structurilor și a mecanismelor CEC, având în vedere criteriile excelenței științifice, autonomiei, eficienței și transparenței, cu implicarea deplină a consiliului științific. Această reexaminare va include procesul și criteriile de selecție a membrilor consiliului științific. Ea privește, în special, avantajele și dezavantajele unei structuri bazate pe o agenție executivă și ale unei structuri întemeiate pe articolul 171 din tratat. Aceste structuri și mecanisme ar trebui modificate în lumina concluziilor reexaminării, dacă se dovedește necesar. Comisia se va asigura că toate lucrările de pregătire necesare, inclusiv orice propunere legislativă pe care o consideră necesară, sunt realizate și prezentate Parlamentului European și Consiliului, în conformitate cu tratatul, în vederea tranziției spre o nouă structură modificată necesară, cât mai curând posibil. În acest scop, programul-cadru va fi adaptat sau completat în codecizie, în conformitate cu articolul 166 alineatul (2) din tratat. Raportul de activitate prevăzut la articolul 7 alineatul (2) din programul-cadru, care precede evaluarea interimară, va menționa observațiile inițiale cu privire la funcționarea CEC[2].

Comisia are sarcina de a realiza evaluarea pe bază de elemente concrete, în deplină transparență și independență, pentru a se asigura de încrederea părților interesate[3], precum și de a lua măsurile care se impun pentru punerea în practică a concluziilor evaluării, în concordanță cu procedurile și principiile de management aplicabile. De aceea, este esențial ca evaluarea să conducă la identificarea îmbunătățirilor care pot fi implementate în cadrul legislației comunitare și al practicii administrative.

SITUAȚIA ACTUALĂ ÎN DEZVOLTAREA CEC

S-a realizat un progres rapid în ceea ce privește instituirea CEC și a operațiunilor sale de finanțare, astfel că s-a dobândit o experiență importantă cu privire la eficacitatea structurilor, mecanismelor și interfețelor cu mediile intern și extern.

În cooperare cu Comisia, consiliul științific a depus eforturi hotărâte și energice începând din octombrie 2005 în direcția elaborării strategiei științifice a CEC, inclusiv sistemele de granturi și metodologia de evaluare inter pares , precum și a identificării partenerilor care să dispună de calitatea și experiența corespunzătoare pentru această evaluare.

Acum este important să se avanseze cât mai rapid posibil în sensul unei structuri a cărei funcționare să fie stabilă și previzibilă pe termen lung. Din acest motiv, Comisia propune organizarea evaluării intermediare cât mai repede posibil, în conformitate cu un calendar care să permită realizarea celei mai mari părți a acesteia pe durata mandatului actualului Parlament European și finalizarea pe durata mandatului actualei Comisii.

După cum se arată în Raportul anual al Comisiei[4], CEC a fost înființat oficial la 2 februarie 2007, prin decizia Comisiei[5], în conformitate cu deciziile Parlamentului European și Consiliului cu privire la cel de-al șaptelea program-cadru[6] și cu regulile de participare[7], precum și cu decizia Consiliului privind programul specific „Idei”[8]. Programul specific „Idei” definește structura de guvernanță de ansamblu a CEC, stabilește rolurile care revin consiliului științific, structurii de implementare specifice și Comisiei, prevede responsabilitatea Comisiei pentru implementarea programului specific „Idei” și pentru garantarea integrității și autonomiei depline ale CEC. La nivel de detaliu, concepția și implementarea s-au caracterizat prin interacțiunea deosebit de creativă și de productivă între consiliul științific și serviciile Comisiei, îndeosebi în privința procedurilor care nu au fost concepute special pentru CEC.

Primul an de funcționare (2007) a corespuns implementării sistemului de granturi pentru cercetătorii debutanți aflați în cursul procesului de stabilire ca independenți ( Starting Grants ). Apelul respectiv a fost perceput de către părțile interesate drept un succes major sub raportul numărului mare de candidaturi procesate (mai mult de 9000), care au condus la acordarea a aproximativ 300 de granturi. Mai mult, un număr de state membre au anunțat că vor utiliza rezultatul evaluării CEC pentru a oferi finanțare tinerilor cercetători care nu au primit finanțare din partea CEC din cauza constrângerilor bugetare. Cel de-al doilea an a cunoscut consolidarea agendei științifice prin adăugarea unui al doilea sistem de granturi ( Advanced Grants ) destinate cercetătorilor independenți confirmați și cu experiență, precum și evoluții substanțiale în direcția înființării agenției executive.

