În cele din urmă, raportul este publicat, de asemenea, în ajunul celei de A 26-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP 26) de la Glasgow. Conferința a avut loc într-un an în care multe regiuni au avut de suferit de pe urma fenomenelor meteorologice extreme, iar Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) a subliniat riscul crescut al unor astfel de evenimente în viitor și a atribuit în mod clar schimbările climatice activităților umane. Astfel cum se arată în Perspectivele energetice mondiale 2021 ale Agenției Internaționale a Energiei (AIE), combaterea schimbărilor climatice necesită acțiuni urgente în actualul deceniu și va necesita o transformare profundă a modelelor de consum și de producție, în special a modului în care energia este produsă, transportată și consumată. Prezenta comunicare prezintă situația actuală a acestei transformări, contribuind la identificarea domeniilor viitoare de acțiune și la depunerea unor eforturi sporite. Rapoartele conexe interconectate permit o analiză mai aprofundată a următoarelor aspecte:

Raportul din acest an este, de asemenea, publicat în contextul unei creșteri bruște a prețurilor la gaz și energie electrică în Uniunea Europeană, la fel ca în multe alte zone ale lumii. În primul rând din cauza creșterii rapide a cererii de gaze la nivel mondial, odată cu redresarea economică, fără ca cererea mai mare să fie însoțită de o ofertă mai mare, aceste creșteri reprezintă o sursă importantă de îngrijorare pentru cetățeni și întreprinderi, pentru instituțiile europene și pentru guvernele din întreaga Europă. Pentru a ajuta și a sprijini combaterea impactului negativ asupra gospodăriilor și a întreprinderilor, recenta comunicare a Comisiei intitulată „Un set de măsuri de acțiune și de sprijin pentru abordarea creșterii prețurilor energiei” prezintă un set de măsuri pe termen scurt și lung. Obiectivul acestora este de a permite o abordare coordonată rapidă pentru a proteja persoanele cele mai expuse riscurilor, fără a fragmenta piața unică europeană a energiei sau fără a pune în pericol investițiile în sectorul energetic și tranziția verde. Pe termen mediu, răspunsul sugerat în materie de politici ar trebui să se concentreze pe eficientizarea utilizării energiei în UE, pe reducerea dependenței de combustibilii fosili și pe sporirea rezilienței la creșterile bruște ale prețurilor energiei, furnizând în același timp utilizatorilor finali energie curată și la prețuri accesibile. Constatările prezentului raport contribuie cu informații la discuțiile cu privire la modul în care uniunea energetică va contribui cel mai bine la acest lucru.

Raportul din acest an privind starea uniunii energetice face astfel bilanțul colaborării intense a Comisiei cu celelalte instituții europene, cu statele membre și cu partenerii săi internaționali în ceea ce privește răspunsul UE la dubla provocare reprezentată de realizarea unei redresări rapide și susținute în urma impactului crizei provocate de pandemia de COVID-19 și de schimbările climatice. Investițiile în transformarea sistemului energetic fac parte din soluția pe calea către neutralitatea climatică și dintr-un răspuns la impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19.

Raportul privind starea uniunii energetice marchează, în fiecare an, momentul pentru a face un bilanț al schimbărilor și al progreselor înregistrate în punerea în aplicare a politicilor Uniunii Europene (UE) în domeniul energiei și al climei, inclusiv a uniunii energetice în cadrul celor cinci piloni ai săi, pe drumul către neutralitatea climatică până în 2050.

În plus, în actualizarea din 2021 a strategiei sale industriale, Comisia reiterează necesitatea de a înțelege mai bine provocările și oportunitățile pentru industria europeană în tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, precum și modul în care politicile UE pot sprijini acest proces.

Prioritatea renovării eficiente din punct de vedere energetic a clădirilor publice și private se reflectă, de asemenea, în investițiile planificate în cadrul celor 22 de planuri de redresare și reziliență aprobate de Comisie. Potrivit analizei Comisiei, acestea reprezintă 23 % din totalul cheltuielilor care contribuie la îndeplinirea obiectivelor climatice din aceste planuri. În plus, toate statele membre trebuie să instituie strategii de renovare pe termen lung (LTRS) pentru a sprijini renovarea parcului lor imobiliar național într-un parc imobiliar foarte eficient din punct de vedere energetic și decarbonizat până în 2050. Comisia va evalua toate SRTL-urile până la sfârșitul anului 2021.

UE și-a redus intensitatea energetică primară cu peste 3 % față de anul precedent. Iarna anului 2019 fiind mai caldă decât în 2018, vremea, dar și trecerea la sursele regenerabile de energie, a fost un factor care a determinat reducerea consumului de energie. Îmbunătățirea de la an la an a intensității energetice finale a fost de 2 %. În 2020, impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 a condus la o scădere substanțială a consumului de energie, iar estimările preliminare ale AEM indică faptul că acesta a scăzut suficient pentru a îndeplini obiectivele privind atât consumul de energie primară, cât și consumul final de energie.

