Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de cod, hering și șprot din Marea Baltică și pentru activitățile de pescuit care exploatează stocurile respective, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului /* COM/2014/0614 final - 2014/0285 (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. 1. Contextul propunerii · Motivele și obiectivele propunerii Codul, heringul și șprotul fac obiectul unor importante activități de pescuit în Marea Baltică. Avizele științifice ale Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (International Council for the Exploration of the Sea ICES[1]) au indicat faptul că ratele de exploatare actuale în cazul unora dintre aceste stocuri nu sunt compatibile cu obiectivul producției maxime durabile. În cazul stocurilor de cod din Marea Baltică există un plan de gestionare, în vigoare din 2007[2], însă stocurile de hering și de șprot nu fac încă obiectul unor planuri similare. Acest lucru împiedică gestionarea sustenabilă a respectivelor activități de pescuit și nu le asigură pescarilor care le practică stabilitatea posibilităților de pescuit. Pe lângă faptul că reprezintă baza activităților de pescuit, codul, heringul și șprotul sunt elemente importante ale ecosistemului baltic, între care există puternice interacțiuni biologice. Codul este un prădător al șprotului și al heringului, ceea ce înseamnă că dimensiunea stocului de cod afectează dimensiunea stocurilor de hering și șprot și viceversa. O serie de analize științifice arată că, date fiind interacțiunile biologice din cadrul acestor specii și dintre aceste specii din Marea Baltică, o presiune a pescuitului mai mare decât cea recomandată în prezent ar putea fi sustenabilă. Cu toate acestea, Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP)[3] a indicat[4] că sunt necesare lucrări științifice mai aprofundate pentru a înțelege riscurile unui pescuit mai intens. Productivitatea stocurilor de pește din Marea Baltică, în special a celor de cod și de șprot, poate fi puternic influențată de condițiile de mediu din Marea Baltică. Depunerea icrelor de cod în estul Mării Baltice este limitată la zonele adânci în care salinitatea apei este suficient de ridicată pentru a permite fecundarea icrelor și plutirea icrelor fecundate. Începând cu mijlocul anilor 1980, fluxul redus de apă oceanică din Marea Nordului a dus la scăderea nivelului de oxigen din aceste ape saline adânci, iar reproducerea codului s-a realizat cu succes numai în zonele de reproducere din sud. Dacă fluxul de apă din Marea Nordului spre zona de est a Mării Baltice ar fi mai puternic, aceasta ar putea determina o creștere netă a ratei de recrutare a codului comparativ cu ultimii ani. În cazul șprotului, există o legătură între recrutare și temperatură, și anume la temperaturi mai ridicate sunt recrutați mai mulți pești tineri în stoc. Această legătură înseamnă, de exemplu, că două ierni grele succesive ar putea avea consecințe grave pentru stocul de șprot. Având în vedere influența puternică a interacțiunilor biologice și a efectelor de mediu asupra stocurilor de cod, hering și șprot din Marea Baltică, este de dorit ca ratele și modelele de exploatare a acestor stocuri să poată fi adaptate în lumina progreselor științifice realizate în materie de înțelegere a interacțiunilor și a schimbărilor condițiilor de mediu. O astfel de abordare ar fi compatibilă totodată cu abordarea ecosistemică a gestionării pescuitului. Primul pas către o asemenea gestionare adaptabilă ar fi includerea tuturor stocurilor în cauză într-un singur plan de gestionare. Acesta ar include ratele-țintă ale mortalității prin pescuit, exprimate sub formă de intervale pentru fiecare stoc, care ar constitui baza pentru stabilirea TAC anuale pentru stocurile respective. Adaptarea ar consta apoi în actualizarea nivelurilor de referință pentru mortalitatea prin pescuit și dimensiunea stocului pentru fiecare stoc, atunci când avizele științifice consideră că este adecvat să se procedeze astfel. Obiectivul propunerii este crearea unui plan de gestionare pentru stocurile de cod, hering și șprot din Marea Baltică. Planul va asigura exploatarea sustenabilă a stocurilor respective și stabilitatea posibilităților de pescuit, garantând, în același timp, că gestionarea se bazează pe cele mai recente informații științifice privind interacțiunile din cadrul stocurilor, dintre acestea și cu alte elemente ale ecosistemului și ale mediului. Obiectivul specific al inițiativei este de a asigura exploatarea sustenabilă a stocurilor de cod, hering și șprot din Marea Baltică, conform principiului producției maxime durabile și al abordării ecosistemice a gestionării pescuitului. În acest scop, stocurile respective ar trebui exploatate la nivelurile care permit obținerea producției maxime durabile. În cadrul pescuitului de cod și de specii pelagice, există și capturi accidentale de pești plați, și anume cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted. Exploatarea codului și a stocurilor pelagice nu trebuie să pună în pericol sustenabilitatea stocurilor de pești plați din Marea Baltică. Planul se aplică tuturor navelor de pescuit ale Uniunii Europene în Marea Baltică, indiferent de lungimea lor totală, deoarece acesta este în conformitate cu normele PCP și este în concordanță cu efectul navelor asupra stocurilor de pește vizate. · Contextul general 1. Stocurile de cod din estul și din vestul Mării Baltice sunt considerate a fi două stocuri separate. În Marea Baltică există de asemenea mai multe stocuri diferite de hering, principalul stoc aflându-se în bazinul estic al mării. Stocurile din Marea Botnic, din Golful Botnic, din Golful Riga și din vestul Mării Baltice sunt de dimensiuni mai mici. Acesta din urmă se reproduce în vestul Mării Baltice, apoi migrează în Skagerrak și în estul Mării Nordului pentru a căuta hrană. În aceste zone, el se amestecă cu heringul din Marea Nordului și este capturat în cadrul pescuitului mixt. Cât despre șprot, în Marea Baltică există un singur stoc. 2. Cele două stocuri de cod din Marea Baltică fac în prezent obiectul unui plan de gestionare2, iar măsurile de gestionare pentru pescuitul din aceste stocuri includ stabilirea de TAC anuale, limitări ale efortului de pescuit și măsuri tehnice privind, printre altele, dimensiunile minime ale ochiurilor de plasă, norme privind compoziția capturilor, dimensiunea minimă de debarcare și zonele/sezoanele închise. Gestionarea actuală a pescuitului de hering și șprot include TAC anuale și măsuri tehnice referitoare în special la dimensiunea ochiurilor de plasă și la normele privind compoziția capturilor. 