COMUNICARE A COMISIEI

Planul de lucru privind proiectarea ecologică și etichetarea energetică pentru perioada 2022-2024

(2022/C 182/01)

1. Introducere

Tensiunile de pe piața energiei cu care s-a confruntat UE în ultimele luni, exacerbate de atacul Rusiei asupra Ucrainei, reamintesc cu claritate riscurile și costurile care tind să apară odată cu o dependență extinsă de combustibilii fosili importați. Prețurile energiei se află din nou în centrul atenției factorilor politici, având în vedere impactul real pe care îl au asupra cetățenilor și întreprinderilor din Europa. Cu toate acestea, nu este prima criză energetică din Europa și, probabil că nu este nici ultima dacă nu sporim reziliența prin intensificarea investițiilor în tranziția verde și, astfel, punând eficiența energetică înainte de toate (1). Capacitățile energetice decarbonizate actuale sunt departe de a fi în măsură să asigure în întregime necesarul de energie, iar reducerea consumului de energie poate avea o contribuție imediată în aceste circumstanțe. În ceea ce privește viitorul, economiile de energie reprezintă o parte intrinsecă a dezvoltării unui sistem energetic rezilient și optim din punctul de vedere al costurilor, capabil să furnizeze servicii energetice accesibile tuturor și să combată sărăcia energetică (2). Eficiența energetică va fi, de asemenea, o componentă esențială a planului RePowerEU, iar liderii UE au însărcinat Comisia să îl prezinte până în luna mai.

Politicile UE în materie de proiectare ecologică și de etichetare energetică reprezintă o parte esențială a acestei agende. Acestea sunt norme ale pieței unice care fac mai ușoare și mai puțin costisitoare pentru întreprinderi și pentru cetățeni și guverne atât contribuția la tranziția către o energie curată, cât și realizarea obiectivelor UE în materie de eficiență energetică și a obiectivelor mai ample ale „Pactului verde european”, inclusiv ale agendei privind economia circulară. Politicile creează oportunități de afaceri și sporesc reziliența prin stabilirea unor norme armonizate pentru „produsele cu impact energetic” cu privire la aspecte precum consumul de energie, consumul de apă, nivelurile de emisii și eficiența materialelor, stimulează atât cererea, cât și oferta de produse mai sustenabile, reducând în același timp în mod semnificativ cheltuielile utilizatorilor de energie: estimările indică faptul că, în 2021, economiile au depășit 120 de miliarde EUR și s-ar putea dubla în 2022 (3).

În cadrul posibilităților oferite de normele existente ale UE în materie de proiectare ecologică și în sinergie cu accentul pus pe eficiența energetică, prezentul plan de lucru consolidează accentul pus pe aspectele legate de circularitate ale proiectării ecologice, urmând exemplul stabilit în planul de lucru anterior9 și în conformitate cu Planul de acțiune privind economia circulară din 2020 (4). Ca atare, chiar înainte ca Regulamentul privind proiectarea ecologică a produselor sustenabile să intre în vigoare și să înlocuiască actuala Directivă privind proiectarea ecologică, pot și vor fi explorate noi cerințe specifice produselor privind aspectele legate de eficiența materialelor. Acest lucru ar trebui să contribuie la îmbunătățirea în continuare a circularității și la reducerea globală a amprentei de mediu și climatice a produselor cu impact energetic, precum și la o mai mare reziliență a UE.

Atât Directiva privind proiectarea ecologică (5), cât și Regulamentul de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică (6) stabilesc criterii pentru adoptarea de măsuri pentru grupuri specifice de produse. Acestea impun, de asemenea, să fie stabilite priorități prin intermediul unor planuri de lucru continue actualizate periodic, care să țină seama de progresele înregistrate și să includă priorități orientative pentru noi grupuri de produse cu impact energetic care trebuie luate în considerare.

Prezentul plan se bazează pe activitatea desfășurată de la adoptarea primei directive privind proiectarea ecologică și a planurilor de lucru anterioare (care acoperă perioadele 2009-2011 (7), 2012-2014 (8) și 2016-2019 (9)), dar acoperă, de asemenea, activitățile necesare în temeiul Regulamentului de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică, care stabilește termenele-limită pentru reclasificarea etichetelor existente, și face bilanțul progreselor înregistrate în ceea ce privește Registrul european al produselor pentru etichetarea energetică (EPREL). În cele din urmă, planul acoperă, de asemenea, activități similare privind etichetarea pneurilor, deși se bazează pe un temei juridic specific (10).

Regulamentul privind proiectarea ecologică a produselor sustenabile, adoptat în același timp cu prezentul plan de lucru, va înlocui Directiva privind proiectarea ecologică cu un regulament aplicabil unei game mai largi de produse și va permite extinderea în continuare a cerințelor în materie de sustenabilitate pentru produsele reglementate. Până la intrarea în vigoare a acestui nou regulament, va continua punerea în aplicare a directivei actuale. Prezentul document se axează pe produsele cu impact energetic („ErPs”) și stabilește prioritățile și planificarea acestora. Acesta prezintă activitatea specifică produselor și activitatea orizontală implicată în punerea în aplicare, consolidarea și dezvoltarea în continuare a acestui corpus important de legislație a UE direct aplicabilă. În viitor, odată ce Regulamentul privind proiectarea ecologică a produselor sustenabile (ESPR) va fi adoptat, activitățile privind ErPs vor fi integrate în planurile de lucru mai ample ale ESPR și vor rămâne un subiect important.

În prezent, aproximativ 30 de grupuri de produse „ErP” sunt reglementate prin aproximativ 50 de măsuri. Acestea se aplică în cazul a miliarde de produse (11) introduse pe piață în fiecare an și au implicații directe pentru furnizori, comercianți cu amănuntul, întreprinderi și consumatori în fiecare zi. Aproximativ jumătate din consumul final total de energie în UE este utilizat în produse care fac obiectul acestei legislații.

Elaborarea planului de lucru a arătat că există încă un potențial de economisire substanțială și eficientă din punctul de vedere al costurilor ca urmare a extinderii domeniului de aplicare la noi ErPs. În același timp, o lecție esențială învățată din punerea în aplicare a ultimului plan de lucru este aceea că valorificarea tuturor beneficiilor acestui domeniu de politică va necesita o mai bună corelare între ambiție și resurse, atât pentru punerea în aplicare a politicilor la nivelul UE, cât și în ceea ce privește eforturile statelor membre în materie de supraveghere a pieței.