Agenția executivă se află în faza de pregătire. Decizia Comisiei de instituire a Agenției executive a Consiliului European pentru Cercetare a fost adoptată la 14 decembrie 2007[9], ca urmare a avizului favorabil al Comitetului de reglementare pentru agenții executive format din reprezentanți ai statelor membre asupra proiectului de propunere și a votului pozitiv al Comisiei pentru buget a Parlamentului European în noiembrie 2007. Actul de delegare urmează să fie adoptat de Comisie în septembrie 2008, odată cu decizia de numire a membrilor comitetului director. În așteptarea numirii directorului, în prezent se desfășoară o procedură de proporții de recrutare a personalului, în paralel cu dezvoltarea în continuare a activității și infrastructurii agenției executive, sub coordonarea DG Cercetare. Recrutarea personalului pentru CEC se desfășoară luând în considerare criterii de excelență științifică; directorul și cadrele de conducere se vor numi luând în considerare opiniile consiliului științific, așa cum se precizează în programul specific „Idei”.

Independent de evaluarea structurii și mecanismelor, CEC este conceput ca o „organizație care se perfecționează continuu” ( learning organisation )[10], dezvoltându-se și adaptându-se pentru a-și atinge obiectivele într-un mod eficient și eficace. În acest spirit, Comisia a întreprins deja măsuri în direcția ajustării anumitor aspecte legate de implementare pe baza experiențelor anterioare, în consultare cu consiliul științific. În plus, și fără a influența desfășurarea și rezultatul evaluării intermediare, Comisia examinează în prezent posibilitatea de a întreprinde un număr de noi măsuri pentru a îmbunătăți substanțial funcționarea CEC prin intermediul unor adaptări tehnice care se înscriu în contextul legislației existente adoptate de Consiliu și Parlament. Domeniile în care ar putea fi întreprinse astfel de îmbunătățiri sunt identificate în anexă.

ORGANIZAREA ȘI DESFĂȘURAREA EVALUĂRII

4.1 Selecția experților independenți

Credibilitatea evaluării și a rezultatelor acesteia va depinde în principal de integritatea, amplitudinea cunoștințelor și reputația experților selecționați să desfășoare respectiva evaluare. Comisia propune numirea unui panel cuprinzând un președinte și patru alți membri, precum și a unui raportor, și va informa continuu părțile interesate. Panelul va fi astfel constituit încât să îndeplinească, în ansamblu, următoarele criterii principale:

- Nivel ridicat de cunoaștere a politicii și managementului cercetării la nivel național, european și/sau internațional;

- Competențe diverse care să permită evaluarea Consiliului European pentru Cercetare din perspectivă științifică, administrativă[11], juridică și din alte perspective pertinente.

Alte criterii care vor fi luate în considerare la selecția membrilor sunt:

- Reprezentare echilibrată a mediilor academice și celorlalte părți interesate (inclusiv fundațiile europene pentru cercetare) astfel încât să se asigure atât înțelegerea aspectelor de ordin instituțional, cât și competența tehnică;

- Reprezentare echilibrată a sexelor;

- Amplitudinea și diversitatea experienței în întregul Spațiu european de cercetare.

Panelul va putea fi asistat și de experți suplimentari care, la cererea acestuia, pot furniza informații și analize specializate independente.

4.2 Domeniu de aplicare

Evaluarea va avea o influență hotărâtoare asupra viitorului CEC și, prin urmare, trebuie să fie suficient de cuprinzătoare pentru a furniza concluzii definitive. De asemenea, este nevoie ca evaluarea să ia în considerare diferitele niveluri ale practicilor administrative și juridice, care, în plus față de cadrul juridic al agenției executive ca structură specifică de implementare, definesc sau condiționează modurile de funcționare ale CEC. Acest lucru va prezenta o importanță deosebită atunci când se va stabili unde și ce fel de adaptări sunt necesare, inclusiv prin intermediul schimbărilor legislative, precum și atunci când se examinează avantajele și dezavantajele structurilor posibile (de exemplu agenția executivă, o structură în temeiul articolului 171 din Tratat, sau orice altă opțiune), deoarece funcționarea oricăreia dintre acestea va fi influențată de contextul mai larg. Aici vor fi de interes, spre exemplu:

- Programul specific „Idei”, care definește structura de bază a CEC[12], inter alia drepturile și obligațiile consiliului științific și ale structurii de implementare specifice, precum și orice alte modalități de implementare, și documentele legislative ale celui de-al șaptelea program-cadru, inclusiv regulile de participare.