3. ICES consideră că nu există date suficiente referitoare la micul stoc de hering din Golful Botnic, așadar în prezent nu este posibilă o evaluare completă a stării stocului care să stea la baza unei recomandări privind capturile. Din acest motiv, planul nu include o normă de exploatare pentru acest stoc. Ținând cont de dimensiunea redusă a stocului și a activităților de pescuit care îl exploatează, stabilirea unei TAC separate pentru acest stoc este disproporționată. În schimb, se prevede includerea capturilor din acest stoc în TAC pentru heringul dintr-o zonă care cuprinde Marea Botnic și Golful Botnic. 4. Începând cu 1 ianuarie 2014, Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului stabilește normele PCP, inclusiv dispozițiile privind planurile multianuale și instituirea obligației de debarcare pentru stocurile care fac obiectul TAC. Articolele 9 și 10 enumeră principiile, obiectivele și conținutul planurilor multianuale. În conformitate cu articolul 15, obligația de debarcare în Marea Baltică se aplică activităților de pescuit specii pelagice, somon și specii care definesc activitățile de pescuit începând din 2015, precum și tuturor celorlalte specii care fac obiectul TAC de la 1 ianuarie 2017. 5. Țintele corespunzătoare producției maxime durabile sunt exprimate ca intervale de valori recomandate de ICES. Aceste intervale permite o gestionare bazată pe producția maximă durabilă pentru stocurile în cauză și par să permită adaptări în cazul modificării avizelor științifice, asigurând în același timp un înalt nivel de previzibilitate. Țintele respective sunt completate cu dispoziții de salvgardare legate de un nivel de referință pentru conservare cu rol declanșator. Pentru stocurile respective aceste niveluri de referință sunt exprimate ca biomasa stocului de reproducere, care este obținută din cel mai recent exercițiu de analiză comparativă efectuat de ICES. În absența unor recomandări privind nivelul biomasei de reproducere, elementul declanșator ar trebui să fie avizele științifice care arată că un stoc este amenințat. 6. În conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de a debarca integral capturile de cod, hering, șprot și cambulă de Baltica rezultate din activitățile de pescuit cod, hering și șprot din Marea Baltică este inclusă în plan, pentru a contribui la punerea în aplicare a interdicției de aruncare a capturilor înapoi în mare, cu excepția situațiilor în care există dovezi că ratele de supraviețuire sunt ridicate. În conformitate cu articolul 16 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, statele membre trebuie să aloce TAC navelor care arborează pavilionul acestora ținând cont de compoziția probabilă a capturii și de obligația de a debarca integral capturile. În vederea realizării acestui obiectiv, statele membre pot adopta măsuri naționale, cum ar fi crearea unei rezerve în cadrul TAC naționale disponibile sau schimburile de cote cu alte state membre. 7. În conformitate cu avizele științifice ale CSTEP4, planul nu include limite anuale ale efortului de pescuit. 8. În conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, statele membre cu un interes direct de gestionare pot prezenta recomandări comune, printre altele, pentru anumite măsuri care trebuie adoptate, în cazul în care Comisiei i-a fost conferită competența de a adopta acte delegate sau de punere în aplicare vizând realizarea obiectivelor unui plan multianual. În acest scop, planul stabilește cooperarea regională în ceea ce privește adoptarea măsurilor tehnice, a dispozițiile privind obligația de debarcare și a măsurilor de conservare specifice pentru capturile accidentale în cadrul pescuitului din stocurile respective. 9. În conformitate cu obiectivul general al PCP cu privire la conservarea resurselor piscicole și având în vedere în special dispozițiile articolelor 9 și 10 din Regulamentul (CE) nr. 1380/2013, care prevede elaborarea unor planuri multianuale, principalele elemente ale planului sunt: – obiective și ținte (atingerea unor rate de mortalitate prin pescuit compatibile cu principiului producției maxime durabile); – niveluri de referință pentru conservare exprimate în niveluri de biomasă reproducătoare și măsuri de conservare specifice; – dispoziții referitoare la obligația de debarcare; – cadrul de măsuri tehnice; – evaluarea periodică a planului, bazată pe consiliere științifică. · Dispoziții ale Uniunii în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 204/585/CE a Consiliului[5] stabilește cadrul general al PCP și identifică situațiile în care Consiliul trebuie să adopte planuri multianuale. Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007 de stabilire a unui plan multianual pentru rezervele de cod din Marea Baltică și pentru unitățile piscicole de exploatare a rezervelor respective, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 779/97 prevede normele pentru exploatarea sustenabilă a stocurilor de cod din Marea Baltică. Regulamentul (CE) nr. 2187/05 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 88/98 definește măsuri tehnice de conservare în Marea Baltică, de exemplu norme privind compoziția capturilor, dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă, dimensiunea minimă de debarcare și zonele și sezoanele închise pentru pescuitul de somon. Regulamentul interzice totodată utilizarea setcilor în derivă în Marea Baltică. Regulamentele anuale ale Consiliului de stabilire a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește aplicabile în Marea Baltică stabilesc nivelurile TAC pentru stocurile vizate (cod, hering și șprot) și cambulă de Baltica [de exemplu, pentru 2014, Regulamentul (UE) nr. 1180/2013 al Consiliului din 19 noiembrie 2013 de stabilire, pentru 2014, a posibilităților de pescuit pentru anumite resurse halieutice și grupe de resurse halieutice aplicabile în Marea Baltică]. Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 stabilește cerințele generale de control al pescuitului, precum și cerințe specifice de control pentru planurile multianuale. · Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Propunerea și obiectivele sale sunt compatibile cu politicile Uniunii Europene, în special cu cele de mediu, sociale, comerciale și de piață. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI · Consultarea cu părțile interesate Metodele de consultare, principalele sectoare vizate și profilul general al respondenților Întrucât stocurile de cod, hering, șprot și pești plați din Marea Baltică prezintă interes în principal pentru pescuitul comercial, consultarea s-a axat pe Consiliul consultativ pentru Marea Baltică (Baltic Sea Advisory Council, BSAC) și administrațiile responsabile de pescuit din statele membre riverane Mării Baltice. BSAC este alcătuit din reprezentanți ai sectorului pescuitului și ai altor grupuri de interese afectate de politica comună în domeniul pescuitului. Sectorul pescuitului include asociații de pescuit, organizații de producători, procesatori și organizații de piață. Celelalte grupuri de interese includ ONG-uri de mediu, consumatori, rețele ale femeilor, pescari sportivi și de agrement și practicanți ai pescuitului de subzistență. Procesul de consultare și de dezvoltare pentru această inițiativă a urmat procedura stabilită de DG MARE pentru elaborarea și evaluarea planurilor de gestionare pe termen lung. Procedura se desfășoară în două etape. Prima etapă este o evaluare retrospectivă a performanțelor anterioare ale unui plan de gestionare existent. Aceasta este urmată, dacă este necesar, de o evaluare prospectivă care analizează eventuale planuri multianuale înlocuitoare și impactul potențial al acestora. Fiecare etapă presupune o serie de reuniuni ale grupurilor de experți din cadrul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP). Aceste reuniuni sunt organizate în vederea examinării termenilor de referință specificați de DG MARE. Toate aceste reuniuni sunt deschise reprezentanților Consiliilor consultative și ai statelor membre, care au ocazia de a contribui la dezbateri și de a aduce în discuție subiecte pe care le consideră pertinente. În cazul de față, au avut loc consultări suplimentare cu BSAC și cu statele membre cu privire la anumite elemente ale planului, după finalizarea procesului de evaluare realizat de CSTEP. Domenii științifice/de expertiză vizate Așa cum s-a menționat mai sus, experții CSTEP au fost consultați pe toată durata procesului de evaluare. La acest proces au contribuit experți din domeniul pescuitului, dar și din alte domenii, inclusiv economie și științe sociale. De asemenea, ICES a furnizat avize științifice. Sinteza răspunsurilor și modul în care acestea au fost luate în considerare În urma unei evaluări prospective în vederea unui plan de gestionare pentru stocurile pelagice[6], precum și a unei evaluări atât retrospective[7], cât și prospective[8] a planului existent pentru codul din Marea Baltică, în iunie 2011 s-a luat decizia să se treacă la un plan pentru mai multe specii pentru stocurile de cod, hering și șprot din Marea Baltică. Această decizie a fost luată în consultare cu statele membre și cu părțile interesate, în cadrul unei reuniuni a forumului regional BALTFISH. Ulterior, această decizie a fost oficializată în cadrul reuniunii Consiliului pentru pescuit din octombrie 2011[9]. Această decizie a fost adoptată în contextul cerinței anticipate în cadrul reformei PCP ca planurile de gestionare să acopere mai multe stocuri, dacă este posibil. Decizia de a adopta un plan pentru mai multe specii pentru stocurile din Marea Baltică a făcut necesară demararea unei noi runde de reuniuni ale CSTEP. Pentru a furniza baza unei evaluări prospective, DG MARE a organizat o serie de reuniuni ale experților, din care cea mai mare parte au fost organizate în comun cu CSTEP și ICES. Toate aceste reuniuni au fost deschise părților interesate, iar membrii BSAC au participat la fiecare dintre ele. Reuniunile au fost organizate după cum urmează: Reuniunea pentru delimitarea domeniului de activitate al grupului de lucru format din experți ai CSTEP în ceea ce privește planurile multianuale de gestionare, organizată la Edinburgh, Regatul Unit, în perioada 28 noiembrie - 2 decembrie 2011[10]. Atelierul ICES privind avizele integrate/pentru mai multe specii vizând activitățile de pescuit din Marea Baltică, care a avut loc la Charlottenlund, Danemarca, în perioada 6-8 martie 2012[11]. Reuniunea grupului de lucru format din experți ai CSTEP în ceea ce privește planurile multianuale de gestionare, organizată la Rostock, Germania, în perioada 26 - 30 martie 2012[12]. În urma seriei de reuniuni rezumate mai sus, CSTEP a indicat în avizul emis că un plan de gestionare bazat pe țintele MSY actuale pentru o singură specie ar îndeplini criteriile care să asigure o producție ridicată pe termen lung, cu un risc minim pentru stoc. Pe scurt, un astfel de plan ar fi în concordanță cu principiul producției maxime durabile (MSY). CSTEP a remarcat, de asemenea, că o abordare pe mai multe specii ar putea permite rate-țintă ale mortalității prin pescuit mai ridicate pentru anumite stocuri, dar că sunt necesare mai multe lucrări științifice care să evalueze riscurile asociate unei astfel de abordări. În lumina acestui aviz științific, a fost elaborat un document de dezbatere care prezintă aceste două opțiuni și implicațiile lor. Documentul a fost discutat la jumătatea lunii iunie 2012, atât cu statele membre în cadrul unei reuniuni BATFISH, cât și cu BSAC. Odată cu adoptarea regulamentului privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului din 2013 și publicarea raportului final al Grupului operativ privind planurile multianuale creat de Parlamentul European și de Consiliu în aprilie 2014[13], au avut loc consultări suplimentare cu părțile interesate în cadrul BSAC și cu administrațiile statelor membre în cadrul forumului BALTFISH. Acestea a avut loc în perioada martie - iunie 2014. Mijloacele utilizate pentru a pune concluziile experților la dispoziția publicului Rapoartele tuturor reuniunilor experților CSTEP pe această temă pot fi consultate pe site-ul de internet al CSTEP: https://stecf.jrc.ec.europa.eu/. În plus, de-a lungul întregului proces de consultare, părțile interesate au fost implicate în mod activ în fiecare stadiu al evoluției ulterioare a inițiativei. · Evaluarea impactului · Înainte de redactarea planului multianual, a fost realizată o evaluare a impactului