2. Impactul estimat al politicilor

Cel mai recent raport de contabilizare a impactului proiectării ecologice (12) estimează că efectul cumulat al normelor UE privind proiectarea ecologică și etichetarea energetică în 2020 a redus cererea de energie primară a UE cu 7 % sau cu 1 037 TWh/an (o reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră de aproximativ 170 Mt CO2 echivalent), inclusiv aproximativ 16 bcm de gaz. Economiile de energie rezultate din măsurile instituie în prezent vor crește substanțial în anii următori, în special datorită vitezei de rotație a stocurilor, cu o medie de peste 1 500 TWh/an în perioada 2021-2030. Peste 60 % din economiile de energie din 2020 au provenit din sectorul rezidențial, 24 % din sectorul terțiar și 10 % din sectorul industrial. Normele UE din 2020 au adus beneficii consumatorilor de energie în valoare de 60 de miliarde EUR/an (aproximativ 0,4 % din PIB-ul UE) - 210 EUR/an pentru fiecare gospodărie. În mod similar, în comparație cu scenariul în care nu se aplică nicio politică, în 2020 au fost generate venituri comerciale suplimentare de aproximativ 21 de miliarde EUR/an, care se estimează că vor crește la 29 de miliarde EUR/an până în 2030. Acest lucru corespunde unei creșteri de peste 320 000 de noi locuri de muncă directe în 2020 (430 000 până în 2030). Aceste estimări se bazează pe nivelurile prețurilor energiei înainte de creșterea prețurilor în 2021 (a se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei pentru detalii).

La un nivel mai general, un studiu recent al AIE (13) a arătat că, în țările cu politici de lungă durată, în prezent, aparatele consumă în mod obișnuit cu 30 % mai puțină energie decât ar fi consumat în lipsa politicilor respective. Se estimează că cele mai lungi programe operaționale, cum ar fi cele din SUA și UE, vor contribui la reduceri anuale ale consumului total de energie electrică de aproximativ 15 % (ceea ce, pentru programul UE, este aproximativ egal cu producția totală actuală a UE din energie eoliană sau de 2-3 ori mai mare decât cea a panourilor solare).

Un sondaj Eurobarometru a arătat că marea majoritate a consumatorilor din UE (93 %) recunosc eticheta energetică, iar 79 % sunt influențați de aceasta atunci când cumpără aparate (14). Cercetările științifice recente (15) confirmă faptul că etichetele de clasificare, cum ar fi eticheta energetică a UE, au un efect mai mare asupra comportamentului consumatorilor decât modelele alternative.

3. Situația actuală și lecțiile învățate din planurile de lucru anterioare

O prezentare generală a măsurilor în vigoare este disponibilă online (16). Începând cu 1 martie 2022, regulamentele privind proiectarea ecologică sunt în vigoare pentru 29 de grupuri de produse, în timp ce regulamentele privind etichetarea energetică se aplică pentru 15 grupuri de produse. Acordurile voluntare ale industriei au fost recunoscute pentru consolele de jocuri și echipamentele de procesare a imaginii. Un acord mai vechi privind Complex Set Top Boxes a fost reziliat în 2020 de către părți din cauza scăderii cotei de piață a produselor respective (aceste de produse fac în continuare obiectul normelor orizontale privind consumul de energie electrică în modul standby și oprit (17)).

Prezentul plan de lucru este însoțit de o situație detaliată a progreselor înregistrate în ceea ce privește prioritățile și activitățile identificate în ultimul plan de lucru din 2016 (18). S-au realizat multe progrese, inclusiv modernizarea etichetelor energetice pentru principalele produse de consum, frigiderele, mașinile de spălat rufe, televizoarele și sursele de lumină, precum și adoptarea unor cerințe în materie de proiectare ecologică pentru mai multe produse, de la servere la motoare electrice. Cu toate acestea, un procent de aproximativ 40 % este încă în curs de desfășurare și va fi reportat în perioada de planificare actuală. Dintre fluxurile de lucru încheiate, multe dintre acestea nu au condus la adoptarea de noi norme, ci s-au încheiat deoarece Comisia a decis să întrerupă activitatea sau, cel puțin, să nu urmărească adoptarea legislației pentru moment, fie pentru că investigațiile detaliate au arătat că potențialul era mai mic sau mai greu de exploatat decât se credea inițial, fie pentru că alte priorități au prevalat în contextul resurselor limitate de personal, fie din cauza unei combinații a acestor două aspecte. Ferestrele, uscătoarele de mâini, pachetele de compresoare și fierbătoarele electrice sunt toate exemple de astfel de fluxuri de lucru întrerupte reprezentând potențiale care sunt fie limitate, fie prea complexe pentru a fi exploatate, iar urmărirea acestora nu a fost posibilă cu resursele administrative disponibile.

Necesitatea revizuirii și adaptării periodice a normelor existente, pentru a se asigura că acestea rămân relevante, eficace și adecvate scopului în lumina evoluțiilor pieței și ale tehnologiei, este un principiu fundamental al unei mai bune legiferări. Ca recunoaștere a acestui fapt, toate regulamentele privind proiectarea ecologică și etichetarea energetică, precum și legislația-cadru conțin clauze de revizuire specifice, cu termene legale în care Comisia trebuie să prezinte revizuiri sau să adopte regulamente revizuite. Pentru a evita întârzierile inutile, Comisia va adopta de acum înainte măsuri individuale pentru grupuri specifice de produse ori de câte ori acestea sunt pregătite, cu excepția cazului în care circumstanțe excepționale justifică contrariul (19).

O lecție esențială învățată este că, în timp, efortul cumulat necesar pentru astfel de eforturi de „întreținere” esențială devine semnificativ pe măsură ce domeniul de aplicare al legislației crește (în ceea ce privește produsele și tipurile de cerințe) și că această activitate trebuie să fie mai bine luată în considerare la stabilirea priorităților. În caz contrar, aceasta va implica întârzieri care au consecințe importante în ceea ce privește pierderea beneficiilor. Aceasta a fost o constatare esențială a auditului efectuat în 2019 de Curtea de Conturi Europeană (CCE) (20). În cazul a trei produse selectate, auditul a constatat că procesul de pregătire a durat 8, 7 și, respectiv, 6 ani, în locul perioadei preconizate de 3,5 ani. Prin urmare, activitatea de „întreținere” este o caracteristică foarte importantă a planului de lucru. În același timp, Comisia va urmări să raționalizeze procesul prin integrarea studiilor de revizuire în evaluările/evaluările de impact „back-to-back” și să alinieze mai bine discuțiile din cadrul Forumului consultativ privind proiectarea ecologică la procesul general pentru o mai bună legiferare.

