ANEXĂ

Avizul Comisiei consultative pentru mutații industriale (CCMI) pe tema „Actualizarea noii strategii industriale – Impactul asupra ecosistemului industriei sănătății” (aviz complementar la INT/935) Raportor: domnul Anastasis YIAPANIS Coraportor: domnul Antonello PEZZINI Decizia Adunării Plenare 26.4.2021 Temei juridic Articolul 37 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz complementar Secțiunea competentă Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI) Data adoptării în CCMI 29.9.2021 1. Concluzii și recomandări 1.1. CESE este ferm convins că sănătatea se află în centrul noului context geopolitic internațional și că este esențial să se sprijine un ecosistem sanitar european puternic și coordonat, contribuind astfel la autonomia strategică industrială a UE, la suveranitatea tehnologică și la o mai bună calitate a vieții cetățenilor UE, pe baza unei abordări holistice, cu foi de parcurs clar stabilite și indicatori de performanță măsurabili și transparenți. 1.2. Ar trebui efectuate cartografieri și analize ascendente, împreună cu statele membre și cu părțile interesate din sector, pentru a evalua natura exactă a dependențelor identificate, inclusiv riscurile pe care acestea le prezintă pentru reziliența și funcționarea ecosistemului industrial și pentru a aborda vulnerabilitățile și penuria de materiale strategice. 1.3. CESE consideră că sunt necesare măsuri pentru a crea un ecosistem mai puternic, mai echitabil și mai accesibil al asistenței medicale, cu o guvernanță eficientă, o diversificare adecvată a surselor de aprovizionare și o arhitectură digitală interoperabilă și interconectată în domeniul asistenței medicale. UE trebuie să găsească stimulentele adecvate pentru relocalizarea capacităților strategice de producție. 1.4. Europa depinde de alte țări pentru furnizarea anumitor materii prime. Sectorul sănătății are nevoie de lanțuri de aprovizionare internaționale mai puternice și mai diverse pentru a fi pregătit să facă față crizelor viitoare. CESE salută propunerea anunțată de a institui o autoritate a UE pentru pregătire și răspuns în caz de urgență sanitară. 1.5. CESE subliniază nevoia de a accelera acest lucru, inclusiv prin intermediul sinergiilor dintre sectorul public și cel privat. La nivelul UE este extrem de necesară o analiză prospectivă strategică, care să promoveze disponibilitatea echitabilă a echipamentelor și accesul la ecosistemul asistenței medicale, la o mai mare solidaritate, echitate și cooperare multilaterală. CESE solicită asigurarea bunăstării sociale prin facilitarea accesului la medicamente de înaltă calitate și eficiente pentru toți cetățenii UE. 1.6. Potențialele sinergii dintre întreprinderile mari și IMM-uri nu sunt exploatate pe deplin, ceea ce împiedică în mod serios capacitarea IMM-urilor și nu permite sectorului sănătății să devină un incubator al descoperirilor revoluționare. Instrumentele de sprijin pentru investiții trebuie coordonate în mod eficient, cu solicitări dedicate în mod specific IMM-urilor industriale. 1.7. CESE solicită o mai mare claritate în ceea ce privește partajarea datelor privind sănătatea și utilizarea IA, eliminarea barierelor de reglementare și sprijinirea unei abordări comune la nivelul UE în ceea ce privește utilizarea serviciilor de telemedicină. El sprijină pe deplin implementarea spațiului european al datelor medicale, cu respectarea deplină a drepturilor individuale și a protecției datelor cu caracter personal. 1.8. Sectorul sănătății poate contribui în mod semnificativ la neutralitatea climatică a UE prin politici elaborate în mod corespunzător domeniul gestionării deșeurilor, prin noi modele de afaceri în cadrul economiei circulare și printr-o capacitate sporită a infrastructurii de transport. 1.9. Investițiile în C&D sunt esențiale pentru competitivitatea și durabilitatea industriei sănătății. Politicile europene trebuie să stimuleze investițiile publice și private, astfel încât să integreze aspectele sociale și de sănătate. 1.10. CESE solicită o mai mare implicare în procedurile de reglementare în ceea ce privește elaborarea unor standarde armonizate de calitate și siguranță pentru echipamentele individuale de protecție și dispozitivele medicale. CESE solicită mandate clare pentru organismele de standardizare în procesul de reglementare tehnică. 1.11. Sunt necesare programe dedicate de formare, recalificare, perfecționare profesională și învățare pe tot parcursul vieții pentru forța de muncă europeană din domeniul sănătății, pentru a face față noilor provocări ale Pactului verde. Accentul trebuie pus nu doar pe profesioniștii din domeniul sănătății, ci și pe cercetători, profesori, profesioniștii din mass-media și pe pacienții înșiși. Prin urmare, CESE solicită o mai bună comunicare la nivelul UE cu privire la drepturile consumatorilor/pacienților, cu includerea deplină a partenerilor sociali și a organizațiilor relevante ale societății civile. 