La fel ca în cazul ponderii surselor regenerabile de energie, Comisia va evalua anul viitor dacă au fost atinse obiectivele de eficiență energetică pentru 2020. În 2019, consumul de energie primară a scăzut pentru al doilea an consecutiv. Acesta a fost cu 1,8 % mai mic decât în 2018, deși este în continuare cu 1,8 % peste traiectoria liniară pentru atingerea obiectivului de eficiență energetică pentru 2020. Consumul de energie finală a scăzut în 2019 pentru prima dată în șase ani, dar, având în vedere decalajul acumulat, scăderea anuală de 0,6 % în 2019 nu a fost suficientă pentru atingerea obiectivului: consumul real a fost cu 2,3 % peste traiectoria liniară către obiectivul pentru 2020.

Principala sursă regenerabilă de energie rămâne bioenergia, reprezentând aproximativ 60 % din totalul surselor regenerabile. Actuala directivă privind energia din surse regenerabile include criterii de durabilitate pentru utilizarea bioenergiei. Comisia a colaborat intens cu statele membre pentru a finaliza actele de punere în aplicare care stabilesc orientări operaționale pentru statele membre cu privire la criteriile de durabilitate a pădurilor. În plus, în contextul creșterii preconizate a surselor regenerabile de energie, Comisia a adoptat o serie de măsuri menite să elimine lacunele existente, să consolideze recoltarea durabilă și să asigure cea mai mare valoare adăugată economică și de mediu a biomasei lemnoase.

În plus, acțiunile rapide de abordare a emisiilor de metan generate în principal de agricultură, energie și sectorul deșeurilor sunt bine evidențiate în strategia Comisiei privind metanul și confirmate de IPCC în ultimul său raport privind schimbările climatice. Pentru a aborda problema emisiilor de metan în sectorul energetic, Comisia va prezenta, tot în 2021, o propunere privind reducerea emisiilor de metan.

Majoritatea statelor membre sunt afectate de prețurile ridicate ale gazului și energiei electrice, însă în grade diferite și în momente diferite. Măsura în care prețurile angro sunt transferate către prețurile cu amănuntul variază, de asemenea, în fiecare stat membru, în funcție de mixul energetic, de reglementare și de structura prețurilor cu amănuntul. Aproximativ două treimi din prețul cu amănuntul sunt, în medie, determinate, în general, de costurile de transport și distribuție, de impozite și taxe; o treime fiind determinată de prețul angro. Viteza cu care creșterile prețurilor angro ale gazelor se traduc în prețuri cu amănuntul depinde, de asemenea, de termenii contractuali (și anume, durata contractului, prețuri fixe sau variabile etc.).

În contextul celor mai recente norme privind securitatea aprovizionării cu gaze naturale , toate statele membre, cu excepția a două dintre ele, au pus în aplicare planuri naționale pentru prevenirea sau atenuarea impactului întreruperilor aprovizionării cu gaze. Statele membre au înregistrat progrese în ceea ce privește încheierea de acorduri bilaterale de solidaritate menite să asigure aprovizionarea transfrontalieră a consumatorilor vulnerabili în caz de criză gravă . Comisia intenționează să revizuiască, în decembrie 2021, Regulamentul privind siguranța furnizării de gaze, care ar putea facilita accesul transfrontalier la capacitatea de stocare, inclusiv pentru gazele regenerabile și cu emisii reduse de carbon. În plus, nivelurile de stocare a gazelor și buna funcționare a pieței gazelor naturale vor continua să fie monitorizate înaintea sezonului de iarnă.

Realizarea cuplării piețelor în toate intervalele de timp dincolo de frontierele interne, inclusiv echilibrarea aproape în timp real, ar putea genera beneficii suplimentare în materie de bunăstare, în valoare de peste 1,5 miliarde EUR pe an și ar putea reduce nevoia de centrale electrice pe bază de combustibili fosili de rezervă, reducând astfel semnificativ emisiile de GES.

În același timp, s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește armonizarea normelor naționale privind tranzacționarea energiei și operarea sistemului. Cel mai concret exemplu este cuplarea piețelor din UE, care conectează toate statele membre și creează o platformă comună de tranzacționare a energiei electrice la nivelul UE. Cuplarea piețelor face parte dintr-un model accesibil pentru tranziția energetică, asigurând faptul că energia electrică cu costuri minime poate fi livrată în întreaga UE în beneficiul consumatorilor. Frontierele dintre Polonia, Cehia, Slovacia, România și Ungaria au fost incluse cu succes în cuplarea la nivelul UE la 17 iunie 2021. Se preconizează ca, într-o etapă următoare, ultimele două frontiere să fie incluse în cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare (România – Bulgaria până la sfârșitul lunii octombrie 2021 și Croația – Ungaria în martie 2022). Beneficiile globale în materie de bunăstare rezultate din extinderea cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare la toate frontierele interne ale UE sunt estimate la peste 115 milioane EUR pe an.