aprofundată. Pe parcursul procesului de evaluare au fost analizate trei opțiuni din punctul de vedere al aspectelor biologice, de mediu și socioeconomice. Opțiunea cu cel mai favorabil impact a fost apoi dezvoltată în prezentul plan multianual. A garanta activități de pescuit sustenabile la nivelul MSY până în 2015 pentru stocurile vizate înseamnă a obține beneficii biologice și ecologice. Eventuala reducere a volumului total al pescuitului ar implica, de asemenea, o reducere a emisiilor produse de motoarele navelor. · În ceea ce privește impactul socio-economic, includerea stocurilor de hering și de șprot într-un plan de gestionare ar oferi o bază sistematică pentru stabilirea TAC anuale într-un mod care ar oferi sectorului pescuitului pelagic previzibilitatea capturilor, fapt care ar putea contribui la sprijinirea planificării activității și la stabilitatea aprovizionării. De asemenea, ar aduce o valoare adăugată, deoarece planurile de gestionare sunt, de obicei, o condiție prealabilă pentru ca o activitate de pescuit să obțină certificarea, de exemplu, din partea Marine Stewardship Council (MSC). Peștele capturat în astfel de activități de pescuit certificate ar putea atrage un preț mai mare pe piață. · Reducerea posibilităților de pescuit ar putea duce la o ușoară scădere a profitului pentru pescari și industria prelucrătoare și ar putea afecta negativ consumatorii pe termen scurt, însă restabilirea stării stocurilor va aduce beneficii pe termen lung în ceea ce privește profitul și pescuitul durabil. În plus, reducerea temporară a cotelor conduce în mod normal la o creștere a prețurilor pentru stocul respectiv. · Eliminarea sistemului efortului de pescuit și a cerinței privind pescuitul într-o zonă unică va duce la simplificarea cadrului juridic și va reduce sarcina administrativă pentru statele membre și industria de profil. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII · Temeiul juridic Articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. · Principiul subsidiarității Propunerea conține dispoziții care se referă la conservarea resurselor biologice marine, măsuri care intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. · Principiul proporționalității Măsurile propuse respectă principiul proporționalității deoarece sunt adecvate, necesare și nu sunt disponibile alte măsuri mai puțin restrictive pentru atingerea obiectivelor dorite. · Alegerea instrumentului Instrumentul propus: Regulament al Parlamentului European și al Consiliului. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Nu există implicații bugetare. 2014/0285 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de cod, hering și șprot din Marea Baltică și pentru activitățile de pescuit care exploatează stocurile respective, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2), având în vedere propunerea Comisiei Europene, având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[14], având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[15], după transmiterea propunerii către parlamentele naționale, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: (1) Convenția Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 asupra dreptului mării[16], la care Uniunea este parte contractantă, prevede obligații de conservare, inclusiv menținerea sau restaurarea populațiilor de specii exploatate la niveluri care să asigure producția maximă durabilă. (2) În cadrul Summitului privind dezvoltarea durabilă de la Johannesburg din 2002, Uniunea și statele sale membre s-au angajat să acționeze împotriva reducerii continue a numeroase stocuri de pește. Prin urmare, este necesar să se adapteze ratele de exploatare a stocurilor de cod, hering și șprot din Marea Baltică, pentru a garanta că exploatarea permite stocurilor respective să se refacă și să se mențină peste nivelurile care permit obținerea producției maxime durabile. (3) Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să contribuie la protecția mediului marin, la gestionarea sustenabilă a tuturor speciilor exploatate în scop comercial și, în special, la atingerea unei stări ecologice bune până în 2020, conform dispozițiilor de la articolul 1 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului[17]. (4) Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului stabilește normele politicii comune în domeniul pescuitului (denumită în continuare „PCP”), în conformitate cu obligațiile internaționale ale Uniunii. Obiectivele PCP sunt, printre altele, să garanteze că activitățile de pescuit și de acvacultură sunt sustenabile din punct de vedere ecologic pe termen lung, să aplice abordarea precaută a gestionării pescuitului și să pună în aplicare abordarea ecosistemică a gestionării pescuitului. (5) Avizele științifice recente din partea Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și a Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) au indicat faptul că exploatarea stocurilor de cod și de șprot, precum și a unora dintre stocurile de hering este mai intensă decât ar fi necesar pentru a asigura producția maximă durabilă. (6) În cazul stocurilor de cod există un plan de gestionare, în vigoare din 2007[18], însă stocurile de hering și de șprot nu fac încă obiectul unor planuri similare. Deoarece există interacțiuni biologice puternice între stocurile de cod și stocurile pelagice, dimensiunea stocului de cod poate afecta dimensiunea stocurilor de hering și de șprot și viceversa. În plus, statele membre și părțile interesate și-au exprimat sprijinul pentru dezvoltarea și implementarea unor planuri de gestionare pentru principalele stocuri din Marea Baltică. (7) Planul multianual stabilit prin prezentul regulament ar trebui, în conformitate cu articolele 9 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, să se bazeze pe recomandări științifice, tehnice și economice și să conțină obiective, țintele cuantificabile cu calendare precise, niveluri de referință pentru conservare și garanții. (8) Este necesar să se stabilească un plan de pescuit care vizează mai multe specii, ținând seama de dinamica dintre stocurile de cod, hering și șprot și luând în considerare și speciile capturate accidental din zonele de pescuit pentru aceste stocuri, și anume stocurile de cambulă de Baltica, calcan-neted, cambulă și calcan din Marea Baltică. Obiectivul acestui plan ar trebui să vizeze realizarea