1.12. CESE solicită Comisiei să continue colaborarea și dialogul dintre părțile interesate cu privire la reziliența sectorului farmaceutic, pe baza structurilor existente în cadrul strategiei farmaceutice pentru Europa, și să continue să dezvolte o transformare puternică, durabilă și digitală a ecosistemului industriei sănătății, astfel cum se subliniază în strategia industrială pentru Europa. 2. Informații generale și introducere 2.1. Pandemia de COVID-19 a creat o criză fără precedent în cadrul tuturor statelor membre ale UE, care, spre deosebire de alte crize, a avut impact atât asupra cererii, cât și a ofertei, precum și asupra societății în ansamblu. UE a fost puternic afectată în comparație cu alte părți ale lumii și a înregistrat mai multe decese la un milion de persoane decât tendința mondială ( 1 ) . Uniunea a reacționat în mod adecvat, într-un mod cvasicoordonat. S-ar fi putut realiza mai multe, decât UE ar fi fost mai pregătită ca Uniune pentru acest tip de șoc. 2.2. Piața unică reprezintă una dintre realizările cele mai importante ale proiectului Uniunii Europene. Există încă bariere, ce rezultă din aplicarea nearmonizată a legislației UE în statele membre. Pandemia de COVID-19 a amplificat aceste bariere, în special, arătând fragilitatea lanțurilor valorice și creșterea problemelor de distribuție. A devenit clar că UE este dependentă de țările terțe în ceea ce privește produsele medicale. 2.3. Sectorul asistenței medicale a asigurat peste 7 milioane de locuri de muncă în 2018 ( 2 ) . Sectorul reprezintă un important activ pentru piața unică, cu peste 800 000 de locuri de muncă directe și 109,4 miliarde EUR ca excedent comercial ( 3 ) . În 2019, producătorii de medicamente au avut cea mai mare contribuție în ceea ce privește investițiile în C&D, în timp ce piața europeană a electromedicinii valorează în prezent 120 de miliarde EUR. Cu toate acestea, UE investește mai puțin în comparație cu partenerii săi comerciali: în UE, 19,2 % din investițiile în C&D în domeniul industrial sunt destinate inovării în domeniul sănătății în comparație, de exemplu, cu 26,4 % în SUA. Europa este un centru important pentru industria mondială a dispozitivelor medicale. Piața dispozitivelor medicale din UE reprezintă o treime din piața mondială, cu aproximativ 32 000 de întreprinderi și 730 000 de angajați. 3. Observații generale 3.1. Sănătatea este una dintre megatendințele viitorului, în special în Europa, iar în noul context geopolitic este crucial să se sprijine ecosistemul industrial al asistenței medicale, care contribuie la autonomia strategică și suveranitatea tehnologică ale UE. 3.2. CESE consideră că industria, și în special asistența medicală, sunt plasate în cadrul comunicării Comisiei Europene în centrul politicilor europene, recunoscându-se capacitatea lor de a stimula schimbări majore, de a interpreta noile nevoi și provocări și de a oferi soluții inovatoare și competitive. Cu toate acestea, CESE solicită o abordare mai holistică decât cea adoptată de Comisie, care se axează în special pe industrie. Factorii de decizie au un nivel ridicat de responsabilitate, întrucât sănătatea este unul dintre elementele de bază ale existenței individuale și, fără îndoială, cel mai prețios bun al oamenilor. Prin urmare, CESE solicită mai multă comunicare la nivelul UE privind drepturile consumatorilor/pacienților, inclusiv drepturile fundamentale consacrate în Carta drepturilor fundamentale a UE. UE are nevoie de un sistem de sănătate bine coordonat. 3.3. Structura industrială a ecosistemului sănătății este o construcția extinsă, cu o serie de actori importanți și un număr semnificativ de IMM-uri. Cu toate acestea, potențialele sinergii între aceste două grupuri nu sunt pe deplin exploatate, ceea ce împiedică în mod serios capacitarea IMM-urilor. Ca urmare, ecosistemul sănătății nu este complet funcțional și este înfrânat în rolul său de a deveni un incubator al descoperirilor revoluționare. 3.4. Ecosistemul industrial al sănătății necesită o piață internă puternică, cu instalații de producție și de distribuție puternice. CESE a subliniat anterior importanța unei „piețe interne funcționale, echitabile și eficiente, care, pe de o parte, sprijină și recompensează inovarea medicală autentică, cu valoare adăugată reală în domeniul asistenței medicale, iar, pe de altă parte, consolidează competitivitatea, cu scopul de a asigura accesul la produse farmaceutice la prețuri accesibile” ( 4 ) 3.5. Ar părea că există o nevoie semnificativă de a îmbunătăți integrarea pieței unice prin asigurarea unei guvernanțe mai eficiente, în special în sectorul industrial al asistenței medicale ( 5 ) : o piață unică și o politică în domeniul concurenței care se dovedesc funcționale permit o dinamică puternică a întreprinderilor, ce poate juca un rol esențial în diversificarea surselor de aprovizionare în cadrul UE și evitarea unei arhitecturi fragmentate a asistenței medicale. 