O altă lecție esențială din ultima perioadă este rolul esențial al activității de standardizare tehnică pentru proiectarea ecologică și etichetarea energetică. Hotărârea Tribunalului din 2018 (21) de anulare a Regulamentului privind etichetarea energetică a aspiratoarelor a arătat că reglementările pot fi vulnerabile la litigii în cazul în care apar îndoieli cu privire la faptul că condițiile de testare sunt reprezentative pentru condițiile reale de utilizare. În același timp, o hotărâre mai recentă și conexă (22) a reafirmat în mod clar necesitatea ca testele să fie, de asemenea, exacte și reproductibile. Având în vedere diversitatea tehnologiilor și a comportamentului utilizatorilor, elaborarea în timp util a unor standarde armonizate cu metode care să reprezinte un bun compromis între aceste criterii este o provocare inerentă și adesea dificilă și cu utilizare intensivă a resurselor. Noua strategie a UE privind standardizarea (23) propune un set de acțiuni pentru ca sistemul european de standardizare să aibă o funcționalitate și o flexibilitate mai mare, să readucă standardele în centrul unei piețe unice reziliente, verzi și digitale a UE și să consolideze rolul global al sistemului european de standardizare.

4. Priorități specifice produselor în anii următori

4.1. Revizuirea măsurilor existente

Comisia urmează să prezinte sau să adopte 38 de revizuiri înainte de sfârșitul anului 2024 și alte 8 în 2025, care vor trebui, prin urmare, să fie inițiate în prealabil (a se vedea lista din documentul de lucru al serviciilor Comisiei). Aceste revizuiri constituie împreună oportunități semnificative pentru economii suplimentare în materie de eficiență energetică și materială: o primă estimare aproximativă sugerează un potențial de economii suplimentare în faza de utilizare de cel puțin 170 TWh [aproximativ 600 petajoule (PJ) sau cererea de energie termică a aproximativ 15 milioane de locuințe], completat de beneficii suplimentare legate de eficiența materialelor/economia circulară, dar vor reprezenta, de asemenea, un efort major și vor domina activitatea desfășurată în cadrul planului de lucru actual.

Comisia intenționează să acorde prioritate activităților de revizuire în trei grupuri principale, pe baza următoarelor justificări:

— Aparate de încălzire și de răcire; în contextul valului de renovări ale clădirilor, Consiliul a invitat Comisia să „accelereze lucrările în curs privind aparatele de încălzire și răcire prin reclasificarea etichetelor energetice cât mai curând posibil” (24). Această activitate va reprezenta, într-adevăr, o contribuție esențială la decarbonizarea clădirilor și la planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării (25), ca parte a obiectivelor generale ale Pactului verde, iar aceste produse au cel mai mare consum de energie dintre toate produsele reglementate.

— Alte grupuri de produse cu etichete energetice pentru reclasificare (26); consumatorii trebuie să poată continua să aibă încredere în eticheta energetică a UE ca instrument relevant și actualizat pentru orientarea alegerilor; reclasificarea și actualizarea în timp util a etichetelor energetice „vechi” rămase sunt, prin urmare, importante și, de asemenea, necesare pentru a profita pe deplin de noile caracteristici oferite de EPREL.

— Finalizarea altor revizuiri care reprezintă un potențial semnificativ de economisire suplimentară în ceea ce privește economiile de energie sau materiale, care sunt îndelung așteptate sau în cazul cărora anumite circumstanțe implică o nevoie clară sau urgentă de revizuiri (de exemplu, pompe de apă, ventilatoare, surse de alimentare externe).

4.2. Măsuri noi inițiate în cadrul planurilor de lucru anterioare care urmează să fie finalizate

Planurile de lucru anterioare au identificat produse pentru care măsurile privind proiectarea ecologică și etichetarea energetică păreau a fi cele mai promițătoare, pe baza studiilor de delimitare a domeniului de aplicare și a estimărilor preliminare. Unele dintre aceste fluxuri de lucru sunt încă în derulare și sunt reportate în planul de lucru actual datorită beneficiilor suplimentare preconizate.

S-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește evaluarea fezabilității cerințelor în materie de proiectare ecologică și a unui sistem de etichetare energetică pentru telefoanele mobile și tablete. Cerințele ar afecta aspectele legate de eficiența energetică, precum și de eficiența materialelor (durabilitate, potențialul de reparare, potențialul de modernizare și reciclare). Se preconizează că regulamentele vor fi adoptate înainte de sfârșitul anului 2022.

De asemenea, sunt într-un stadiu avansat activitățile de evaluare a fezabilității cerințelor în materie de proiectare ecologică și a etichetării energetice pentru modulele, invertoarele și sistemele fotovoltaice solare, inclusiv a eventualelor cerințe privind amprenta de carbon.

În ceea ce privește echipamentele de procesare a imaginii, Comisia a evaluat revizuirea acordului voluntar, propusă de reprezentanții sectorului, și concluzionează că acceptarea acestei revizuiri nu ar contribui la atingerea obiectivelor avute în vedere în Planul de acțiune privind economia circulară (CEAP) și nu poate fi considerată conformă cu orientările privind instrumentele de autoreglementare (27), în special în ceea ce privește posibila reutilizare a consumabilelor. Astfel cum s-a anunțat în CEAP, Comisia va lansa elaborarea măsurilor de reglementare pentru acest grup de produse.

Comisia continuă activitatea orizontală privind produsele TIC, astfel cum s-a anunțat în planul de lucru pentru perioada 2016-2019, prin intermediul unui studiu specific privind TIC (28). Prima parte a furnizat dovezi pentru studiul pregătitor finalizat înainte de prezentul plan de lucru privind performanța și economiile potențiale ale mai multor grupuri de produse TIC (29). A doua parte va aborda consumul global de energie al produselor TIC (inclusiv datorită conectivității și transmisiei de date), eficiența materialelor și aspectele comportamentale, în vederea identificării celor mai eficiente modalități de reglementare a acestora, după caz. Evaluarea ar trebui să ia în considerare ritmul evoluțiilor tehnologice din fiecare categorie de grupuri de produse.