Măsurile luate în ultimul an au îmbunătățit și mai mult funcționarea pieței interne a energiei. Transpunerea Directivei privind energia electrică în dreptul intern până la 31 decembrie 2020 a creat noi oportunități pentru întreprinderi și consumatori de a participa la piețele energiei electrice, de exemplu prin ajustarea cererii lor pentru a contribui la reducerea congestionării rețelei sau la echilibrarea cererii și a ofertei. O astfel de flexibilitate a cererii se dezvoltă pe piața europeană a energiei electrice, deși într-o măsură diferită. Flexibilitatea părții de consum sporește flexibilitatea sistemului electroenergetic și contribuie la asigurarea rentabilității piețelor energiei electrice.

Legea climei modifică Regulamentul privind guvernanța pentru a asigura o raportare mai uniformă în rândul statelor membre cu privire la eliminarea treptată a subvențiilor pentru energie, în special pentru combustibilii fosili, modalitățile de raportare urmând să fie stabilite în 2022 prin intermediul unui act de punere în aplicare în curs de elaborare.

3.5.Cercetare, inovare și competitivitate

În timp ce majoritatea reducerilor emisiilor de CO2 până în 2030 vor proveni din tehnologii aflate deja pe piață în prezent, Agenția Internațională a Energiei (AIE) estimează că aproape jumătate din reducerile necesare până în 2050 vor proveni din tehnologii aflate în prezent în faza de demonstrație sau de prototip. UE este bine plasată în ceea ce privește cotele de piață la nivel mondial în anumite segmente ale lanțului valoric al tehnologiilor energetice curate, dar creșterea investițiilor în C&I și continuarea eforturilor în ceea ce privește transferul de tehnologie ar asigura faptul că UE profită de oportunitatea tranziției energetice pentru a-și consolida competitivitatea în sectorul energiei curate.

Al doilea raport privind progresele înregistrate în domeniul competitivității arată că UE rămâne în avangarda cercetării în domeniul energiei curate. La nivel mondial, aceasta are o pondere mai mare de invenții „verzi” în tehnologiile de atenuare a schimbărilor climatice decât alte economii majore.

Cu toate acestea, rata investițiilor publice ale UE în tehnologii energetice curate necesare pentru decarbonizare este cea mai scăzută dintre economiile majore (0,027 % din PIB în 2019). Cheltuielile publice pentru C&I în domeniul energiei curate în statele membre sunt în continuare mai mici decât nivelurile din 2010, dar finanțarea redresării la nivel național și la nivelul UE, care vizează C&I în domeniul energiei curate, poate compensa parțial acest lucru. În plus, cheltuielile au crescut din 2016, semn al unei redresări parțiale în urma crizei economice anterioare. Rămâne, însă, de văzut impactul pe termen lung al pandemiei de COVID-19 asupra ecosistemului de inovare. Sectorul privat din UE a înregistrat o reducere cu 7 % a cheltuielilor totale pentru C&I în domeniul energiei. Cheltuielile publice globale pentru C&I în domeniul energiei au continuat să crească în 2020, deși creșterea a fost mai lentă. Cheltuielile pentru C&I în domeniul energiei din surse regenerabile au fost mai reziliente și au continuat să crească.

UE este lider mondial în sectorul energiei eoliene, dar concurența rămâne acerbă. În 2020, piața europeană a energiei eoliene offshore a reprezentat 71 % (24,8 GW) din piața mondială în ceea ce privește capacitatea instalată cumulată. Cota de piață globală a statelor membre reprezintă aproximativ 42 % (14,6 GW). Dimensiunea pieței interne este esențială în acest sens. În ceea ce privește energia solară fotovoltaică, deficitul comercial al UE a crescut la peste 5,7 miliarde EUR în 2019, iar UE deține o cotă de piață relativ mică în sectorul producției de celule și module. Cu toate acestea, UE își menține o poziție de avangardă în alte părți ale lanțului valoric, inclusiv în cercetare și dezvoltare, în special în ceea ce privește performanța produselor, sustenabilitatea și circularitatea.

UE se află la o răscruce de drumuri pentru mai multe tehnologii care se așteaptă la extinderea pieței. Pompa de căldură, combustibilii din surse regenerabile, rețelele inteligente și industriile pe bază de hidrogen din surse regenerabile sunt bine plasate pentru a beneficia de cererea viitoare tot mai mare generată de expansiunea piețelor relevante, determinată de politici. În același timp, industria bateriilor din UE recuperează decalajul printr-o combinație de investiții în producția de baterii, creșterea cererii de VE, transformarea industriei autovehiculelor din UE și punerea accentului pe circularitate pentru a aborda problema materiilor prime, ghidată, de asemenea, de Directiva privind bateriile.