3.6. Astfel cum a arătat pandemia de COVID-19, colaborarea și solidaritatea între țări îmbunătățesc capacitatea de răspuns a UE și cresc reziliența Uniunii în ansamblu. La nivelul UE este extrem de necesară o analiză prospectivă strategică, în special dat fiind că pandemia a afectat mai profund sectoarele și lanțurile valorice care au interconexiuni transfrontaliere. 3.7. Dependențele strategice influențează interesele fundamentale ale UE. Acestea vizează în special domeniul siguranței și al securității, sănătatea europenilor și capacitatea de a accesa bunuri, servicii și tehnologicii care sunt esențiale pentru tranziția verde și cea digitală și care se află în centrul priorităților UE. 3.8. CESE a recomandat să se „prezinte o strategie concretă și cuprinzătoare, clară, pe termen scurt, mediu și lung, pentru industria europeană” și a îndemnat Comisia să „prezinte un plan de acțiune concret, cu obiective anuale și proceduri de monitorizare clare, care să implice o cooperare strânsă cu toate părțile interesate relevante” ( 6 ) , subliniind totodată cum „rolul angajatorilor, al antreprenorilor și implicarea sectorului privat în stimularea schimbării structurale reprezintă elemente-cheie pentru tranziția industrială” ( 7 ) 3.9. Industria medico-farmaceutică este determinată de progresul medical. O chestiune importantă care trebui rezolvată imediat este inaccesibilitatea sau indisponibilitatea medicamentelor. Bunăstarea socială trebuie asigurată prin facilitarea accesului la medicamente de înaltă calitate și eficiente pentru toți cetățenii care trăiesc în UE. Retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană are urmări importante pentru producătorii de dispozitive medicale. 3.10. Dependența Europei de anumite materii prime provenind doar de la câțiva producători și țări a fost evidentă în timpul pandemiei de COVID-19. În plus, chiar și tehnologiile verzi și digitale, adesea legate de sistemul industrial de sănătate, depind și de o serie de materii prime rare importate în Europa, cu o foarte mare parte dintre pământurile rare necesare provenind de la un singur furnizor – China ( 8 ) . Consolidarea și diversificarea lanțurilor de aprovizionare internaționale este, de asemenea, esențială pentru dezvoltarea industriei sănătății și pentru asigurarea faptului că UE va fi pregătită să facă față unor crize viitoare, precum pandemia de COVID-19. Eliminarea vulnerabilităților și crearea unui mediu comercial stabil, previzibil și eficient din punctul de vedere al resurselor ar trebui să fie obiectivul final. Propunerea anunțată de a institui o autoritate a UE pentru pregătire și răspuns în caz de urgență sanitară este apreciată. 3.11. Europa a reușit în ceea ce privește strategia sa de dezvoltare a parteneriatelor public-privat pentru stimularea C&D în industria farmaceutică, dar sumele implicate reprezintă o zecime din cheltuielile Autorității americane pentru cercetare și dezvoltare avansată în domeniul biomedical ( American Biomedical Advanced Research and Development Authority – BARDA). 3.12. Cele mai mari oportunități din următorii ani vor veni din tehnologiile digitale din domeniul sănătății. Indiferent dacă este vorba despre medicamente, dispozitive și proceduri medicale sau despre măsuri de prevenire, de diagnosticare sau de tratare a bolilor, toate acestea sunt vitale pentru toți cetățenii UE. Viitorul regulament privind inteligența artificială ( 9 ) , propunerea legislativă privind spațiul european al datelor medicale ( 10 ) și standardizarea vor aduce mai multă claritate în ceea ce privește schimbul de date privind sănătatea și utilizarea IA, vor elimina barierele de reglementare și vor sprijini o abordare comună la nivelul UE privind utilizarea serviciilor de telemedicină, în timp ce Legea privind guvernanța datelor ( 11 ) ar trebui să poată garanta schimbul de date privind sănătatea, asigurând totodată protecția datelor cu caracter personal și respectând drepturile omului. 4. Observații specifice 4.1. Transformarea digitală a sectorului sănătății reprezintă o oportunitate enormă. Adoptarea dublei tranziții poate oferi și mai multe avantaje competitive pentru Uniune, într-un mediu internațional complex și tensionat. În special prin investiții în tehnologiile de calcul de înaltă performanță și de inteligență artificială, UE poate dezvolta tehnologii avangardiste, mai ales cele predictive. Pandemia a demonstrat nevoia imediată de serviciile de sănătate inteligente, precum telesănătatea. 