În paralel, Comisia continuă să lucreze la aplicațiile inteligente din punct de vedere energetic pentru a dezvolta potențialul de flexibilitate a cererii în sectorul rezidențial sau în cel al serviciilor. Întrucât principala problemă identificată în studiile anterioare a fost interoperabilitatea, Comisia intenționează să promoveze dezvoltarea coerentă pe piață și aderarea industriei la standarde deschise printr-o abordare voluntară (30). Această activitate are legături cu o serie de alte direcții de acțiune, inclusiv unele care vor fi abordate mai în detaliu în viitorul Plan de acțiune privind digitalizarea energiei (31).

4.3. Sarcini specifice impuse de etichetarea pneurilor

În temeiul Regulamentului privind etichetarea pneurilor, Comisia trebuie să îndeplinească o serie de sarcini specifice, inclusiv:

— să adopte un act delegat care să introducă noi cerințe privind informațiile furnizate pentru pneurile reșapate până în iunie 2022, în condițiile în care este disponibilă o metodă de testare adecvată. Cu toate acestea, o metodă nu este încă disponibilă, dar se lucrează în prezent la stabilirea unei astfel de metode. Reșaparea reprezintă un potențial important de economisire a petrolului și a altor materiale;

— să adopte un act delegat privind etichetarea pentru abraziune/kilometraj, cu condiția să fie disponibilă o metodă de testare adecvată, care să contribuie la o acțiune mai amplă a CEAP privind microplasticele. Cu toate acestea, nu este încă disponibilă o metodă, dar se lucrează în prezent la stabilirea unei astfel de metode;

— să coordoneze activitățile legate de alinierea testării între laboratoare în temeiul Regulamentului privind etichetarea pneurilor, ceea ce are, de asemenea, implicații importante pentru legislația UE privind emisiile de CO2 ale vehiculelor ușoare și ale vehiculelor grele. Ultimul raport a fost publicat în decembrie 2021 (32).

— deși revizuirea regulamentului este prevăzută până în 2025, industria a semnalat necesitatea de a o devansa, întrucât reclasificarea, propusă inițial de Comisie, dar care nu a fost păstrată de Parlament și de Consiliu în ultima revizuire, este acum în mod clar necesară.

4.4. Lista orientativă a noilor grupuri de produse cu impact energetic care urmează să fie studiate

Prezentul plan de lucru a fost elaborat în urma unui studiu pregătitor detaliat, care a inclus o examinare a numeroase domenii potențiale de efort și consultări ample cu cetățenii și cu părțile interesate. Mai multe detalii sunt disponibile în documentul însoțitor al serviciilor Comisiei.

O listă a celor mai promițători 31 de candidați pentru activități suplimentare (inclusiv produse deja studiate în trecut, dar nereglementate până în prezent) identificate în studiul pregătitor. Împreună, acestea reprezintă, pe baza estimărilor preliminare, noi economii potențiale în faza de utilizare în 2030, de ordinul a 1 000 PJ sau 278 TWh, și anume aproximativ 2 % din consumul de energie primară al UE din 2020 (33). Potențialul estimat legat de energia încorporată în materiale are același ordin de mărime (și depinde în mare măsură de ipotezele privind domeniul de aplicare și de strictețea măsurilor orizontale privind durabilitatea, dar și de alte beneficii). Este important de remarcat faptul că impactul va crește în timp, odată cu înlocuirea treptată a stocurilor de produse cu unități care îndeplinesc noile cerințe. Pornind de la setul de 31 de produse, a fost identificată o listă mai limitată (prezentată în tabelul de mai jos), cu produse pentru care Comisia intenționează să inițieze studii exploratorii. S-a acordat prioritate produselor care au cel mai mare potențial de eficiență energetică și/sau a materialelor și care au obținut totodată un punctaj bun pentru alte criterii și în cazul cărora feedbackul părților interesate nu a generat îndoieli semnificative cu privire la perspectivele de succes, astfel cum se arată mai jos.

Grup de produse Potențialul de economisire a energiei în 2030 (legat de eficiența în faza de utilizare sau de eficiența materialelor) Considerații (34) Emițătoare de temperatură joasă (radiatoare, convectoare etc.) 170 petajoule (PJ) (faza de utilizare) Cel mai mare potențial de economisire a energiei, important pentru valul de renovări/decarbonizarea clădirilor Aparate profesionale de spălat rufe 33 PJ (faza de utilizare) Studiate în trecut (35) și considerate în prezent mai mature, având în vedere progresul standardizării tehnice Mașini de spălat vase profesionale 20 PJ (faza de utilizare) Studiate în trecut (36) și considerate în prezent mai mature, având în vedere progresul standardizării tehnice Surse de alimentare externe universale (EPS) 12-27 PJ (încorporat) Legătură cu inițiativa privind un încărcător comun, se va realiza ca parte a revizuirii regulamentului existent privind EPS (37). Încărcătoare pentru vehicule electrice 11 PJ (faza de utilizare) După 2030, economiile potențiale cresc, ajungând la aproape 76 PJ anual în 2050. Prin urmare, este rezonabil să se aibă în vedere stabilirea de cerințe înainte de instalarea unor volume mari de încărcătoare potențial ineficiente.

5. Aspecte orizontale

5.1. Contribuția la economia circulară

Deși eficiența energetică a fost, în mod natural, principalul obiectiv al activităților de proiectare ecologică a produselor cu impact energetic, alte aspecte au fost luate în considerare și integrate din ce în ce mai mult de-a lungul timpului, în special de la primul plan de acțiune pentru economia circulară (38). Pe lângă anumite cerințe existente privind durabilitatea, mai multe măsuri adoptate în 2019 (39) includ noi elemente ale economiei circulare, cu cerințe privind potențialul de reparare, posibilitatea de reciclare, ușurința dezasamblării la sfârșitul ciclului de viață și reutilizarea (a se vedea exemplele din documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei).

