RO    RO 
 
 
 COMISIA  
EUROPEANĂ   
Bruxelles, 18.6.2015  
COM(2015) 301 final  
  
RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU  
EVALUAREA REGULAMENTULUI (CE) NR. 1606/2002 DIN 19 IULIE 2002 
PRIVIND APLICAREA STANDARDELOR INTERNAȚIONALE DE 
CONTABILITATE  
{SWD(2015) 120 final}   
 
2 
 1. Introducere  
La peste zece ani de la adoptarea Regulamentului nr. 1606/2002 („Regulamentul IAS”)1 și în 
urma unei prime examinări a funcționării sale, în 20082, Comisia a decis să evalueze dacă a 
realizat ceea ce și -a propus în cadrul Programului privind o reglementare adecvată și 
funcțională (REFIT)3. În paralel, Regulamentul nr. 258/20144 prevede ob ligația Comisiei de a 
prezenta rapoarte atât privind constatările evaluării, care să cuprindă, dacă este cazul, 
propuneri de modificare, cât și privind mecanismele de guvernanță ale organismelor 
relevante.  
Obiectivul de a adopta standardele internaționale de raportare financiară (IFRS)5, emise de 
Comitetul pentru Standarde Internaționale de Contabilitate (IASB), pentru a fi utilizate în UE 
a fost acela de a îmbunătăți funcționarea eficientă a piețelor de capital din UE, precum și a 
pieței interne.  
În temeiu l regulamentului, începând cu anul 2005, situațiile financiare consolidate ale 
societăților din UE cotate la bursă6 au fost elaborate în conformitate cu IFRS. Statele membre 
pot extinde aplicarea IFRS la situațiile financiare anuale individuale și la socie tățile necotate 
la bursă. „Directiva privind transparența”7 prevede, de asemenea, că toți emitenții (inclusiv cei 
din afara UE) ale căror valori mobiliare sunt cotate pe o piață reglementată situată sau care 
funcționează în Uniunea Europeană trebuie să uti lizeze IFRS.  
Prezentul raport sintetizează constatările evaluării și identifică posibile îmbunătățiri. 
Documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei conține detalii suplimentare în sprijinul 
prezentului raport.  
2. Metodologie  
Comisia a realizat evalua rea care a implicat obținerea opiniilor părților interesate prin 
intermediul unei consultări publice (august -noiembrie 2014, 200 de contribuții), al unui grup 
informal de experți (18 organizații publice și private, 3 reuniuni în 2014) și al Comitetului de 
reglementare contabilă (ARC), care include reprezentanți din toate statele membre. Comisia a 
efectuat o analiză a literaturii de specialitate privind impactul adoptării obligatorii a IFRS în 
                                                            
1 Regulamentul (CE) nr.  1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind 
aplicarea standardelor internaționale de contabilitate, JO L 243, 11.9.2002.  
2 COM(2008) 215.  
3 COM(2014) 368.  
4 Articolul  9 alineatul  (2) din Regulamentul (UE) nr.  258/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 
3 aprilie 2014 de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării 
financiare și al auditului pentru perioada 2014 -2020 și de abrogare a Deciziei nr.  716/2009/CE, JO L 105, 
8.4.2014.  
5 Standardele internaționale de contabilitate (IAS) au fost emise inițial de Comitetul pentru Standardele 
Internaționale de Contabilitate (IASC), predecesorul IASB.  
6 Ale căror valori mobiliare sunt cotate pe o piață reglementată din UE.  
7 Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15  decembrie 2004 privind armonizarea 
obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la e mitenții ale căror valori mobiliare sunt 
admise la tranzacționare pe o piață reglementată și de modificare a Directivei 2001/34/CE, JO L 390, 
31.12.2004.  
 