4.2. În plus, sectorul sănătății poate contribui în mod semnificativ la neutralitatea climatică a UE, prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră de-a lungul lanțurilor valorice. Politicile din domeniul gestionării deșeurilor trebuie consolidate, întrucât sectorul produce cantități semnificative de deșeuri provenite din medicamentele reziduale și echipamentele tehnologice și individuale utilizate. Trebuie dezvoltate noi modele de afaceri în cadrul economiei circulare și trebuie sporită capacitatea infrastructurii de transport, implicând totodată toate statele membre și părțile interesate în decarbonizarea lanțurilor valorice. 4.3. sănătatea umană depinde, în cele din urmă, de produsele și serviciile ecosistemice (cum ar fi disponibilitatea apei dulci, a alimentelor și a surselor de combustibil), care sunt necesare pentru sănătatea umană și mijloacele de subzistență productive. Pierderea biodiversității poate avea un impact direct semnificativ asupra sănătății umane dacă serviciile ecosistemice nu mai sunt adecvate pentru a răspunde nevoilor sociale; 4.4. medicina tradițională continuă să joace un rol esențial în asistența medicală, în special în asistența medicală primară. Utilizarea plantelor medicinale este instrumentul terapeutic cel mai comun în medicina tradițională și în medicina complementară din întreaga lume. Multe comunități se bazează, pe lângă alimente, pe produse naturale colectate din ecosisteme în scopuri medicinale și culturale; 4.5. Constituirea strategică de stocuri și relocalizarea întreprinderilor din UE reprezintă alte direcții importante care trebuie luate în considerare și care fac parte din competențele comune ale UE. Pe măsură ce tehnologia se îmbunătățește și, odată cu ea, capacitatea de producție, UE trebuie să găsească stimulentele adecvate pentru relocalizarea capacităților strategice de producție pe teritoriul său. Stimulentele fiscale pot juca un rol esențial în această privință. 4.6. Este necesar să se realizeze o cartografiere și o analiză de tip ascendent împreună cu statele membre și operatorii din acest sector, pentru a crea posibilitatea de a evalua mai detaliat natura exactă a dependențelor identificate, inclusiv riscurile pe care le prezintă acestea pentru reziliența și funcționarea ecosistemelor industriale din UE, precum și eventuale perspective privind reducerea acestor dependențe, dar și a litigiilor comerciale și a atacurilor cibernetice. 4.7. Investițiile în C&D sunt esențiale pentru competitivitatea și durabilitatea industriei sănătății. În afară de contribuția fondurilor UE, politicile europene trebuie să stimuleze cât mai mult cu putință investițiile publice și private. Dezvoltarea parteneriatelor public-privat, precum inițiativa privind medicamentele inovatoare IMI2, îi va încuraja pe producători să investească în activități de C&D&I și să desfășoare astfel de activități, care sunt vitale pentru viitoarele descoperiri medicale. Acest tip de inițiative au puterea de a menține Europa în avanpostul inovării medicale. 4.8. În egală măsură, este de o importanță capitală să fie sprijinite eforturile statelor membre de a reuni resursele publice prin proiecte importante de interes european comun (PIIEC) în sectoarele în care doar piața nu poate asigura inovații revoluționare, astfel cum este cazul în sectorul farmaceutic. 4.9. Competitivitatea industriei trebuie sprijinită printr-un cadru solid privind drepturile de proprietate intelectuală care să permită inovarea și să o protejeze. Accesul la date este vital pentru producători, în special pentru IMM-urile care au fost puternic afectate de pandemie și trebuie încurajate să se extindă și să se dezvolte. UE are nevoie de politici special concepute pentru analiza volumelor mari de date și pentru infrastructura interoperabilă de acces la date. 4.10. IMM-urile au nevoie, de asemenea, de facilitarea accesului la finanțare pentru a prospera și a crește. Aceasta înseamnă și surse alternative la împrumuturile bancare obișnuite, precum oportunitățile de finanțare prin capital privat sau capital de risc. Instrumentele de sprijin pentru investiții trebuie coordonate în mod eficient, cu linii dedicate în mod specific IMM-urilor industriale. În acest domeniu, este important ca inițiativele ce rezultă din cadrul financiar durabil al UE, inclusiv punerea în aplicare a taxonomiei, să fie concepute pentru a asigura o oportunitate pentru economia europeană, ținând seama atât de nevoile piețelor financiare, cât și de provocările industriei. 