În paralel, în urma cererii de standardizare M/543 a Comisiei (40), Comitetul European de Standardizare și Comitetul European de Standardizare Electrică (CEN-CENELEC) au finalizat standarde orizontale privind aspectele legate de eficiența materialelor pentru produse cu impact energetic. Acestea includ standarde orizontale (41) privind durabilitatea, potențialul de reciclare, capacitatea de reparare, reutilizare și modernizare, conținutul reciclat etc. Acestea pot constitui baza pentru elaborarea unor standarde de eficiență a materialelor specifice produselor pentru produsele cu impact energetic.

Pe baza standardului privind capacitatea de reparare, reutilizare și îmbunătățire (EN 45554), Centrul Comun de Cercetare al Comisiei a elaborat un sistem de punctaj pentru reparații. Comisia explorează potențialul introducerii sistemului pentru produsele relevante, eventual sub forma unor mențiuni pe eticheta energetică pentru produse specifice, cum ar fi telefoanele inteligente și tabletele. Această activitate este revoluționară și este probabil să influențeze și să îmbunătățească practicile industriei la nivel mondial.

În plus, Metodologia pentru proiectarea ecologică a produselor cu impact energetic (MEErP – a se vedea anexa) este în curs de revizuire pentru a introduce o modalitate mai sistematică de a acoperi aspectele legate de economia circulară atunci când se efectuează studii pregătitoare sau de revizuire privind anumite grupuri de produse.

În activitățile viitoare, va continua tendința de a pune un accent sporit pe economia circulară prin integrarea cerințelor relevante pe baza experiențelor acumulate până în prezent, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor din 2019. Astfel de cerințe ar fi sprijinite de îmbunătățiri ale metodologiei și ale posibilităților de standardizare și ar trebui să contribuie la tranziția către noul cadru legislativ privind proiectarea ecologică a produselor sustenabile.

Privind în perspectivă, Comisia va continua, de asemenea, să evalueze posibilitatea și oportunitatea stabilirii unor cerințe mai specifice produselor cu privire la următoarele aspecte:

tipologia cerinței potențialul de economisire a energiei pentru 2030 (în ceea ce privește utilizarea sau eficiența materialelor) conținutul de materiale reciclate; 160 PJ (conținut material); durabilitatea, firmware și software; cel puțin 175-1 052 PJ (conținut material); materii prime rare, relevante pentru mediu și critice; potențial ridicat de resurse.

Cerințele sunt, teoretic, aplicabile tuturor produselor cu impact energetic; vor fi necesare studii pregătitoare specifice pentru a contribui la identificarea categoriilor de produse care sunt cele mai relevante pentru potențialele abordări în materie de reglementare.

5.2. Activitatea de standardizare

Asigurarea respectării cerințelor în materie de proiectare ecologică sau a etichetării produselor pe baza caracteristicilor lor necesită definiții clare ale modului în care performanța este definită și poate fi testată pentru orice produs specific. În acest scop, standardele tehnice armonizate care definesc metodele de testare adecvate pot ajuta producătorii – dacă aplică metodele respective – să beneficieze de „prezumția de conformitate” pentru a demonstra conformitatea cu cerințele legale. Activitatea de standardizare tehnică este o parte vitală, dar adesea trecută cu vederea, a punerii în aplicare, iar experiența recentă demonstrează importanța inițierii acestei activități cât mai curând posibil, în paralel cu elaborarea regulamentelor noi sau revizuite. Cererile de standardizare pot fi finalizate și adoptate numai după adoptarea regulamentelor corespunzătoare privind proiectarea ecologică sau etichetarea. În mod ideal, elaborarea cererilor de standardizare începe înainte de adoptarea regulamentelor, astfel încât să poată fi finalizate în timp util după adoptarea regulamentelor, având în vedere cele aproximativ 27 de luni necesare în mod obișnuit pentru elaborarea unui standard. Procesul general tinde să dureze mult mai mult, inclusiv adoptarea prealabilă a cererii de standardizare și evaluarea și aprobarea ulterioare ale standardelor pentru publicarea referințelor acestora în Jurnalul Oficial. În cazul în care, la momentul adoptării, nu sunt disponibile standarde europene armonizate care să acopere toate aspectele relevante, este posibil ca măsurile de punere în aplicare să trebuiască să includă metode tranzitorii.

Noile cereri de standardizare trebuie redactate pentru majoritatea, dacă nu pentru toate reglementările noi sau revizuite în curs de elaborare. Recent, au fost formulate sau sunt în curs de elaborare cereri privind iluminatul, afișajele electronice, refrigerarea comercială și refrigerarea de uz casnic. Au fost elaborate proiecte de standarde pentru mai multe alte grupuri de produse pe baza mandatelor mai vechi.

5.3. Registrul european al produselor pentru etichetarea energetică (EPREL)

Registrul european al produselor pentru etichetarea energetică (EPREL) este o bază de date creată și administrată de Comisie. Începând cu 1 ianuarie 2019, furnizorii (producători, importatori sau reprezentanți autorizați) au obligația legală de a înregistra toate produsele care fac obiectul normelor de etichetare energetică în EPREL înainte de a le introduce pe piața europeană.

În conformitate cu prevederile legale, EPREL are următoarele scopuri:

— să furnizeze publicului informații despre produsele introduse pe piață și despre etichetele lor energetice, precum și despre fișele cu informații despre produs;

— să sprijine autoritățile de supraveghere a pieței în îndeplinirea atribuțiilor care le revin în temeiul legislației privind etichetarea energetică (și a pneurilor), inclusiv asigurarea respectării acesteia;

— să furnizeze Comisiei informații actualizate în ceea ce privește eficiența energetică a produselor, în vederea revizuirii etichetelor energetice.

În urma lansării recente, în martie 2022, a „versiunii beta” a interfeței sale publice (42), informațiile din EPREL vor sprijini din ce în ce mai mult și punerea în aplicare a altor politici ale Pactului verde. Într-adevăr, de acum înainte, datele din EPREL reprezintă punctul de plecare firesc pentru orice evaluare de stabilire a claselor de etichete energetice care reprezintă „cele două clase cu cel mai semnificativ număr de consumatori” sau a claselor superioare, pentru orice produs specific. Acesta este un criteriu utilizat în prezent pentru operaționalizarea mai multor politici ale UE, inclusiv în ceea ce privește stimulentele publice (43), investițiile durabile ale sectorului privat (44), achizițiile publice verzi (45) și cotele reduse de TVA pentru anumite produse etichetate energetic care îndeplinesc criteriile specifice privind eticheta energetică și, după caz, criterii privind emisiile scăzute de particule (46).