4. Beneficii mai ample în perspectiva Pactului verde european

4.1. Durabilitate, creștere economică și ocuparea forței de muncă

4.1.1. Calitatea aerului și alte tipuri de impact asupra mediului

Tranziția către o decarbonizare mai intensă a economiei UE are implicații pozitive pentru aspectele legate de mediu, pe lângă cele legate de climă. În special, poluarea atmosferică este redusă ca urmare a creșterii eficienței energetice, a înlocuirii combustibililor fosili și a dezvoltării surselor regenerabile de energie necombustibile (cum ar fi energia eoliană și cea solară) sau a trecerii la moduri de transport mai curate, care conduc la reducerea poluării aerului. Acest lucru ne va ajuta să atingem obiectivul prevăzut în Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării , care vizează reducerea impactului poluării atmosferice asupra sănătății (exprimat sub formă de decese premature) cu peste 55 % în UE în 2030 față de 2005.

În 2019 , poluarea atmosferică era încă responsabilă pentru aproximativ 400 000 de decese premature în UE, variațiile regionale reflectând adesea modele de consum de energie, cum ar fi utilizarea cărbunelui sau a biomasei pentru încălzirea locuințelor. Efectul poluării atmosferice asupra sănătății urmează același model regional ca în cazul expunerii la poluarea atmosferică cu particule fine de materie, unde, în 2018, cele mai mari expuneri ale populației s-au înregistrat în mai multe state membre ale UE, în principal în Bulgaria, Croația, Cehia, Grecia, Italia, Polonia și România.

Trebuie abordate posibilele compromisuri între tranziția către un sistem energetic decarbonizat și reducerea poluării atmosferice. De exemplu, trebuie evitată creșterea utilizării bioenergiei în dispozitivele fără tehnologii adecvate de reducere a emisiilor. Monitorizarea evoluțiilor conexe este importantă după ce Organizația Mondială a Sănătății a adoptat orientări actualizate privind calitatea aerului în septembrie 2021, care vor sta la baza viitoarei revizuiri a Directivei privind calitatea aerului înconjurător .

În paralel, utilizarea energiei din surse regenerabile este ghidată, de asemenea, de legislația europeană de mediu, inclusiv în cazul în care aceasta este dezvoltată în continuare în contextul Pactului verde european.

4.1.2. Locuri de muncă și creștere economică

Valoarea adăugată brută a sectorului energiei curate a înregistrat o creștere medie anuală de 5 % începând din 2010 și a atins 133 de miliarde EUR în 2018. Activitățile din domeniul eficienței energetice au înregistrat o creștere anuală medie deosebit de puternică de 9 % în aceeași perioadă, în timp ce creșterea producției de energie din surse regenerabile a fost în medie de 2 %. Ambele au avut o creștere mai mare decât restul economiei.

Cele mai recente date disponibile datează dinainte de criza provocată de pandemia de COVID-19 și indică faptul că reducerea intensității energetice a arătat semne de decuplare a creșterii economice de consumul de energie. Cu toate acestea, consumul de energie nu a scăzut în termeni absoluți.

Cele mai recente date disponibile din perioada anterioară crizei provocate de COVID-19 arată că ocuparea directă a forței de muncă în sectorul energiei curate a reprezentant 1,7 locuri de muncă cu normă întreagă în 2018 cu o creștere medie anuală de 2 %, dublul ratei din economia globală (1 %) în perioada 2010-2018.

Apariția rapidă a inovărilor în domeniul energiei curate necesită recalificare și perfecționare la toate nivelurile de competențe pentru a dezvolta și a implementa în continuare tehnologii și soluții în întreaga UE. Se preconizează că cererea pentru o gamă largă de categorii profesionale relevante pentru tranziția către o energie curată va crește până în 2030 . Pactul european privind competențele sprijină acest proces prin care se construiesc parteneriate cu ecosistemele industriale, cum ar fi construcțiile și industriile mari consumatoare de energie.

Se preconizează că, în contextul tranziției energetice, sursele regenerabile de energie și eficiența energetică vor determina, în viitor, crearea de locuri de muncă la nivelul UE. Energia eoliană și energia solară fotovoltaică (instalarea și producția de panouri) sunt factori determinanți esențiali pentru crearea de locuri de muncă. Se preconizează că în sectorul energiei eoliene se vor crea peste 420 000 de noi locuri de muncă cu normă întreagă până în 2050, iar în cel al energiei solare fotovoltaice până la 140 000 de locuri de muncă cu normă întreagă , .