4.11. Elaborarea unui format european pentru schimbul de dosare electronice de sănătate pentru a debloca fluxul datelor privind sănătatea la nivel transfrontalier asigură un cadru pentru dezvoltarea ulterioară a specificațiilor tehnice comune pentru schimbul securizat de date privind sănătatea între statele membre ale UE, în legătură cu care Comitetul European de Standardizare elaborează în prezent specificații tehnice. CESE solicită o mai mare implicare și incluziune a părților interesate relevante în procedurile de reglementare în ceea ce privește elaborarea unor standarde armonizate de calitate și siguranță pentru echipamentele individuale de protecție și dispozitivele medicale. 4.12. Mecanismul de redresare și reziliență poate fi utilizat pentru a aborda multe dintre nevoile ecosistemului sănătății prin investiții în sistemele naționale de sănătate și prin reformarea acestora, prin consolidarea rezilienței și a pregătirii pentru situații de criză, precum și a asistenței medicale primare, prin creșterea accesului echitabil și transparent la servicii, prin abordarea vulnerabilităților lanțului de aprovizionare și a competențelor digitale ale personalului medico-sanitar, prin soluții de telemedicină și prin cercetare, dezvoltare și inovare. 4.13. CESE solicită elaborarea de programe care să fie special concepute pentru formarea, recalificarea, perfecționarea profesională și învățarea pe tot parcursul vieții pentru forța de muncă europeană din domeniul sănătății, în acord cu rolul profesional și social esențial al forței de muncă, cu progresul tehnologic și cu noile cerințe pentru o durabilitate sporită. Sunt necesare politici clare de formare, conduse de părțile interesate din sector, pentru a avea lucrători calificați care să fie capabili să facă față noilor provocări ale Pactului verde. 4.14. CESE a remarcat anterior că „ar trebui concepute noi politici privind competențele, cu implicarea organizațiilor societății civile și a partenerilor sociali, pentru a accelera adaptarea educației și a sistemelor de formare profesională, astfel încât să corespundă cererii de noi locuri de muncă” ( 12 ) . În sectorul sănătății, accentul trebuie plasat nu doar pe profesioniștii din domeniul sănătății, ci și pe cercetători, profesori, factorii decizionali de toate tipurile, persoanele care desfășoară activități în mass-media, pe pacienții înșiși și organizațiile lor reprezentative. 4.15. Achizițiile publice strategice joacă un rol esențial în reunirea industriei și a centrelor de cercetare din UE, precum și a autorităților de reglementare din UE și din statele membre, în special în sectorul sănătății, și facilitează cooperarea dintre sectorul public și cel privat pentru a aborda nevoile sistemelor de sănătate publice și private și a favoriza achiziționarea de tehnologii inovatoare și accesibile în domeniul sănătății, inclusiv soluții verzi și digitale și clauze sociale ( 13 ) 4.16. CESE a solicitat deja instituțiilor UE și statelor membre să dea dovadă de voință politică pentru a pune în aplicare un „Pact de sănătate pentru viitorul Europei” ( 14 ) , care să reflecte valorile fundamentale ale UE. 4.17. Inițiativa privind dialogul structurat ( 15 ) anunțată în Strategia farmaceutică este vitală pentru Europa, pentru a identifica cauzele și factorii care determină potențialele vulnerabilități și dependențe ale lanțurilor de aprovizionare cu medicamente. 4.18. CCMI sprijină pe deplin implementarea spațiului european al datelor privind sănătatea ( 16 ) , pentru a asigura infrastructura necesară schimbului de date pentru instrumentele de diagnosticare și de tratament atunci când este vorba despre cooperare și implicarea în eforturile de investire în comun în ecosistemele asistenței medicale de generație următoare de-a lungul tuturor lanțurilor valorice. 4.19. CESE consideră că standardele armonizate ar trebui utilizate ca instrument pentru a acoperi cerințele esențiale de siguranță a produselor, cu sprijinul instrumentelor care contribuie la introducerea pe piață a produselor. Uniunea Europeană trebuie să evite suprareglementarea produselor, prioritatea constând în relaxarea sarcinii administrative cauzate de o legislație excesivă, asigurând totodată un acces ușor la documentație, informații solide, schimbul fără probleme al bunelor practici și o cooperare eficientă. 4.20. În cele din urmă, CESE solicită Comisiei să continue colaborarea și dialogul dintre toate părțile interesate pentru a consolida reziliența sistemului farmaceutic al UE la crizele viitoare, pe baza mecanismelor existente stabilite în strategia farmaceutică pentru Europa ( 17 ) și în strategia industrială pentru Europa ( 18 ) . De asemenea, CESE solicită Comisiei să creeze noi sinergii între statele membre, să prezinte noi inițiative pentru a consolida coordonarea diferitelor sisteme naționale (în conformitate cu TFUE ( 19 ) ) și să continue să dezvolte o transformare puternică, durabilă și digitală a ecosistemului industriei sănătății. Bruxelles, 29 septembrie 2021. Președintele Comisiei consultative pentru mutații industriale Pietro Francesco DE LOTTO