3 
 UE și privind performanța IFRS în timpul crizei. De asemenea, Com isia s -a bazat pe 
experiența internă a organismelor internaționale și europene relevante. Evaluarea a luat în 
considerare recomandările domnului  Maystadt8 de a consolida contribuția UE în cadrul 
forurilor internaționale de elaborare a standardelor.  
Evaluar ea a încercat să compare situația existentă în condițiile aplicării Regulamentului IAS 
cu ceea ce s -ar fi întâmplat în cazul în care IFRS nu ar fi fost adoptate. Cu toate acestea, nu a 
existat un punct clar de referință în funcție de care să se compare IFR S, deoarece în UE nu 
există doar o singură alternativă și principiile naționale sau americane de contabilitate general 
acceptate (GAAP) au evoluat în cursul perioadei examinate.  
În general, evaluarea a fost efectuată din perspectiva UE în ansamblul său, fără o analiză 
sistematică a interacțiunii dintre regulament și legislația națională. Evaluarea nu a inclus o 
revizuire tehnică a standardelor IFRS și nici nu au fost analizate standarde individuale din 
perspectiva sarcinii administrative pe care o pot imp une. Nici nu a luat în considerare 
eventuale regimuri alternative în materie de contabilitate pentru societățile din UE necotate la 
bursă.  
Efectele adoptării IFRS în cursul perioadei supuse examinării au fost dificil de delimitat, 
întrucât au existat alte modificări semnificative în materie de reglementare; efectele au variat 
și în funcție de principiile contabile naționale general acceptate care au fost utilizate înainte de 
IFRS. A fost, de asemenea, dificil să se obțină date cantitative privind societățil e care aplică 
IFRS și privind costurile și beneficiile. Cercetarea existentă s -a concentrat în principal asupra 
întreprinderilor mai mari. În fine, respondenții la consultarea publică s -au autoselectat și nu au 
constituit în mod necesar un eșantion repreze ntativ.  
Evaluarea nu se referă la audit. Este larg acceptat faptul că pentru a asigura fiabilitatea 
situațiilor financiare sunt necesare audituri de înaltă calitate. În cursul perioadei examinate, 
UE și -a consolidat cadrul de reglementare pentru audituri s tatutare, inclusiv supravegherea 
independentă a auditorilor și a firmelor de audit9. 
3. Constatări  
3.1. Criterii de evaluare  
3.1.1.  Eficacitate  
Obiectivul Regulamentului IAS a fost acela de a armoniza raportarea financiară a societăților 
cotate la bursă prin asigurarea unui nivel ridicat de transparență și de comparabilitate a 
situațiilor financiare ale acestora în vederea consolidării funcționării eficiente a piețelor de 
                                                            
8 Should IFRS Standards be more "European"?; Mission to reinforce the EU’s contribution to the develop ment 
of international accounting standards  (Standardele IFRS ar trebui să fie mai „europene”?; Misiunea de a 
consolida contribuția UE la elaborarea standardelor internaționale de contabilitate); Raport de Philippe 
MAYSTADT – octombrie 2013.   
9 Directiva 20 06/43/CE privind auditul legal al conturilor anuale și al conturilor consolidate modificată de 
Directiva 2014/56/UE și Regulamentul nr. 537/2014 aplicabil începând cu jumătatea lunii iunie 2016.  
 
4 
 capital din UE, precum și a pieței interne. Regulamentul a acordat importanță acceptării la 
nivel gl obal a IFRS -urilor, astfel încât întreprinderile din UE să poată concura în condiții de 
egalitate pentru obținerea resurselor financiare pe piețele mondiale de capital.  
Transparență și comparabilitate  
Comisia a constatat că Regulamentul IAS a consolidat transparența situațiilor financiare 
printr -o calitate mai mare a contabilității și a prezentării informațiilor contabile, precum și 
printr -o relevanță mai mare a valorii raportării, conducând la o mai mare precizie a 
așteptărilor din partea pieței, inclusi v a previziunilor analiștilor. Acesta a dus, de asemenea, la 
un grad mai mare de comparabilitate între situațiile financiare în interiorul sectoarelor de 
activitate și al țărilor, dar și între acestea, deși persistă unele divergențe.  
Probele colectate au s ugerat că situațiile financiare întocmite în conformitate cu IFRS au o 
calitate bună, ceea ce a însemnat că standardele sunt de bună calitate. Cu toate acestea, au 
existat critici privind complexitatea lor. Constatările au sugerat că majoritatea problemelo r 
legate de complexitate sunt inevitabile, deoarece rezultă din complexitatea subiacentă a 
activității comerciale; deși standardele nu sunt specifice unui sector de activitate, acestea au 
fost considerate suficient de flexibile încât să integreze cele mai multe modele de afaceri, dar 
au existat unele preocupări cu privire la caracterul adecvat al acestora pentru investitorii pe 
termen lung, precum și cu privire la volumul de informații prezentate.  
Regulamentul IAS a recunoscut că raportarea financiară de în altă calitate depinde de 
asigurarea respectării cu precizie și rigoare a normelor. În conformitate cu Directiva privind 
transparența, asigurarea respectării standardelor de contabilitate este responsabilitatea fiecărui 
stat membru în parte; Autoritatea Eur opeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) 
coordonează activitățile statelor membre pentru a spori convergența în materie de 
supraveghere și pentru a asigura aplicarea coerentă a IFRS în UE.  
Probele colectate au sugerat că sunt instituite mecanisme ade cvate pentru a garanta asigurarea 
adecvată a respectării IFRS și că ESMA îndeplinește un rol important în promovarea 
consecvenței și a coerenței în ceea ce privește asigurarea respectării normelor pe întreg 
teritoriul UE. Cu toate acestea, anumite elemente  de probă au arătat că persistă unele diferențe 
între statele membre în ceea ce privește asigurarea respectării normelor. ESMA a publicat 
recent noi orientări10 privind asigurarea respectării normelor, care ar putea duce la noi 
îmbunătățiri în acest domeniu , dar este prea devreme să se evalueze impactul acestora.  
Punerea în aplicare cu consecvență a standardelor poate depinde de modul în care acestea sunt 
interpretate. ESMA transmite Comitetului pentru interpretări al IFRS domeniile în care în 
practică exist ă diversitate. Comisia salută cooperarea eficace între cele două organisme.  
                                                            