și menținerea producției maxime durabile pentru stocurile respective. (9) Exploatarea stocurilor de cod și a celor pelagice nu ar trebui să pună în pericol sustenabilitatea stocurilor capturate accidental în aceste zone de pescuit, și anume a stocurilor de cambulă de Baltica, calcan-neted, cambulă și de calcan. Prin urmare, planul ar trebui să aibă ca obiectiv și asigurarea conservării acestor stocuri secundare peste nivelurile de biomasă care corespund abordării precaute. (10) În plus, deoarece articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 a introdus o obligație de debarcare, inclusiv pentru toate speciile care fac obiectul TAC, planul ar trebui să urmărească, de asemenea, să contribuie la punerea în aplicare a obligației de debarcare pentru capturile de cod, hering, șprot și cambulă de Baltica. (11) Articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede faptul că posibilitățile de pescuit se stabilesc în conformitate cu țintele stabilite în planurile multianuale. (12) Aceste ținte ar trebui, prin urmare, să fie stabilite și exprimate ca rate ale mortalității prin pescuit, pe baza avizelor științifice disponibile[19]. (13) Este necesar să se stabilească niveluri de referință pentru conservare care să permită luarea unor măsuri de precauție suplimentare atunci când dimensiunea unui stoc se reduce la un anumit nivel critic care prezintă un risc ridicat. Aceste niveluri de referință pentru conservare ar trebui să fie stabilite la nivelurile minime ale biomasei reproducătoare pentru un anumit stoc, care corespunde capacității de reproducere depline. Ar trebui avute în vedere măsuri de remediere în cazul în care dimensiunea unui stoc scade sub nivelul minim al biomasei reproducătoare. (14) În cazul stocurilor capturate accidental, în lipsa unor astfel de avize științifice privind nivelul minim al biomasei reproducătoare, ar trebui adoptate măsuri specifice de conservare atunci când avizele științifice arată că un stoc este amenințat. (15) Pește capturat cu plase-capcană, vârșe și coșuri au o mare capacitate de supraviețuire datorită caracteristicilor respectivelor unelte care nu provoacă daune pentru pești, astfel cum s-a confirmat prin campanii de pescuit experimental. Prin urmare, în afară de cazurile prevăzute la articolul 15 alineatul (4) literele (a) - (c) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, este oportun să se excepteze de obligația de debarcare speciile de cod, hering, cambulă de Baltica și șprot capturate în cadrul acestor activități de pescuit. (16) În vederea respectării obligației de debarcare stabilite la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, planul ar trebui să prevadă alte măsuri de gestionare, astfel cum se prevede la articolul 15 alineatul (4) literele (a)-(c) din regulamentul menționat. Măsurile de acest gen ar trebui stabilite prin intermediul unor acte delegate. (17) De asemenea, planul ar trebui să prevadă adoptarea unor măsuri tehnice de sprijin, prin intermediul unor acte delegate, pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor planului, în special în ceea ce privește protecția puietului de pește sau a peștelui aflat în perioada de reproducere. În așteptarea revizuirii Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului[20], ar trebui, de asemenea, avut în vedere faptul că astfel de măsuri pot, în cazul în care este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor planului, să deroge de la anumite elemente neesențiale ale regulamentului menționat (18) În vederea adaptării la progresele tehnice și științifice în timp util și în mod proporțional, precum și pentru a garanta flexibilitatea și a permite evoluția anumitor măsuri, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în vederea completării prezentului regulament în ceea ce privește măsurile corective vizând speciile de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted, punerea în aplicare a obligației de debarcare și măsurile tehnice. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. (19) În conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în cazul în care Comisiei i-a fost conferită competența de a adopta acte delegate în ceea ce privește anumite măsuri de conservare astfel cum sunt prevăzute în plan, statele membre care au un interes direct în gestionarea pescuitului în Marea Baltică ar trebui să aibă posibilitatea de a trimite recomandări comune pentru astfel de măsuri, astfel încât aceste măsuri să fie bine concepute pentru a corespunde particularităților Mării Baltice și pescuitului în această zonă. Data limită pentru transmiterea acestor recomandări ar trebui să fie stabilită, astfel cum se prevede la articolul 18 alineatul (1) din regulamentul sus-menționat. (20) Pentru a asigura respectarea măsurilor prevăzute în prezentul regulament, este necesar să se adopte măsuri de control specifice, în completarea celor prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului[21]. (21) Ținând cont de faptul că Marea Baltică este o zonă de pescuit de dimensiuni relativ reduse, în care operează în principal nave de dimensiuni mici, care efectuează campanii de pescuit de scurtă durată, utilizarea notificării prealabile prevăzute la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 ar trebui extinsă la toate navele cu o lungime totală de cel puțin opt metri, iar notificările prealabile trebuie prezentate cu cel puțin o oră înainte de ora estimată de sosire în port. Cu toate acestea, având în vedere efectul campaniilor de pescuit care implică cantități foarte mici de pește asupra stocurilor vizate și sarcina administrativă legată de notificările prealabile care țin de respectivele campanii, este necesar să se stabilească un prag pentru astfel de notificări prealabile, atunci când aceste nave păstrează la bord cel puțin 300 kg de cod sau două tone de stocuri pelagice. (22) Este oportun ca pentru stocurile de cod, hering și șprot să se stabilească un prag peste care o navă de pescuit are obligația de a debarca într-un port desemnat sau într-un loc apropiat de țărm, în conformitate cu articolul 43 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. În plus, atunci când desemnează aceste porturi sau locuri apropiate de țărm, statele membre ar trebui să aplice criteriile prevăzute la articolul 43 alineatul (5) din regulamentul menționat, în așa fel încât să