EPREL oferă, de asemenea, caracteristici care facilitează respectarea normelor de către furnizori și comercianții cu amănuntul. Furnizorii pot alege să se bazeze pe generatorul integrat de etichete pentru a obține imagini grafice ale etichetei în formate conforme, pe baza valorilor declarate pentru performanța și caracteristicile produsului. Comercianții cu amănuntul pot face trimitere la EPREL, inclusiv prin intermediul interfețelor de programare a aplicațiilor (API), atunci când afișează online etichete sau fișe cu informații despre produs, reducând astfel la minimum efortul de a prezenta informații actualizate, coerente și multilingve.

Deși este în funcțiune, există funcționalități importante care trebuie abordate în 2022 pentru a îndeplini obiectivele menționate mai sus. Printre acestea se numără:

— Un portal web dedicat, care va fi punctul unic de acces și va furniza informații specifice cetățenilor, autorităților naționale, furnizorilor, comercianților și factorilor de decizie politică (T2/T3).

— Îmbunătățirea interfeței cu utilizatorii și a instrumentelor aflate la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței pentru a raționaliza mai bine activitățile acestora (T3).

— Transformarea structurii documentației tehnice pentru a raționaliza activitatea de înregistrare de către furnizori și pentru a facilita analiza acesteia de către autoritățile de conformitate (T1-T3).

— Începerea punerii în aplicare a regulamentelor revizuite pentru anumite grupuri de produse și, eventual, adăugarea unora noi (PV, telefoane inteligente/tablete) (T4).

În plus, va fi necesar să se ia în considerare condițiile și modalitățile de acordare a accesului operatorilor și, eventual, autorităților din anumite țări terțe, în special celor care fac parte din uniunea vamală sau din Comunitatea Energiei, la unele dintre caracteristicile sale. Cu toate acestea, modalitățile și implicațiile concrete ale unor astfel de evoluții vor trebui analizate cu atenție, pregătite și – în cele din urmă – puse în aplicare și nu pot fi realizate pe termen foarte scurt.

5.4. Supravegherea pieței și sprijinirea operatorilor economici

Supravegherea eficace a pieței este esențială pentru a se asigura că normele sunt puse în aplicare în mod corespunzător, că beneficiile preconizate se materializează, că sunt asigurate condiții de concurență echitabile pentru întreprinderi, că sunt furnizate informații fiabile despre produse consumatorilor și că cetățenii, autoritățile de reglementare și întreprinderile deopotrivă au încredere în acest cadru.

Supravegherea pieței este o competență națională, iar datele privind asigurarea respectării normelor și conformitatea sunt limitate, deoarece în prezent nu există nicio obligație de raportare. Pe baza dovezilor disponibile și astfel cum s-a confirmat în auditul CCE din 2020 privind proiectarea ecologică, neconformitatea reprezintă o problemă semnificativă. În cadrul proiectelor de supraveghere a pieței finanțate de UE, se observă în mod frecvent un procent ridicat, format din două cifre, de produse care prezintă probleme de conformitate (atât în ceea ce privește aspectele de formă, cât și cele de fond) (47), dar acestea includ neconformități relativ minore legate de formă, care pot fi corectate prin acțiuni voluntare (de exemplu, o valoare greșită în fișa cu informații despre produs) și nu doar probleme grave, cum ar fi nerespectarea cerinței minime în materie de proiectare ecologică. În ansamblu, se estimează că cel puțin 10 % din economiile potențiale de energie realizate prin proiectarea ecologică și etichetarea energetică se pierd din cauza neconformității, reprezentând 15,3 Mtep de energie primară anual în 2020 (sau 178 TWh) și 6,4 miliarde EUR cheltuieli anuale pentru consumatori în ceea ce privește facturile la energie (pe baza nivelurilor prețurilor la energie din 2020). Acest lucru corespunde unor emisii suplimentare de 31 Mt CO2 echivalent pe an și generează pierderi semnificative de venituri și de locuri de muncă pentru industrie. Aceste cifre sugerează că orice adăugire la resursele modeste cheltuite de statele membre pentru supravegherea pieței naționale în ceea ce privește proiectarea ecologică și etichetarea energetică ar fi extrem de eficientă din punctul de vedere al costurilor, generând o rentabilitate ridicată.

În perioada următoare, Comisia își va intensifica sprijinul acordat statelor membre pentru a contribui la o aplicare mai eficientă și mai uniformă a supravegherii pieței în domeniul proiectării ecologice și al etichetării energetice. Acesta va include:

— îmbunătățirea continuă a instrumentelor informatice, cum ar fi Sistemul de informare și de comunicare pentru supravegherea pieței (48) (ICSMS) și EPREL și sprijinirea altor instrumente, de exemplu cele care contribuie la abordarea provocărilor legate de supravegherea pieței pentru comerțul electronic și noile lanțuri de aprovizionare;

— sprijin tehnic și logistic pentru grupurile de cooperare administrativă (AdCos);

— finanțarea acțiunilor și campaniilor comune sau concertate;

— colaborarea cu statele membre la nivel politic cu privire la modalitățile de îmbunătățire a supravegherii pieței, inclusiv cu privire la nivelul resurselor pe care acestea le pun la dispoziție;

— propunerea unor noi dispoziții legale care vor îmbunătăți supravegherea pieței, în cadrul propunerii de regulament privind proiectarea ecologică (a se vedea SPI);

— alte activități relevante, astfel cum au fost planificate în programul de lucru al Rețelei europene pentru conformitatea produselor (EUPCN) pentru perioada 2021-2022, inclusiv implicarea autorităților vamale.

De asemenea, Comisia va sprijini în continuare eforturile operatorilor economici de a se conforma în diferite moduri, de exemplu prin operarea unor adrese poștale funcționale la care pot fi adresate întrebări, cu documente de orientare specifice, cu întrebări frecvente, informații pe site-ul Comisiei etc. De asemenea, Comisia va lua în considerare acordarea de finanțare din partea UE pentru a crea un mecanism de sprijin pentru asigurarea conformității, orientat către sector, care să stimuleze acțiunile proactive de informare și să ofere asistență promptă și specifică pentru a ajuta furnizorii și comercianții cu amănuntul să înțeleagă mai ușor și să își îndeplinească obligațiile.