(1) EP study – Impacts of the COVID-19 pandemic on EU industries (Studiul PE – Impactul pandemiei de COVID-19 asupra industriilor UE)

(2) Eurostat – Healthcare personnel statistics (Statistici privind angajații din domeniul asistenței medicale)

(3) International trade in goods by type of good (Comerțul internațional de marfă, în funcție de tipul de marfă)

(4) Avizul CESE pe tema „Strategia UE în domeniul farmaceutic” (JO C 286, 16.7.2021, p. 53).

(5) Questions and Answers: EU4Health Programme 2021-27 (Întrebări și răspunsuri: Programul „UE pentru sănătate” 2021-2027)

(6) Avizul CESE pe tema O nouă Strategie industrială pentru Europa (JO C 364, 28.10.2020, p. 108).

(7) Avizul CESE pe tema Tranziția industrială către o economie europeană verde și digitală (JO C 56, 16.2.2021, p. 10).

(8) De exemplu, platină pentru a produce hidrogen curat, siliciu metalic pentru panouri solare și litiu pentru autovehiculele electrice.

(9) Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme armonizate privind inteligența artificială (Legea privind inteligența artificială) și de modificare a anumitor acte legislative [COM(2021) 206 final]

(10) Comunicarea intitulată „O strategie europeană privind datele” [COM(2020) 66 final]

(11) Propunere de regulament privind guvernanța datelor la nivel european (Legea privind guvernanța datelor) [COM(2020) 767 final]

(12) Avizul CESE pe tema O nouă Strategie industrială pentru Europa (JO C 364, 28.10.2020, p. 108).

(13) Achiziții responsabile social – un ghid al aspectelor sociale care trebuie luate în considerare în procedurile de achiziții publice – Ediția a doua (JO C 237, 18.6.2021, p. 1).

(14) Avizul CESE privind instituirea unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății pentru perioada 2021-2027 (JO C 429, 11.12.2020, p. 251).

(15) Structured dialogue on security of medicines supply (Dialogul structurat privind securitatea aprovizionării cu medicamente)

(16) Comisia publică o consultare publică deschisă privind Spațiul european al datelor medicale

(17) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52020DC0761

(18) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

(19) Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.