10 ESMA/2014/807.  
 
5 
 Funcționarea eficientă a piețelor de capital și a pieței interne a UE  
Comisia a găsit dovezi cu privire la îmbunătățirea rezultatelor pieței de capital: lichiditate mai 
mare; reduc erea costurilor de capital; creșterea numărului de tranzacții transfrontaliere; 
facilitarea accesului la capital la nivelul UE și la nivel mondial; îmbunătățirea protecției 
investitorilor și menținerea încrederii investitorilor. Cu toate acestea, astfel cu m s-a menționat 
mai sus, efectele IFRS nu au putut fi izolate de alte modificări care afectează piețele de 
capital.  
Măsura în care utilizarea IFRS ar fi contribuit, eventual, la exacerbarea crizei financiare a fost 
dezbătută pe larg și probele nu au fost c oncludente. Două aspecte ale contabilității intră în 
centrul atenției. Primul este utilizarea prețurilor curente (valori juste) pentru a stabili valoarea 
instrumentelor financiare. Atunci când piețele sunt excesiv de încrezătoare sau de pesimiste, 
valorile  pot fi exagerate. Pe de altă parte, instrumentele precum împrumuturile bancare sunt 
raportate pe bază de costuri, cu o nevoie constantă de a evalua rambursarea sumelor datorate 
de către clienți. În timpul crizei financiare, standardul aplicabil pentru dep recierea 
împrumuturilor a fost amplu criticat pentru că a condus la stabilirea unor provizioane „prea 
mici, prea târziu”. Celelalte critici se refereau la nedivulgarea de informații de către unele 
bănci. După respectarea garanțiilor procedurale într -o ampl ă măsură, în 2014 IASB a publicat 
un nou standard pentru instrumentele financiare (IFRS 9), care este în prezent în curs de 
evaluare în vederea adoptării. În general, criza financiară a demonstrat că standardele pot avea 
efecte economice pe scară largă (s3 .2). 
Standarde mondiale  
Regulamentul IAS prevedea ca IFRS să devină standarde mondiale care ar fi în beneficiul 
întreprinderilor din UE. Părțile interesate au considerat că decizia UE de a adopta IFRS a 
oferit un impuls major pentru credibilitatea și accep tarea la nivel mondial a IFRS. Până în 
prezent, peste o sută de țări acceptă IFRS și standardele sunt susținute de organizații 
internaționale, cum ar fi G20, Consiliul pentru Stabilitate Financiară (CSF), Banca Mondială, 
Fondul Monetar Internațional și Com itetul de la Basel pentru supraveghere bancară.  
Statele Unite nu permit întreprinderilor naționale să utilizeze IFRS, fapt care constituie o 
limitare semnificativă a aplicării la nivel mondial a acestor standarde. Mecanismul de 
„echivalență” prin care Secu rities and Exchange Commission  din SUA (Comisia SUA pentru 
valori mobiliare și burse – SEC) acceptă situațiile financiare întocmite în conformitate cu 
IFRS pentru întreprinderile străine este perceput ca un avantaj important pentru aproximativ 
90 de emiten ți mari din UE care sunt cotați în SUA.  
În 2002, IASB și comitetul care stabilește standardele în SUA (FASB) au început un program 
de convergență a standardelor respective. Criza financiară a evidențiat importanța acestei 
activități, care a fost sprijinită  activ de G20 și de FSB. În anumite domenii, comitetele nu au 
fost totuși în măsură să ajungă la poziții comune.  
 