- Diferitele structuri care au rol de decizie, legătură și de implementare a programului (îndeosebi consiliul științific, secretarul său general și Comisia), inclusiv acelea definite în documentele juridice de aplicare a legislației primare, îndeosebi decizia Comisiei de instituire a CEC.

- Contextul mai general al procedurilor administrative în instituțiile sau organismele europene, în particular regulamentul financiar și statutul funcționarilor, precum și diferitele regulamente, ghiduri și practici administrative consacrate pentru implementarea acestor acte[13].

CEC fiind o entitate nouă și funcționând după principii și metode din programele-cadru anterioare, în mod inevitabil, în contextul implementării, apar numeroase provocări în faza de lansare. Din acest motiv, evaluarea trebuie să distingă între provocările care sunt tranzitorii, pentru care s-au găsit sau sunt pe cale să se găsească soluții și aspectele care, pe de altă parte, pot fi atribuite aspectelor structurale durabile și care urmează să aibă impact asupra funcționării sale pe termen lung.

Evaluarea trebuie să articuleze dezvoltările în curs în cadrul CEC (de exemplu, pașii care se întreprind în direcția autonomiei administrative a agenției executive și procedura de numire a viitorilor membri ai consiliului științific), pe baza tuturor informațiilor cantitative și calitative și experienței acumulate încă de la instituirea consiliului științific în octombrie 2005. De asemenea, după cum se arată în legislație, această evaluare trebuie să includă procedura și criteriile de selecție a membrilor consiliului științific.

Dată fiind miza pentru politica de cercetare europeană și pentru dezvoltarea ei instituțională, este imperativ să se evalueze performanța CEC prin comparație cu repere care reflectă cele mai performante standarde la nivel mondial, în special cu acelea din agențiile comparabile din statele membre și din alte țări dezvoltate), precum și cu programele de cercetare gestionate de Comisie. În acest context, este relevantă, de asemenea, experiența altor structuri externe instituite în temeiul PC7, cum ar fi inițiativele tehnologice comune, sau în domenii adiacente, precum Institutul European pentru Inovare și Tehnologie (EIT - European Institute for Innovation and Technology ). De asemenea, evaluarea trebuie țină seama de bilanțul asupra structurilor externe pe care îl realizează Comisia pe un plan mai larg, cum sunt rapoartele de evaluare elaborate pentru primii trei ani de funcționare a tuturor agențiilor executive, precum și auditul performanței tuturor agențiilor executive, inclusiv CEC, pe care Curtea de Conturi îl va lansa în cursul lui 2008, urmând ca raportul să fie prezentat în decembrie 2008.

4.3 Metode de lucru

Pentru a asigura extinderea și profunzimea informațiilor puse la dispoziție, Comisia propune o un format de tip „comisie de anchetă” care să includă examinarea, cu caracter confidențial, a informațiilor documentare și orale disponibile din perspectiva unei serii extinse de părți interesate cheie, între care de exemplu consiliul științific al CEC, comunitatea științifică (mediile academice, institutele de cercetare, fundațiile de cercetare, industria), statele membre, instituțiile europene, DG Cercetare și alte servicii ale Comisiei.

Metodele de lucru vor fi stabilite în detaliu chiar de către panel, însă, în orice caz, se așteaptă ca panelul să fie în măsură:

- să solicite informații orale și scrise de la părțile interesate;

- să analizeze informațiile existente, inclusiv studiile de monitorizare și evaluare cu privire la programul specific „Idei”;

- să realizeze analize ad hoc , de exemplu cu privire la informațiile statistice și la documentele de politici și la evaluările pertinente.

Comisia va furniza panelului toate informațiile necesare, iar serviciile Comisiei pot, la cererea panelului, să organizeze întâlniri ad hoc la nivel de experți pe diferite subiecte specifice. În concordanță cu cele afirmate anterior cu privire la implicarea sa deplină, consiliul științific a arătat că intenționează să prezinte o sinteză a experienței dobândite până în prezent, împreună cu sugestii de îmbunătățire, luând de asemenea în considerare cele mai bune practici la nivel internațional ale consiliilor de cercetare.