asigure controlul eficient al stocurilor vizate de prezentul regulament. (23) În conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 este necesar să se prevadă dispoziții referitoare la evaluarea periodică de către Comisie a adecvării și a eficacității aplicării prezentului regulament. O astfel de evaluare ar trebui să respecte și să se bazeze pe evaluarea comparativă a stocurilor vizate, efectuată de ICES. (24) În conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, înainte de redactarea planului, posibilul impact economic și social a fost evaluat în mod corespunzător[22]. (25) În ceea ce privește intervalul de timp, este de așteptat ca pentru stocurile vizate producția maximă durabilă să fie atinsă până în 2015 și ar trebui să fie menținută după această dată. (26) În absența unui regim de gestionare a efortului de pescuit, este necesar să se elimine normele specifice privind permisul special de pescuit și înlocuirea navelor sau a motoarelor aplicabile în Golful Riga. În consecință, Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului ar trebui modificat. (27) Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului[23] ar trebui abrogat. ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: CAPITOLUL I OBIECT, DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII Articolul 1 Obiect și domeniu de aplicare 1. Prezentul regulament stabilește un plan multianual (denumit în continuare „planul”) pentru următoarele stocuri (denumite în continuare „stocurile vizate”) din Marea Baltică și pentru activitățile de pescuit care le exploatează: (a) cod (Gadus morhua) din subdiviziunile ICES 22-24 (cod din vestul Mării Baltice); (b) cod (Gadus morhua) din subdiviziunile ICES 25-32 (cod din estul Mării Baltice); (c) hering (Clupea harengus) din subdiviziunile ICES 25, 26, 27, 28.2, 29 și 32 (hering din centrul Mării Baltice); (d) hering (Clupea harengus) din subdiviziunea ICES 28.1 (hering din Golful Riga); (e) hering (Clupea harengus) din subdiviziunea ICES 30 (hering din Marea Botnic); (f) hering (Clupea harengus) din subdiviziunea ICES 31 (hering din Golful Botnic); (g) hering (Clupea harengus) din diviziunea ICES IIIa și subdiviziunile 22-24 (hering din vestul Mării Baltice); (h) șprot (Sprattus sprattus) din subdiviziunile ICES 22-32. 2. Planul se aplică, de asemenea, pentru speciile de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted din subdiviziunile ICES 22-32 capturate în cadrul pescuitului din stocurile vizate. Articolul 2 Definiții În scopul prezentului regulament, în plus față de definițiile prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului și la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului, se aplică următoarele definiții: (a) „stocuri pelagice” înseamnă stocurile enumerate la articolul 1 literele (c) - (h) din prezentul regulament sau orice combinație a acestora; (b) „plase-capcană” înseamnă plase mari, ancorate, fixate pe pari sau ocazional plutitoare, deschise la suprafață și prevăzute cu diferite tipuri de dispozitive de direcționare și reținere a peștilor, care sunt în general împărțite în camere închise la capătul de jos cu plasă; (c) „vârșe și coșuri” înseamnă capcane de mici dimensiuni destinate capturării de crustacee sau pește, sub formă de cuști sau coșuri fabricate din diferite materiale, care sunt fixate pe fundul mării fie individual, fie pe rânduri, conectate cu frânghii (buoy-lines) la geamanduri la suprafață care indică poziția lor, și având unul sau mai multe orificii sau intrări; (d) „statele membre vizate” înseamnă: Danemarca, Estonia, Finlanda, Germania, Letonia, Lituania, Polonia și Suedia. CAPITOLUL II OBIECTIVE ȘI ȚINTE Articolul 3 Obiective 1. Planul vizează să contribuie la realizarea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în special: (a) atingerea și menținerea unei producții maxime durabile pentru stocurile vizate și (b) asigurarea conservării stocurilor de cambulă de Baltica, calcan-neted, cambulă și calcan în conformitate cu abordarea precaută. 2. Planul urmărește să contribuie la punerea în aplicare a obligației de debarcare prevăzute la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 pentru stocurile vizate și pentru cambula de Baltica. Articolul 4 Ținte 1. Ratele-țintă de mortalitate prin pescuit trebuie atinse până în 2015 și menține ulterior pentru stocurile vizate în următoarele intervale: Stoc || Intervalul ratei-țintă de mortalitate prin pescuit Cod din vestul Mării Baltice || 0,23 -0,29 Cod din estul Mării Baltice || 0,41 -0,51 Hering din centrul Mării Baltice || 0,23 -0,29 Hering din Golful Riga || 0,32 -0,39 Hering din Marea Botnic || 0,13 -0,17 Hering din Golful Botnic || Nedefinit Hering din vestul Mării Baltice || 0,25 -0,31 Șprot din Marea Baltică || 0,26 -0,32 2. În conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit trebuie să respecte țintele stabilite la alineatul (1). CAPITOLUL III NIVELURI DE REFERINȚĂ PENTRU CONSERVARE Articolul 5 Nivelul minim al biomasei reproducătoare 1. Nivelurile de referință pentru conservare exprimate ca niveluri minime ale biomasei reproducătoare care corespund capacității de reproducere depline pentru stocurile vizate sunt următoarele: Stoc || Nivelul minim al biomasei reproducătoare (în tone) Cod din vestul Mării Baltice || 36 400 Cod din estul Mării Baltice || 88 200 Hering din centrul Mării Baltice || 600 000 Hering din Golful Riga || Nedefinit Hering din Marea Botnic || Nedefinit Hering din Golful Botnic || Nedefinit Hering din vestul Mării Baltice || 110 000 Șprot din Marea Baltică || 570 000 2. În cazul în care biomasa reproducătoare a oricăruia dintre stocurile vizate pentru un anumit an este inferioară nivelului minim al biomasei reproducătoare stabilit la alineatul (1), se adoptă măsuri de remediere adecvate pentru a asigura revenirea rapidă a stocului vizat la nivelul de precauție. În special, prin derogare de la articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament și în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit sunt stabilite la niveluri mai mici decât cele care rezultă din intervalele ratei-țintă de mortalitate prin pescuit prevăzute la articolul 4 alineatul (1). Aceste măsuri de remediere pot include, de asemenea, dacă este cazul, prezentarea de propuneri legislative de către Comisie, precum și măsuri de urgență adoptate de către Comisie în