5.5. Aspecte și cooperare internaționale

Măsurile de politică ale UE privind proiectarea ecologică și, în special, etichetarea energetică, precum și standardele tehnice și procedurile de testare aferente pentru produsele reglementate au avut o influență pozitivă extinsă în țările terțe cu mult dincolo de frontierele UE (49).

Pe de o parte, mai mulți parteneri comerciali importanți ai UE aplică în mod sistematic normele UE în materie de proiectare ecologică și/sau etichetare în contextul diferitelor lor relații cu UE. Acest lucru este valabil în special în cadrul SEE, al uniunii vamale cu Turcia și al Comunității Energiei. Pe de altă parte, producătorii din alte țări exportatoare importante trebuie oricum să îndeplinească cerințele UE pentru a putea introduce mărfuri pe piața UE, ceea ce, la rândul său, poate motiva și facilita stabilirea unor cerințe interne care sunt aliniate integral sau parțial la cerințele UE. În același timp, este important ca UE să respecte în continuare normele aplicabile în acest sens la nivelul OMC.

Cooperarea internațională privind eficiența produselor este, de asemenea, un factor care influențează viteza și direcția dezvoltării programelor în întreaga lume. Unele jurisdicții din țări terțe consideră că este benefic să se aplice cerințe similare sau identice pentru a profita de activitatea considerabilă desfășurată deja pentru elaborarea normelor UE. În același timp, UE este departe de a fi lider în toate privințele sau cu privire la toate produsele, astfel încât poate, la rândul său, să beneficieze și să învețe din eforturile depuse în altă parte. Convergența în materie de reglementare poate, de asemenea, să reducă costurile de conformitate și de evaluare a conformității cu care se confruntă întreprinderile din UE care deservesc atât piețe de export importante, cât și piața UE. Pentru a promova astfel de schimburi reciproc avantajoase, Comisia va sprijini în continuare și va participa la foruri internaționale multilaterale consacrate privind politica în materie de produse, cum ar fi Programul de colaborare în domeniul tehnologiei al AIE privind echipamentele de utilizare finală eficiente din punct de vedere energetic (4E) (50) și inițiativa de implementare a echipamentelor și a aparatelor cu eficiență foarte ridicată (SEAD) (51). Cooperarea bilaterală va fi, de asemenea, continuată pentru a accelera adoptarea celor mai bune practici în materie de proiectare ecologică și de etichetare energetică în țările partenere și pentru a spori în continuare convergența în materie de reglementare la nivel mondial.

6. Concluzie

Programul UE privind proiectarea ecologică și etichetarea energetică este unul dintre cele mai mari și mai îndelungate programe privind aparatele din lume, valorificând puterea pieței unice în UE și în străinătate, în beneficiul consumatorilor, al întreprinderilor și al mediului.

Proiectarea ecologică/etichetarea energetică oferă o contribuție vitală și din ce în ce mai mare la obiectivele Pactului verde european și ale programului „Pregătiți pentru 55”, precum și pentru consumatorii care se confruntă cu prețuri ridicate ale energiei, ale căror facturi ar fi fost mult mai mari în caz contrar: la nivelurile actuale ale prețurilor, se estimează că politicile existente vor reduce cheltuielile utilizatorilor de energie din UE cu peste 250 de miliarde EUR/an.

Investițiile în continuarea și consolidarea acestui program pentru a răspunde mai bine ambițiilor și resurselor înseamnă, de asemenea, a investi în consolidarea rezilienței UE pentru a face față mai bine viitoarelor crize ale prețurilor energiei și provocărilor legate de securitatea aprovizionării având în vedere dependența UE de combustibilii fosili importați. În mod similar, accentul tot mai mare pus pe eficiența materialelor, de exemplu posibilitatea de reciclare, contribuie la creșterea rezilienței lanțului de aprovizionare în UE.

Consolidarea cooperării internaționale, atât la nivel multilateral, cât și la nivel bilateral, este necesară pentru accelerarea ritmului de adoptare a programelor de eficiență energetică a produselor în întreaga lume și poate contribui, de asemenea, la îmbunătățirea convergenței reglementărilor în beneficiul UE și al țărilor partenere.

Registrul european al produselor pentru etichetarea energetică (EPREL) oferă o transparență fără precedent a pieței și deschide noi oportunități de capacitare a consumatorilor din UE și de colaborare cu aceștia. De asemenea, acesta va fi din ce în ce mai mult un instrument practic de operaționalizare a condiționalităților introduse recent privind performanța produselor în cadrul altor politici ale UE (taxonomia verde, achizițiile publice verzi în temeiul Directivei privind eficiența energetică, stimulentele publice, Directiva TVA).

Acest domeniu de politică prezintă în continuare un potențial substanțial de a oferi consumatorilor din UE beneficii suplimentare, extrem de eficiente din punctul de vedere al costurilor, de reducere a poluării aerului și de reducere a consumului de energie/CO2, care, în caz contrar, ar trebui să fie realizate prin alte politici la nivelul UE sau la nivel național. Cu toate acestea, revizuirile în timp util ale normelor existente, sprijinul pentru aplicarea/asigurarea respectării normelor în mod corect, dezvoltarea EPREL și explorarea reglementării noilor produse cu impact energetic necesită eforturi substanțiale.

Prin urmare, în contextul pachetului de politici privind produsele sustenabile, Comisia a indicat în mod clar necesitatea de a intensifica semnificativ resursele alocate pentru punerea în aplicare a politicii în materie de proiectare ecologică în cadrul unei politici mai ambițioase privind produsele sustenabile și invită statele membre să facă același lucru în ceea ce privește eforturile naționale de supraveghere a pieței.

(1) Recomandarea (UE) 2021/1749 a Comisiei din 28 septembrie 2021 privind „Eficiența energetică înainte de toate”: de la principii la practică – Orientări și exemple pentru implementarea în procesul decizional care cuprinde și sectorul energetic (JO L 350, 4.10.2021, p. 9).

(2) A se vedea și COM(2021) 801 - Propunere de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică.

(3) A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei.

(4) https://ec.europa.eu/environment/strategy/circular-economy-action-plan_en

(5) Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).