6 
 3.1.2.  Eficiență  
În ansamblu, elementele de probă din evaluarea efectuată au arătat că beneficiile care decurg 
din punerea în aplicare a Regulamentulu i IAS sunt mai mari decât costurile.  
Cu toate acestea, aplicarea standardelor de contabilitate nu se pretează ușor la o analiză 
tradițională cost -beneficiu, întrucât beneficiile nu pot fi cuantificate în termeni monetari; 
există puține date privind costuri le și o distribuție inegală a costurilor și a beneficiilor, 
costurile fiind suportate în mare parte de către întreprinderile care pregătesc situațiile 
financiare în conformitate cu IFRS, în timp ce beneficiile sunt împărțite între acestea, 
utilizatorii sit uațiilor financiare, inclusiv investitorii și economia în ansamblu.  
Cu toate acestea, întreprinderile au acordat un sprijin larg IFRS, ceea ce implică faptul că 
acestea consideră costurile proporționale cu beneficiile. Dovezile au sugerat că raportul dintr e 
costuri și beneficii depinde de caracteristicile unei întreprinderi, cum ar fi dimensiunea și 
amploarea operațiunilor internaționale. Unele părți interesate au salutat extinderea ariei de 
utilizare a IFRS prin posibilitatea oferită întreprinderilor de a adopta IFRS, întrucât ar exista 
economii de costuri, în special pentru întreprinderile care fac parte din grupuri cotate la bursă. 
De asemenea, unele părți interesate au propus o versiune simplificată a IFRS, cu un număr 
redus de informații publicate, pent ru filialele grupurilor cotate la bursă. S -a luat act de faptul 
că este posibil ca adoptarea IFSR să implice un cost care reprezintă un obstacol pentru o 
ofertă publică inițială, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM -uri). 
Utilizatorii situațiilor financiare au sprijinit în mare parte IFRS deoarece îmbunătățesc 
transparența și comparabilitatea situațiilor financiare.  
Toate părțile interesate suportă costuri pe parcursul elaborării și adoptării standardelor. Unele 
reacții au sugerat că, m ai recent, compromisul între costuri și beneficii a fost afectat în mod 
negativ de modificările frecvente ale standardelor, de complexitatea acestora și de volumul 
din ce în ce mai mare de informații care trebuie publicate.  
3.1.3.  Relevanță  
În ansamblu, dovezile  obținute în urma evaluării au arătat că obiectivele Regulamentului IAS 
rămân relevante.  
Globalizarea tot mai mare a piețelor de capital a făcut și mai relevantă necesitatea unui singur 
limbaj de raportare financiară. În 2002, nu au existat condiții de con curență echitabile pentru 
societățile cotate la bursă pe piețele de capital din UE. În prezent, acest obiectiv este realizat, 
astfel încât dezbaterea se concentrează asupra existenței la nivel mondial a unui mediu 
concurențial echitabil. După cum s -a menți onat, organizațiile internaționale sprijină IFRS ca 
standarde mondiale.  
Criza a evidențiat necesitatea de a înțelege efectele reglementărilor asupra piețelor financiare 
și asupra economiilor. Regulamentul IAS prevede că standardele internaționale, pentru a  
putea fi adoptate în UE, trebuie să servească interesului public european. Noțiunea de „interes 
 
7 
 public” nu este definită, dar poate fi înțeleasă ca incluzând considerente generale legate de 
stabilitatea financiară și de ordin economic. În special, este ne cesar să se evalueze dacă 
standardele de contabilitate ar putea fi în detrimentul economiei sau al anumitor părți 
interesate, cum ar fi investitorii pe termen lung. Există, de asemenea, o cerere din ce în ce mai 
intensă pentru ca reglementările să fie anal izate într -o manieră globală în ceea ce privește 
efectele lor cumulate.  
În momentul adoptării Regulamentului IAS, s -a convenit că obiectivele sale erau mai 
relevante pentru societățile din UE cotate la bursă, aspect care s -a reflectat în sfera lor de 
aplic are obligatorie pe care statele membre au opțiunea de a o extinde. Unele părți interesate 
au considerat că utilizarea IFRS ar putea aduce beneficii similare, în special, investitorilor, în 
cazul în care utilizarea acestora ar fi extinsă (de exemplu, la sit uațiile financiare anuale 
individuale ale societăților cotate la bursă care nu întocmesc situații financiare consolidate). 
Alte părți interesate au evidențiat un risc de a impune standarde complexe IMM -urilor.  
3.1.4.  Coerență  
Coerența internă a Regulamentului IAS  
IFRS adoptate de UE au fost codificate în Regulamentul 1126/2008 al Comisiei11, obligatoriu 
din punct de vedere juridic, care a fost modificat pentru fiecare standard nou și pentru fiecare 
amendament. De două ori pe an, Comisia elaborează o versiune consol idată fără caracter 
obligatoriu a standardelor actuale în toate limbile UE. S -a dovedit că este necesar să se 
îmbunătățească traducerile pentru anumite limbi și că există dificultăți practice în ceea ce 
privește consolidarea standardelor, precum și o serie  de discrepanțe între textele consolidate 
ale IASB și cele ale UE. O codificare oficială a tuturor IFRS -urilor de către Comisie ar putea 
constitui, prin urmare, un exercițiu util.  
Unele părți interesate au pus, de asemenea, sub semnul întrebării, necesitat ea de a se asigura, 
în afara respectării garanțiilor procedurale ale IASB, că noile standarde sau amendamente sunt 
coerente cu ansamblul existent al IFRS.  
Coerența cu alte acte legislative ale UE  
Comisia este hotărâtă să contribuie la rezolvarea oricăror p uncte de fricțiune în interacțiunile 
dintre Regulamentul IAS și directiva contabilă. Până în prezent, metodele adecvate de 
interpretare și de transpunere folosite de către statele membre au permis ca aceste puncte să 
fie depășite.  
Normele privind menținere a capitalului și distribuirea dividendelor au fost, de asemenea, 
menționate ca o sursă de probleme juridice care pot apărea în anumite jurisdicții în care statele 
membre permit sau impun utilizarea IFRS pentru situațiile financiare anuale individuale pe 
care se bazează profiturile distribuibile. Fiecare stat membru analizează modul de abordare a 
                                                            