4.4 Criterii

Criteriile pentru evaluarea intermediară – excelență științifică, autonomie, eficiență și transparență – reflectă principiile cheie pe care se bazează funcționarea CEC. În secțiunile următoare sunt analizate și comentate fiecare dintre acestea. Trebuie subliniat, cu toate acestea, că aceste criterii trebuie, în același timp, considerate în mod holistic deoarece implică cerințe interactive: de exemplu, calitatea managementului științific nu poate fi disociată de considerațiile de eficiență. De asemenea, criteriile trebuie aplicate prin raportare la standardele corespunzătoare, de exemplu modul în care sunt organizate agențiile de cercetare din UE sau din alte țări dezvoltate. Mai mult, cerința fundamentală de integritate ireproșabilă în operațiunile CEC trebuie să se regăsească în toate analizele privind criteriile, luate împreună sau separat.

4.4.1 Excelența științifică

Excelența științifică și academică reprezintă în același timp un obiectiv de realizat de către CEC și o motivație prezentă în toate aspectele funcționării acestuia. Întrebările esențiale care trebuie examinate includ:

- În ce măsură reușește CEC să promoveze excelența științifică în Spațiul european de cercetare?

- În ce măsură strategiile, implementarea administrativă și execuția programului CEC merg în direcția intereselor excelenței științifice?

- Este principiul excelenței științifice înrădăcinat în cultura și procedurile CEC?

4.4.2. Autonomia

Autonomia presupune ca în cursul evaluării să fie examinate următoarele aspecte:

- Permit condițiile de funcționare a CEC stabilirea strategiei științifice într-un mod eficace și independent, în conformitate cu exigențele științifice?

- Este strategia științifică, concepută în mod independent de către consiliul științific, respectată de către structura specifică de implementare ca bază pentru implementare?

- Permit condițiile de funcționare a structurii de implementare specifice respectarea strictă, eficientă și cu flexibilitatea necesară, a strategiei științifice stabilite de consiliul științific și cerințele programului specific „Idei”?

- În ce măsură sunt adecvate structurile și procedurile instituite de Comisie pentru CEC adecvate pentru garantarea autonomiei depline a consiliului pe termen lung?

4.4.3 Eficacitate

CEC nu funcționează ca o entitate izolată, ci este o componentă a sistemului european de cercetare. De aceea, eficiența implică nu numai luarea în considerare a proporției pe care o reprezintă din utilizarea globală a resurselor, ci și capacitatea CEC de a utiliza aceste resurse cu eficacitate, de exemplu prin atragerea celor mai buni candidați și experți evaluatori. De aceea, evaluarea eficacității CEC vizează următoarele tipuri de întrebări:

- Se înscriu cheltuielile globale de administrare a CEC în parametrii stabiliți în acest scop și sunt ele coerente cu cele mai bune practici ale agențiilor de cercetare pe plan mondial?

- În ce măsură împărțirea sarcinilor între Comisie și CEC evită în mod eficient duplicarea activităților și în ce măsură permite acest lucru funcționarea eficace a CEC?

- În privința rolurilor participanților la structura de guvernanță a CEC (consiliul științific, secretarul general, structura specifică de implementare, Comisia) și a relațiilor dintre aceștia: sunt aceste roluri și relații bine definite, distincte și articulate în mod corespunzător astfel încât să rezulte o organizare și un management eficiente?

- Permit sistemele și procedurile adoptate de către CEC îndeplinirea obiectivelor într-un mod economic sub raportul utilizării resurselor (de personal și financiare)?

- Sunt operațiunile CEC (apeluri, propuneri, evaluări, granturi etc.) suficient de simple, de flexibile și de ușor de utilizat pentru a-i atrage pe cei mai buni candidați și evaluatori?

4.4.4 Transparență

CEC este conceput astfel încât să funcționeze cu un nivel ridicat de autonomie și la cele mai înalte standarde de integritate. În acest context, conceptul de transparență este nemijlocit. Întrebările cheie la care trebuie să se răspundă sunt:

- Comunică CEC cetățenilor și părților interesate informații suficient de substanțiale și de calitate astfel încât aceștia să înțeleagă operațiunile respective și să aibă încredere în utilizarea și controlul eficace ale bugetului CEC?

- Oferă CEC instituțiilor europene informații suficient de substanțiale și de calitate astfel încât acestea să își poate exercita responsabilitatea de supraveghere?