(6) Regulamentul (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2017 de stabilire a unui cadru pentru etichetarea energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE (JO L 198, 28.7.2017, p. 1).

(7) COM(2008)0660 final.

(8) Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2012) 434 final.

(9) COM(2016) 773 final.

(10) Regulamentul (UE) 2020/740 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 2020 privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri, de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1369 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1222/2009 (JO L 177, 5.6.2020, p. 1).

(11) În 2020, se estimează că aproximativ 3 miliarde de produse care fac obiectul măsurilor au fost vândute în UE-27, dintre care 1,5 miliarde de surse de lumină, 880 de milioane de produse electronice, 350 de milioane de pneuri și 240 de milioane de alte produse.

(12) „Ecodesign Impact Accounting («EIA») report 2020” [Raportul din 2020 privind contabilizarea impactului proiectării ecologice („EIA”)]: https://data.europa.eu/doi/10.2833/72143

EIA utilizează datele Eurostat, inclusiv bilanțurile energetice (nrg_bal_c) și consumul final de energie defalcat în gospodării – cantități (nrg_d_hhq)(nrg_d_hhq).

(13) „Achievements of Energy Efficiency Appliance and Equipment Standards and Labelling Programs: 2021 update” (Realizări datorate aplicării programelor de standardizare și etichetare în materie de eficiență energetică a echipamentelor și a aparatelor: actualizarea din 2021): https://www.iea-4e.org/projects/eesl-achievements-reports/

(14) Eurobarometru nr. 492, mai 2019: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2238

(15) https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC127006

(16) https://ec.europa.eu/info/energy-climate-change-environment/standards-tools-and-labels/products-labelling-rules-and-requirements/energy-label-and-ecodesign_en

(17) Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 al Comisiei din 17 decembrie 2008 de implementare a Directivei 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele în materie de ecoproiectare pentru consumul de energie electrică în modul standby și oprit al echipamentelor electrice și electronice de uz casnic și de birou (JO L 339, 18.12.2008, p. 45).

(18) SWD(2022) 101.

(19) A se vedea și articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2017/1369.

(20) Raportul special nr. 01/2020: Acțiunile UE în domeniul proiectării ecologice și al etichetării energetice: o contribuție importantă la o eficiență energetică mai mare, în pofida unor întârzieri semnificative și a nerespectării reglementărilor (JO C 18, 20.1.2020, p. 2).

(21) Hotărârea Tribunalului din 8 noiembrie 2018 în Cauza T-544/13 RENV.

(22) Hotărârea Tribunalului din 8 decembrie 2021 în Cauza T-127/19.

(23) COM(2022) 31 final, 2 februarie 2022.

(24) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0662&from=EN

(25) COM(2021) 400 final, 12 mai 2021.

(26) Uscătoare de rufe, unități de ventilație, aparate de gătit de uz casnic.

(27) Recomandarea (UE) 2016/2125 a Comisiei din 30 noiembrie 2016 privind orientările referitoare la măsurile de autoreglementare stabilite de industrie în conformitate cu Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 329, 3.12.2016, p. 109).

(28) https://susproc.jrc.ec.europa.eu/product-bureau//product-groups/522/home

(29) De exemplu, în ceea ce privește echipamentele de rețea ale întreprinderilor, echipamentele de rețea de mici dimensiuni pentru uz casnic și de birou, echipamentele audio și video de uz casnic interconectate.

(30) https://ses.jrc.ec.europa.eu/development-of-policy-proposals-for-energy-smart-appliances

(31) https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13141-Digitalizarea-sectorului-energetic-Planul-de-actiune-al-UE_ro

(32) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/energy_climate_change_environment/standards_tools_and_labels/documents/egla_report_2021_final.pdf

(33) A se remarca faptul că aceste economii nu trebuie cumulate cu cifrele din Planul de lucru 2016-2019 pentru același an.

(34) Pentru mai multe detalii, a se consulta documentul de lucru al serviciilor Comisiei.

(35) Menționate mai întâi în planul de lucru pentru 2012.

(36) Ibid.

(37) În pofida faptului că sursele de alimentare externe sunt deja reglementate, cele „universale” sunt indicate ca o un grup nou de produse, datorită relevanței și specificității analizei necesare pentru a obține criteriile/caracteristicile necesare. A se vedea informațiile privind revizuirea în curs la adresa: https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13351-Surse-de-alimentare-externe-Revizuirea-cerintelor-legate-de-proiectarea-ecologica-si-de-informare_ro

(38) COM(2015) 614.

(39) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_19_5895

(40) https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/mandates/index.cfm?fuseaction=search.detail&id=564

(41) https://standards.cencenelec.eu/dyn/www/f?p=205:32:0::::FSP_ORG_ID,FSP_LANG_ID:2240017,25&cs=10B7B067CC7107748A52C1C034BB4CFD3

(42) https://eprel.ec.europa.eu

(43) A se vedea articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/1369.

(44) A se vedea taxonomia UE pentru activități durabile și inițiativa-pilot a FEI de garantare pentru sustenabilitate din cadrul componentei pentru IMM-uri a InvestEU.

(45) A se vedea anexa IV la propunerea de revizuire a Directivei privind eficiența energetică.

(46) A se vedea noul punct (22) adăugat în anexa III la Directiva 2006/112/CE https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14754-2021-INIT/en/pdf

(47) Acesta a fost cazul, de exemplu, pentru frigiderele inspectate în cadrul proiectului EEPLIANT2 în perioada 2018-2019. Rezultatele preliminare ale proiectului EEPLIANT3 din noiembrie 2021 confirmă în mare măsură acest lucru, 75 % dintre produsele inspectate având probleme cu documentația tehnică sau cu cerințele de etichetare online, observând totuși că este posibil ca cifrele să nu fie pe deplin reprezentative din cauza abordării bazate pe riscuri utilizate în general în eșantionarea produselor.

(48) https://ec.europa.eu/growth/single-market/goods/building-blocks/information-and-communication-system-market-surveillance_en

(49) „Study on Impacts of the EU’s Ecodesign and Energy/Tyre Labelling Legislation on Third Jurisdictions” (Studiu privind impactul legislației UE privind proiectarea ecologică și energia/etichetarea pneurilor asupra jurisdicțiilor terțe), https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/201404_ieel_third_jurisdictions.pdf

(50) https://www.iea-4e.org/

(51) https://www.superefficient.org/