11 Regulamentul (CE) nr.  1126/2008 al Comisi ei din 3 noiembrie 2008 de adoptare a anumitor standarde 
internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr.  1606/2002 al Parlamentului  European și 
al Consiliului, JO L 320, 29.11.2008.  
 
8 
 acestor aspecte în legislația sa națională în cadrul cerințelor UE în materie de menținere a 
capitalului.  
În Cadrul conceptual  existent al IASB se arată că obiectiv ul raportării financiare cu scop 
general este de a oferi informații despre entitatea raportoare care sunt utile investitorilor 
existenți și potențiali, împrumutătorilor și altor creditori. Deși informațiile financiare bazate 
pe IFRS constituie punctul de p lecare pentru multe reglementări prudențiale, IASB nu include 
autoritățile de supraveghere sau de reglementare prudențială pe lista sa de utilizatori. Cu toate 
acestea, este necesar să se asigure că informațiile financiare sunt adecvate în acest scop, 
recunoscând totodată că autoritățile de reglementare prudențială pot solicita alte informații 
pentru a -și îndeplini obiectivele diferite.  
Dovezile au sugerat că, deși IFRS, cerințele de reglementare, normele fiscale și de menținere 
a capitalului pot impune înt reprinderilor cerințe de raportare diferite, aceste diferențe sunt 
considerate în mare măsură proporționale și legitime, având în vedere multitudinea de 
obiective urmărite.  
3.1.5.  Valoarea adăugată adusă de UE  
La sfârșitul anilor ’90, internaționalizarea întrepri nderilor, realizarea pieței unice și 
globalizarea piețelor financiare a condus la necesitatea de a găsi un limbaj contabil comun 
pentru societățile cotate la bursă. Unele dintre ele au trebuit să întocmească un set suplimentar 
de situații financiare confor m standardelor internaționale sau din SUA, deoarece situațiile lor 
financiare naționale nu au fost recunoscute la nivel internațional. UE a decis să aplice IFRS 
pentru societățile cotate la bursă prin intermediul unui regulament deoarece dificultățile de a  
reconcilia între statele membre tradițiile contabile diferite ar fi împiedicat consolidarea 
adecvată a directivelor contabile.  
S-a demonstrat că obiectivele regulamentului au fost atinse în mod eficace și eficient și că 
acestea rămân relevante. De asemene a, până în prezent nu există nicio alternativă bine definită 
la IFRS. Prin urmare, regulamentul continuă să ofere valoare adăugată pentru Europa, 
reducând barierele transfrontaliere prin intermediul unui limbaj contabil internațional comun 
și permițând o v oce puternică a UE la elaborarea standardelor internaționale.  
Dovezile au arătat că echilibrul dintre caracterul obligatoriu al domeniului de aplicare al 
regulamentului și posibilitatea statelor membre de a extinde utilizarea IFRS la nivel național 
garant ează un grad corespunzător de subsidiaritate și proporționalitate. Statele membre au pus 
în aplicare opțiunile în diverse moduri care țin seama de mediul economic și juridic specific al 
acestora. Utilizarea obligatorie a IFRS nu a fost extinsă pe scară lar gă la societățile necotate 
sau la situațiile financiare individuale.  
3.2. Procesul și criteriile de adoptare  
3.2.1.  Mecanismul de adoptare – procedura  
IFRS -urile publicate de IASB sunt adoptate de către Comisie conform procedurii de 
comitologie. Această procedură de adoptare rămâne necesară pentru a se asigura că 
 