4.5 Calendar și rezultatele preconizate ale evaluării

În conformitate cu obiectivul realizării evaluării cât mai curând posibil, calendarul estimativ este următorul:

- Numirea experților – februarie 2009

- Prima reuniune a panelului de experți - februarie 2009

- Transmiterea informațiilor orale și scrise: februarie – mai 2009

- Raportul final - 2009

- Prima reacție a Comisiei – septembrie 2009

Panelul va pregăti un raport final în care va furniza recomandări și propuneri. Se așteaptă ca acestea să includă analiza și evaluarea nivelului de adecvare sau a deficiențelor structurilor și mecanismelor existente și să se pronunțe dacă eventualele schimbări necesare ar putea fi considerate drept „adaptări tehnice” (de exemplu adaptări la modelul agenției executive) sau trebuie privite drept aspecte substanțiale de ordin organizațional și/sau juridic.

Rezultatul evaluării trebuie să ofere Comisiei argumentele pentru a proceda, împreună cu consiliul științific, la pregătirea propunerilor legislative care se consideră necesare.

CONCLUZII

Evaluarea structurilor și mecanismelor CEC va avea o influență decisivă asupra viitoarei structuri a CEC și va fi, ca atare, un punct de referință pentru evoluția viitoare a finanțării activităților de cercetare ale Comunității. De aceea, este vital ca evaluarea să se realizeze în mod adecvat și eficace, cu întregul sprijin al părților interesate, inclusiv al instituțiilor europene și al consiliului științific.

Prezenta comunicare prezintă baza propusă și calendarul pentru o evaluare bine documentată, care să acopere un spectru larg de tematici și să fie imparțială, oferind astfel fundamentul solid pe care să poată fi construit viitorul CEC pe termen mai lung. Totodată, comunicarea identifică posibilele domenii în care sunt posibile ajustări în vederea îmbunătățirii performanței CEC, fără a influența desfășurarea evaluării curente.

Parlamentul European și Consiliul sunt invitate să își prezinte observațiile până în decembrie 2008, pe baza metodologiei descrise în prezentul document, pentru a permite Comisiei să le ia în considerare la stabilirea mandatului pentru evaluarea independentă.

În funcție de rezultatul evaluării, Comisia va lua măsurile necesare pentru punerea în practică a respectivelor concluzii, luând în considerare necesitatea de a se asigura continuitatea funcționării CEC pe parcursul tuturor adaptărilor întreprinse.

ANEXă

MIJLOACE POSIBILE DE CREȘTERE A PERFORMANȚEI CEC FĂRĂ A INFLUENȚA EVALUAREA STRUCTURILOR ȘI MECANISMELOR ACESTUIA

Așa cum s-a arătat anterior în secțiunea 3, fără a influența desfășurarea și rezultatul evaluării intermediare, Comisia examinează în prezent posibilitatea de a întreprinde un număr de noi măsuri pentru a îmbunătăți substanțial funcționarea CEC prin intermediul unor adaptări tehnice ale condițiilor de implementare și funcționare care se înscriu în contextul legislației existente adoptate de Consiliu și Parlament. Aceste domenii includ:

- Funcționalitatea și claritatea interfeței dintre consiliul științific și structura specifică de implementare . Sunt posibile îmbunătățiri în privința specificării modalităților prin care se asigură legătura dintre consiliul științific, Comisie și structura specifică de implementare. Acestea ar putea include clarificarea rolului secretarului general al CEC în relația cu președintele și vicepreședinții consiliului științific, precum și a rolului consiliului de administrație instituit de consiliul științific, din care fac parte președintele, vicepreședinții și secretarul general și la care este invitat, de asemenea, directorul structurii de implementare specifice. În acest context, dispozițiile deciziei Comisiei de instituire a CEC ar putea fi revizuite în sensul recunoașterii timpului pe care președintele și vicepreședinții consiliului științific îl consacră activităților CEC. În acest context, trebuie examinat riscul de conflict de interese care ar putea decurge de exemplu din finanțarea CEC de către organizațiile de care aparțin președintele și vicepreședinții și responsabilitățile consiliului științific, între care respectarea codului de conduită și a obligațiilor de raportare.

- Selecția și numirea experților pentru evaluarea inter pares. Din perspectiva domeniului larg de interes științific al activităților CEC și a necesității de a dispune de un număr ridicat de evaluatori, utilizarea eficientă a resurselor impune ca procedurile respective să fie cât mai simple și mai flexibile posibil, coerente cu bunele practici administrative și de management financiar. Sunt posibile simplificări atât în ceea ce privește selecția experților, unde apar unele ambiguități cu privire la rolul consiliului științific și al Comisiei în selecția experților pentru evaluarea inter pares a propunerilor de cercetare, cât și în ceea ce privește cerința ca agenția executivă să pregătească o decizie a Comisiei pentru numirea fiecărui expert în parte, precum și în procedurile de numire și plată.