temeiul articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. CAPITOLUL IV Măsuri specifice de conservare a stocurilor de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted Articolul 6 Măsuri în caz de amenințare la adresa stocurilor de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted 1. Atunci când avizele științifice indică faptul că este amenințată conservarea oricăruia dintre stocurile de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 15 privind măsurile de conservare specifice pentru stocul aflat în pericol și referitor la oricare dintre următoarele aspecte: (c) (a) adaptarea capacității de pescuit și a efortului de pescuit; (d) (b) măsuri tehnice, inclusiv (1) caracteristicile uneltelor de pescuit, în special dimensiunea ochiurilor de plasă, grosimea firului, dimensiunea uneltelor de pescuit); (2) utilizarea uneltelor de pescuit (în special timpul de scufundare, adâncimea de desfășurare a uneltelor de pescuit); (3) interzicerea sau limitarea pescuitului în anumite zone; (4) interzicerea sau limitarea pescuitului în anumite perioade specifice; (5) dimensiunea minimă de referință pentru conservare. 2. Măsurile menționate la alineatul (1) vizează îndeplinirea obiectivului stabilit la articolul 3 alineatul (1) litera (b) și se bazează pe recomandări științifice. 3. Statele membre vizate pot să trimită recomandări comune în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, cu privire la măsurile specifice de conservare, astfel cum se menționează la alineatul (1). CAPITOLUL V OBLIGAȚIA DE DEBARCARE Articolul 7 Derogare pentru plase-capcană, vârșe și coșuri Prin derogare de la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de debarcare nu se aplică stocurilor vizate și stocului de cambulă de Baltica în cazul pescuitului cu următoarele unelte de pescuit: plase-capcană, vârșe și coșuri. Articolul 8 Punerea în aplicare a obligației de debarcare 1. Comisia este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 15 privind următoarele măsuri: (a) lista speciilor în privința cărora pescuitul este interzis în scopul exceptării de la obligația de debarcare prevăzută la articolul 15 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; (b) excepțiile de la obligația de debarcare prevăzute la articolul 15 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 pentru speciile în cazul cărora dovezile științifice demonstrează o rată de supraviețuire ridicată, ținând cont de caracteristicile uneltelor, de practicile de pescuit și de ecosistem; precum și (c) excepțiile de minimis menționate la articolul 15 alineatul (4) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; 2. Măsurile menționate la alineatul (1) vizează îndeplinirea obiectivului stabilit la articolul 3 alineatul (2) litera (b) și se bazează pe recomandări științifice, acolo unde acestea se aplică Excepțiile de minimis sunt conforme cu dispozițiile de la articolul 15 alineatul (5) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; 3. Statele membre vizate pot să trimită recomandări comune în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, cu privire la măsurile menționate la alineatul (1). CAPITOLUL VI MĂSURI TEHNICE Articolul 9 Cadrul de măsuri tehnice 1. Comisia este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 15 privind următoarele măsuri tehnice: (a) specificațiile caracteristicilor uneltelor de pescuit și normele referitoare la utilizarea acestora; (b) specificațiile modificărilor uneltelor de pescuit sau ale dispozitivelor suplimentare adăugate uneltelor de pescuit; (c) limitările sau interdicțiile utilizării anumitor unelte de pescuit, precum și ale activităților de pescuit în anumite zone sau perioade; (d) dimensiunile minime de referință pentru conservare pentru oricare dintre stocurile vizate de prezentul regulament. 2. Măsurile menționate la alineatul (1) vizează îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 3 și în special protecția puietului de pește sau a peștelui aflat în perioada de reproducere. 3. Actele delegate menționate la alineatul (1) pot deroga, în cazul în care este necesar pentru realizarea obiectivelor menționate la alineatul (2), de la următoarele dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 2187/2005: (a) specificațiile referitoare la speciile țintă și la dimensiunile ochiurilor de plasă stabilite în anexele II și III prevăzute la articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 2187/2005; (b) structurile, caracteristicile și normele care reglementează utilizarea uneltelor active prevăzute la articolul 5 alineatele (2), (3) și (4) și la articolul 6; (c) structurile, caracteristicile și normele care reglementează utilizarea uneltelor pasive prevăzute la articolul 8; (d) coordonatele zonelor interzise și perioadele de aplicare prevăzute la articolul 16; (e) speciile, zonele geografice și perioadele de aplicare a restricțiilor de pescuit pentru anumite stocuri prevăzute la articolul 18a alineatul (1), și detaliile tehnice ale derogării prevăzute la articolul 18a alineatul (2); (f) interzicerea pescuitului prin traulare pentru Golful Riga prevăzută la articolul 22. 4. Statele membre vizate pot să trimită recomandări comune în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, cu privire la măsurile menționate la alineatul (1). CAPITOLUL VII REGIONALIZARE Articolul 10 Cooperarea regională 1. Articolul 18 alineatele (1) - (6) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 se aplică măsurile prevăzute în prezentul capitol. 2. Statele membre vizate pot să trimită recomandări comune în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 în următoarele termene-limită:. a) pentru măsurile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) și care se referă la un anumit an calendaristic, până la data de 1 septembrie a anului anterior; b) pentru măsurile prevăzute la articolul 8 alineatul (1) și la articolul 9 alineatul (1), pentru prima dată în termen de cel mult șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și ulterior la fiecare șase luni după prezentarea evaluării planului în conformitate cu articolul 14. CAPITOLUL VIII CONTROL ȘI ASIGURAREA RESPECTĂRII NORMELOR Articolul 11 Raportul cu Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului Măsurile de control prevăzute în prezentul capitol se aplică în completarea celor stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului, cu excepția cazului în care prezentul capitol cuprinde dispoziții contrare. Articolul 12 Notificări prealabile 1. Prin derogare de la articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, obligația de notificare prealabilă prevăzută la articolul respectiv se aplică comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime totală de opt metri sau mai mare care rețin la bord cel puțin 300 kg de cod sau două tone de stocuri pelagice. 