9 
 standardele elaborate de un organism privat îndeplinesc anumite criterii și sunt adecvate 
pentru economia europeană înainte de a deveni parte din legislația UE.  
Comisia își propune să se asigure că procedura de adoptare se derulează fără probleme și în 
mod eficient; feedbackul a indicat că majoritatea părților interesate consideră că această 
procedură funcționează bine. Calendarul a generat o serie de preocupări, deoarece introduce 
incertitudinea în materie de  reglementare. Cu toate acestea, trebuie să se țină seama de 
necesitatea respectării în mod adecvat a garanțiilor procedurale care să permită o perioadă de 
timp corespunzătoare pentru ca părțile interesate să își poată aduce contribuțiile, dacă este 
cazul.  
Un alt factor important pentru procedura de adoptare este reprezentat de înțelegerea deplină a 
efectelor unui standard. Până în prezent, IASB a furnizat puține analize ale efectelor 
standardele sale, punând accentul pe calitatea informațiilor furnizate ut ilizatorilor situațiilor 
financiare. În plus, serviciile Comisiei și Grupul consultativ european pentru raportarea 
financiară (EFRAG) evaluează efectele unui standard la nivelul UE.  
3.2.2.  Mecanismul de adoptare – flexibilitate  
Unele părți interesate consideră că  Regulamentul IAS este lipsit de flexibilitate, deoarece nu 
permite modificarea IFRS prin adăugarea de text și nu are decât posibilități limitate pentru 
„ștergerea” („excluderea”) anumitor dispoziții. În UE, începând din 2005 este în vigoare o 
excludere pe  care au utilizat -o mai multe bănci. Alte părți interesate au considerat că 
standardele emise de către IASB nu ar trebui modificate în vederea aplicării în Europa. În 
raportul Maystadt s -a precizat că este necesară precauție în acest domeniu și majoritatea  
părților interesate au susținut menținerea statu -quoului.  
Răspunsurile primite au exprimat, de asemenea, convingerea că procesul de reformă a 
EFRAG ar trebui să sporească influența Europei în elaborarea standardelor în etapele 
anterioare ale procesului.  
3.2.3.  Criteriile de adoptare  
Regulamentul IAS prevede o serie de criterii care trebuie îndeplinite pentru ca un standard să 
fie adoptat în UE. Standardul ar trebui să nu fie contrar principiului „imaginii reale și fidele” 
enunțat în directiva contabilă, ar trebui  să servească interesului public în Europa și ar trebui să 
îndeplinească criteriile de bază privind calitatea informațiilor necesare pentru situațiile 
financiare. În raportul Maystadt s -a precizat că alte două criterii ar putea fi adăugate drept 
componente  ale interesului public: standardele nu ar trebui să pună în pericol stabilitatea 
financiară și nu trebuie să creeze impedimente în calea dezvoltării economice a Uniunii. Pe de 
altă parte, acesta a sugerat emiterea unei comunicări care să ofere orientări p entru 
interpretarea criteriului interesului public.  
În general, reacțiile primite au sugerat o funcționare corespunzătoare a criteriilor existente și, 
deși unele părți interesate ar dori ca în regulament să fie incluse și alte criterii, nu a existat o 
majo ritate clară care să se pronunțe în favoarea adăugării unui anumit criteriu. Cu toate 
 
10 
 acestea, unele părți interesate au considerat că ar fi util să se facă mai multe precizări cu 
privire la ce înseamnă interesul public european, iar altele au considerat c ă acest termen este 
suficient de generic pentru a avea o semnificație și lasă loc pentru flexibilitate în practică. 
Majoritatea părților interesate nu a recomandat efectuarea niciunei modificări la 
Regulamentul IAS în sine, ci a preferat identificarea de c ătre Comisie a unor domenii de 
interes pentru EFRAG, de la caz la caz.  
Provocarea constă în faptul că ar trebui să existe o înțelegere comună a noțiunilor din 
regulament, inclusiv „interes public” și „imagine reală și fidelă”. În acest din urmă caz, unele 
părți interesate au recomandat ca un standard să fie evaluat în mod explicit în funcție de 
măsura în care conduce la o contabilitate prudentă, pe care o consideră drept un factor 
important de oferire a unei imagini reale și fidele. Comisia, împreună cu EFR AG, ar trebui să 
elaboreze orientări pentru o mai bună înțelegere a criteriilor de adoptare.  
3.3. Guvernanță  
3.3.1.  Fundația IFRS  
Fundația IFRS este o organizație independentă care stabilește standarde de contabilitate 
pentru mai mult de 100 de țări. Prin urmare, are nevoie de mecanisme de guvernanță solide 
pentru a asigura responsabilitatea publică.  
Aceasta are o structură de guvernanță pe trei niveluri, care vizează favorizarea transparenței, 
separarea sarcinilor și supravegherea în mod corespunzător. Consiliul de mo nitorizare format 
din autorități publice, printre care Comisia Europeană, asigură faptul că Fundația IFRS este 
supusă supravegherii publice. Acesta poate supune IASB aspecte de interes public general.  
În 2013, Fundația IFRS a fost, în principal, finanțată prin contribuții. Aceasta vizează 
stabilirea de regimuri de finanțare naționale (obligatorii), proporționale cu PIB -ul unei țări. 
Acest lucru s -a dovedit, până în prezent, dificil întrucât multe țări care utilizează IFRS nu 
plătesc contribuții corespunzăto are. Astfel, fundația continuă să se bazeze pe contribuții 
voluntare, adesea din sectorul privat, ceea ce ar putea genera un risc de conflict de interese. 
UE în ansamblul său, inclusiv contribuțiile statelor membre, este principalul actor financiar 
care su sține Fundația IFRS, cu un angajament multianual care oferă Fundației IFRS o sursă 
stabilă de finanțare și o sprijină pentru a diminua dependența acesteia de sectorul privat.  
În cursul perioadei examinate, au existat o serie de schimbări pozitive: crearea forumului 
consultativ pentru standarde de contabilitate, cu reprezentare la nivel european; recomandările 
adresate administratorilor de active de către un grup consultativ privind metodologia pentru 
lucrul pe teren și analizele efectelor, care va fi pusă î n aplicare de către IASB, și introducerea 
evaluărilor de standarde ulterioare punerii în aplicare.  
Ca răspuns la cererea părților interesate, inclusiv la preocupările UE, IASB lucrează în 
prezent la elaborarea cadrului său conceptual  care va îmbunătăți rap ortarea financiară prin 
furnizarea unui set complet și actualizat de concepte pe care să le utilizeze în activitatea sa 
viitoare. Un proiect de expunere a fost publicat la 28 mai 2015 și abordează o serie de aspecte 
 