- Procesarea granturilor. În cazul propunerilor de cercetare exploratorie, în care rezultatul cercetării este în mod inerent incert, principiul CEC este de a evita „negocierea” granturilor, care sunt oferite pe baza aprobării propunerii și a bugetului corespunzător de către panelul de evaluare inter pares (în urma deciziei de selecție). Ar putea conveni revizuirea obligațiilor de performanță ale cercetătorului principal, pentru a se garanta că, în cazul în care panelul de evaluare reduce bugetul, nu există nicio dispoziție care să prevadă obligativitatea de a adapta descrierea activității.

- Adaptarea instrumentelor informatice ale PC7 la nevoile specifice ale CEC. La începuturile implementării celui de-al șaptelea program-cadru, moment care a coincis cu inițierea CEC, acesta din urmă a fost constrâns să utilizeze instrumentele și configurațiile standard ale acestora definite pentru cel de-al șaptelea program-cadru în ansamblul său. Treptat, Comisia va examina în ce măsură instrumentele respective – de exemplu depunerea prin mijloace electronice a propunerilor (EPSS – Electronic Proposal Submission System )- ar putea fi configurate într-un mod specific activităților CEC, astfel încât să îmbunătățească atât eficiența, cât și autonomia de o manieră care să asigure coerența cu economia și eficiența întregului PC7.

[1] „În contextul raportului de activitate prevăzut la articolul 7 alineatul (2) și înainte de evaluarea intermediară, până la mijlocului anului 2008, Comisia va prezenta Parlamentului European și Consiliului o comunicare privind metodologia și termenii de referință pentru evaluarea structurilor și mecanismelor Consiliului European pentru Cercetare care urmează a fi efectuată de experți independenți. Dacă este cazul, Comisia va prezenta o propunere pentru adaptarea programului-cadru.” (JO L 412, 30.12.2006)

[2] Decizia Consiliului privind programul specific „Idei” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru al Comunității europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013); (2006/972/CE) JO L 54, p. 88, 22.2.2007.

[3] Evaluarea se va realiza în conformitate cu standardele de evaluare stabilite de Comisie. „Răspunzând la nevoile strategice: Consolidarea utilizării evaluării” SEC(2007)213.

[4] Raportul anual privind funcționarea Consiliului European pentru Cercetare și realizarea obiectivelor din programul specific „Idei” în 2007, COM(2008)473.

[5] 2007/134/CE, JO L 57, 24.2.2007, p.14.

[6] 1982/2006/CE din 18.12.2006, JO L 412, 30.12.2006, p.1.

[7] 1906/2006/CE din 18.12.2006, JO L 391, 30.12.2006, p.1.

[8] 2006/972/CE din 19.12.2006, JO L 400, 30.12.2006, p.243 și corrigendumul JO L 54, 22.2.2007, p.81.

[9] Decizia Comisiei din 14 decembrie 2007 de instituire a Agenției executive a Consiliului European pentru Cercetare pentru gestionarea programului comunitar specific „Idei” în domeniul cercetării de frontieră, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 58/2003 al Consiliului. JO L 9, 12.1.2008, p.15.

[10] În conformitate cu prevederile programului specific: „… […] Punerea în aplicare și gestionarea activității vor fi reexaminate și evaluate în permanență, pentru a evalua rezultatele și a adapta și îmbunătăți procedurile în funcție de experiența dobândită.”

[11] Incluzând, de exemplu, control financiar sau audit intern organizațional, etc.

[12] „ […] un consiliu științific independent compus din oameni de știință, ingineri și savanți de mare renume, reprezentând comunitatea europeană de cercetare în întreaga sa amploare și profunzime și susținut de o structură specifică de punere în aplicare, simplă și puțin costisitoare, care ar fi constituită ca agenție executivă …” ,

[13] Politica CEC de recrutare și de resurse umane este guvernată de Condițiile aplicabile altor agenți ai Uniunii Europene (JO L 056, 4.3.1968 p. 0001-0007). Aceste condiții, reiterate în numeroase ocazii de către legiuitor, constituie baza pentru orice instrument UE destinat sprijinirii cercetării, inclusiv inițiativele tehnologice comune, fie că acest lucru se realizează prin agenții executive, fie că se realizează printr-o structură instituită în temeiul articolului 171.