2. Prin derogare de la articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, perioada de notificare prealabilă prevăzută la articolul respectiv trebuie să fie de cel puțin o oră înainte de ora estimată de sosire în port. Articolul 13 Porturi desemnate Plafoanele aplicabile greutății în viu a speciilor care intră sub incidența planului multianual, a căror depășire antrenează obligația navei de pescuit de a-și debarca capturile într-un port desemnat sau într-un loc apropiat de țărm, așa cum se prevede la articolul 43 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, sunt următoarele: (a) 750 kg de cod, (b) 5 tone de stocuri pelagice. CAPITOLUL IX MĂSURI DE MONITORIZARE Articolul 14 Evaluarea planului Comisia efectuează o evaluare a impactului acestui plan asupra stocurilor vizate de prezentul regulament și asupra activităților de pescuit care exploatează aceste stocuri, în special pentru a lua în considerare modificările aduse avizelor științifice, la șase ani de la intrarea în vigoare a planului, și, ulterior, la fiecare șase ani. Comisia transmite rezultatele acestor evaluări Parlamentului European și Consiliului. CAPITOLUL X DISPOZIȚII PROCEDURALE Articolul 15 Exercitarea delegării 1. Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol. 2. Delegarea de competențe menționată la articolele 6, 8 și 9 îi este conferită Comisiei pentru o perioadă nedeterminată de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. 3. Delegarea de competențe menționată la articolele 6, 8 și 9 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. 4. De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului. 5. Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 6, 8 și 9, intră în vigoare doar dacă Parlamentul European sau Consiliul nu au formulat nicio obiecție într-un termen de două luni de la notificarea actului către Parlamentul European și Consiliu, sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European cât și Consiliul au informat Comisia ca nu au obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. CAPITOLUL XI MODIFICĂRI Articolul 16 Modificări la Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului Articolele 20 și 21 din Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 se elimină. CAPITOLUL XII ABROGARE Articolul 17 Abrogarea Regulamentului (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 se abrogă. Trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament. CAPITOLUL XIII Dispoziții finale Articolul 18 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la 1 ianuarie 2015. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Președintele Președintele [1] http://www.ices.dk/aboutus/aboutus.asp [2] Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007 de stabilire a unui plan multianual pentru rezervele de cod din Marea Baltică și pentru unitățile piscicole de exploatare a rezervelor respective, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 779/97 (JO L 248, 22.9.2007). [3] Decizia Comisiei din 26 august 2005 de instituire a unui Comitet științific, tehnic și economic pentru pescuit (2005/629/CE). [4] Raportul reuniunii grupului de experți CSTEP privind: Planuri de gestionare pentru mai multe specii pentru Marea Baltică (CSTEP-12-06). [5] JO L 354, 28.12.2013, p. 22. [6] MRAG, septembrie 2009: Economic and social impacts of the proposed scenarios for a multi-annual management plan for Baltic pelagic fisheries (Impactul economic și social al scenariilor propuse pentru un plan multianual de gestionare pentru pescuitul pelagice în Marea Baltică), FISH/2006/09 — Lot 4. [7] Raportul subgrupului pentru obiectivele și strategia de gestionare (CSTEP, SGMOS 10-06). Partea e) Evaluarea planului multianual pentru stocurile de cod din Marea Baltică [8] Raportul reuniunii grupului de experți CSTEP privind: Evaluarea impactului planurilor multianuale pentru codul din Marea Baltică (CSTEP 11-05) [9] Consiliul Uniunii Europene, documentul 16684/11 ADD 1, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st16/st16684-ad01.en11.pdf [10] Raportul reuniunii grupului de experți CSTEP privind: Delimitarea domeniului evaluărilor de impact pentru planurile multianuale pentru mai multe specii din Marea Baltică și pentru codul din Kattegat, Marea Nordului, vestul Scoției și Marea Irlandei. (CSTEP- 12-05) [11] Report of the Workshop on Integrated/Multispecies Advice for Baltic Fisheries (Raportul atelierului privind avizele integrate/pentru mai multe specii vizând activitățile de pescuit din Marea Baltică) (WKMULTBAL) 6–8 martie 2012, Charlottenlund, Danemarca. ICES CM 2012/ACOM:43 [12] Raportul reuniunii grupului de experți CSTEP privind: Planuri de gestionare pentru mai multe specii pentru Marea Baltică (CSTEP-12-06). [13] http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/pech/dv/taskfor/taskforce.pdf [14] JO C , , p. . [15] JO C , , p. . [16] JO L 179, 23.6.1998, p. 3. [17] Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22). [18] Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007 de stabilire a unui plan multianual pentru rezervele de cod din Marea Baltică și pentru unitățile piscicole de exploatare a rezervelor respective, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 779/97 (JO L 248, 22.9.2007, p.1). [19] Serviciile tehnice ICES, septembrie 2014 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf [20] Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 88/98 (JO L 349, 31.12.2005, p. 1). [21] Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 343, 22.12.2009, p. 1). [22] Evaluarea impactului publicată... (a se completa) [23] Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007 de stabilire a unui plan multianual pentru rezervele de cod din Marea Baltică și pentru unitățile piscicole de exploatare a rezervelor respective, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 779/97 (JO L 248, 22.9.2007, p. 1);