11 
 importante, printre care reintroducerea noțiunii de prudență ca un element important în 
procesul de raportare financiară.  
Fundația IFRS este obligată prin actul său constitutiv să își revizuiască structura 
organizatorică din cinci în cinci ani. Revizuirile anterioare i -au îmbunătățit în mod 
semn ificativ guvernanța. Următoarea revizuire va reprezenta o ocazie de a aborda chestiunea 
finanțării și a procesului decizional al fundației, inclusiv rolul Consiliului de monitorizare.  
3.3.2.  EFRAG  
În iulie 2014, Comisia a prezentat un raport12 referitor la progres ele realizate în ceea ce 
privește punerea în aplicare a programului de reformă a EFRAG în urma raportului Maystadt. 
Comisia a ajuns la o concluzie favorabilă privind progresele înregistrate până în prezent. 
Reforma a început la 31 octombrie 2014 odată cu i ntrarea în vigoare a modificării statutului și 
a normelor interne ale EFRAG. Aceasta a constat în instituirea unui nou consiliu de 
administrație al EFRAG, noul său organ decizional, cu o reprezentare echilibrată a intereselor 
publice și private, în vederea  consolidării legitimității pozițiilor sale și a contribuirii la 
îndeplinirea obiectivului unei Europe care să se exprime cu o singură voce.  
4. Concluzii și etapele următoare  
Comisia este mulțumită de calitatea globală a evaluării și, în acest context, consid eră că 
rezultatele generale sunt sprijinite în mod adecvat de elementele de probă în ciuda 
disponibilității limitate a datelor cantitative. Principalele constatări au arătat că obiectivele 
regulamentului au fost îndeplinite.  
Dovezile au demonstrat că proce sul de reformă a EFRAG în perioada supusă examinării este 
perceput ca fiind important în ceea ce privește consolidarea vocii UE la elaborarea IFRS.  
Cu toate acestea, există posibilități de îmbunătățire a modului în care sunt aplicate dispozițiile 
Regulamentului IAS, iar Comisia a identificat o serie de măsuri practice care ar putea fi 
adoptate.  
Funcționarea Regulamentului IAS  
 Dovezile sugerează că domeniul de aplicare  existent al regulamentului  și opțiunile 
acordate statelor membre sunt adecvate. C a parte a Cărții verzi privind crearea unei 
uniuni a piețelor de capital13, Comisia a lansat o dezbatere referitoare la existența unei 
valori adăugate în ceea ce privește elaborarea unui standard de contabilitate comun la 
nivelul UE, simplificat și de înalt ă calitate pentru IMM -urile cotate la sisteme 
multilaterale de tranzacționare (MTF -uri), mai precis pe piețele de creștere pentru 
IMM -uri. 
 Comisia sprijină IFRS ca standarde mondiale  și continuă să îndemne SEC din SUA 
să adopte IFRS pentru a fi utilizate d e către întreprinderile sale naționale. Procesul de 
                                                            
12 COM(2014) 396.  
13 COM(2015) 063.  
 
12 
 convergență nu este considerat un scop în sine, deoarece IFRS ar trebui să fie de înaltă 
calitate și adecvate pentru piețele europene și, prin urmare, pentru alte jurisdicții din 
întreaga lume. Comisia co nsideră că angajamentul față de IFRS ar trebui să se traducă 
prin stabilirea unor contribuții financiare permanente pentru finanțarea Fundației 
IFRS, proporționale cu PIB -ul țării contribuitoare. Prin urmare, Comisia solicită ca 
prin revizuirea din 2015 a guvernanței Fundației IFRS să se asigure că utilizarea IFRS 
și existența unei contribuții financiare permanente sunt condiții pentru dobândirea 
statutului de membru al organelor de conducere și de monitorizare ale Fundației IFRS 
și ale IASB.  
 Eficacitatea și eficiența regulamentului depind de calitatea standardelor , care ar 
trebui să fie evaluată în mod corespunzător pe parcursul elaborării și adoptării 
acestora. În special, ar trebui să se țină seama de orice interacțiune dintre 
Regulamentul I AS și alte acte juridice ale UE, pe baza unei viziuni globale a efectelor 
și a coerenței generale, a complexității standardelor și a volumului cerințelor privind 
publicarea informațiilor. Comisia va analiza argumentele pentru consolidarea 
normelor UE refer itoare la distribuirea dividendelor.  
 Comisia încurajează statele membre să aplice orientările  ESMA în materie de 
asigurare a respectării normelor . Ca parte a Cărții verzi privind crearea unei uniuni 
a piețelor de capital, Comisia va examina dacă autorități le europene de supraveghere, 
inclusiv ESMA, au competențe suficiente pentru a asigura supravegherea coerentă și 
dacă aplicarea unor abordări mai eficiente de supraveghere și raportare referitoare la 
piață, care să implice ESMA și autoritățile naționale, du pă caz, ar putea fi utilă pentru 
participanții pe piață.  
 Pentru a asigura simplificarea și coerența legislației , Comisia va avea în vedere un 
exercițiu de codificare a legislației care aprobă IFRS pe termen mediu, după adoptarea 
unor standarde pendinte imp ortante. Comisia va încerca să consolideze cooperarea cu 
Fundația IFRS, în special pentru aspectele legate de traducere.  
Procedura de adoptare  
 Comisia se va asigura că cererile sale adresate EFRAG pentru consultanță cu privire la 
adoptare includ preocupări le specifice, inclusiv chestiuni legate de interesul public, de 
la caz la caz, pentru ca avizele EFRAG cu privire la adoptare să abordeze aceste 
aspecte în mod corespunzător. Implicarea statelor membre într -o etapă anterioară a 
procesului va contribui la i nformarea personalului Comisiei cu privire la orice 
preocupare existentă, iar structura reformată de guvernanță a EFRAG va consolida 
capacitatea acestuia de a rezolva problemele evidențiate. Comisia va elabora idei și 
practici de lucru prin dialogurile cu ARC (Comitetul de reglementare contabilă), cu 
Consiliul de administrație al EFRAG și cu alte instituții ale UE.  
 Comisia încurajează EFRAG să își dezvolte capacitățile în ceea ce privește analiza 
efectelor pe care le au standardele, incluzând efectele macro economice. Comisia 
 
13 
 salută faptul că BCE și autoritățile europene de supraveghere (AES), observatori în 
Consiliul de administrație al EFRAG în cadrul mecanismelor reformate de guvernanță, 
fac schimb în mod activ de opinii cu acest consiliu pentru a facilita  luarea în 
considerare a anumitor domenii, cum ar fi efectele asupra stabilității financiare.  
Acordurile de guvernanță pentru organizațiile relevante  
 Comisia recunoaște îmbunătățirile aduse guvernanței Fundației IFRS. Cu toate 
acestea, în calitate de membr u al Consiliului de monitorizare, Comisia solicită 
organismului respectiv să își redirecționeze atenția de la problemele de organizare 
internă la discutarea unor chestiuni de interes public care ar putea fi transmise 
Fundației IFRS.  
 Comisia îndeamnă IASB s ă își consolideze analizele de impact, să ia în considerare 
nevoile specifice ale investitorilor cu orizonturi de timp diferite pentru investiții și să 
ofere soluții specifice, în special investitorilor pe termen lung, atunci când își 
elaborează standardel e. 
 Comisia salută intenția IASB de a reintroduce principiul prudenței în Cadrul 
conceptual . 
 Comisia a aprobat și a supravegheat punerea în aplicare a reformei în materie de 
guvernanță a EFRAG în 2014. Pentru a asigura îndeplinirea obiectivului de 
consolida re a influenței UE asupra elaborării standardelor internaționale de 
contabilitate, Comisia va continua să monitorizeze îndeaproape măsurile luate ca 
urmare a reformei și va prezenta anual un raport în conformitate cu 
Regulamentul  258/2014.