CUPRINS

1. Introducere 3

2. Sinteza rapoartelor statelor membre 3

3. Tendințe ale capacității de pescuit în 2009 8

3.1. Rezultate pentru flota continentală, cu excepția navelor înregistrate în regiunile ultraperiferice 8

3.2. Rezultate pentru flotele înregistrate în regiunile ultraperiferice 8

4. Respectarea normelor de gestionare a capacității de pescuit. 8

5. Calitatea rapoartelor statelor membre 8

6. Concluziile Comisiei 14

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CĂTRE CONSILIU

privind eforturile statelor membre din cursul anului 2009 în vederea obținerii unui echilibru între capacitatea și posibilitățile de pescuit

INTRODUCERE

Statele membre au obligația de a transmite Comisiei, înaintea datei de 1 mai a fiecărui an, un raport cu privire la eforturile depuse în anul anterior pentru realizarea unui echilibru sustenabil între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit[1]. Pe baza acestor rapoarte și a datelor din Registrul flotei de pescuit a UE, Comisia a întocmit o sinteză pentru 2009, pe care a prezentat-o Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) și Comitetului pentru pescuit și acvacultură. În acest raport, Comisia prezintă Consiliului și Parlamentului European sinteza rapoartelor statelor membre, împreună cu o anexă tehnică [Document de lucru al serviciilor Comisiei nr. SEC(2011) 759] și avizele comitetelor menționate mai sus [Document de lucru al serviciilor Comisiei nr. SEC(2011) 760].

SINTEZA RAPOARTELOR STATELOR MEMBRE

Anul acesta, zece state membre și-au transmis rapoartele la timp, celelalte rapoarte fiind depuse cu întârzieri de una până la 12 săptămâni. În ciuda acestor întârzieri, până la 31 iulie 2010 Comisia a prezentat sinteza acestor rapoarte comitetelor mai sus menționate. Trebuie adăugat că, deși majoritatea statelor membre au respectat structura raportului stabilită la articolul 13 din Regulamentul nr. 1438/2003, nu întotdeauna informațiile furnizate au avut calitatea necesară pentru ca acest raport să-și atingă scopul.

Prezentul raport sintetizează descrierile furnizate de statele membre cu privire la flotele lor de pescuit, impactul actualelor programe de reducere a efortului de pescuit și respectarea de către statele membre a regimului de intrare/ieșire.

Belgia : Liniile directoare au fost aplicate în raport segmentului traulerelor laterale, care capturează cu precădere cambulă și limbă de mare. Valoarea medie a indicatorului biologic pentru cambulă și limbă de mare a fost mai mică de unu, dar acest lucru nu s-a întâmplat în cazul fiecărui stoc luat separat. Șapte nave (peste 221 kW) care pescuiesc cu traule laterale au fost dezmembrate, iar alte două nave au fost parțial dezafectate. Segmentul de flotă cu traule laterale de 24-40 m a realizat o exploatare ridicată a cotei la cambulă și limbă de mare în toate zonele, cu excepția zonei VIIa. Conform raportului, utilizarea scăzută a capacității în această zonă s-a datorat în principal creșterii cotei naționale în urma schimburilor. Nu se planifică nicio reducere viitoare a capacității flotei prin măsuri de dezafectare.

Bulgaria : Un număr de 2 100 de nave de pescuit cu o lungime mai mică de 12 m reprezintă aproximativ 95% din totalul navelor Bulgariei. Potrivit raportului, dintr-un total de 2 206 de nave, 1 304 nu au avut activitate în 2009. Cinci nave au intrat în flotă pe baza unei decizii administrative adoptate înainte de aderare. Un număr de 366 de nave au fost excluse din registrul flotei în 2009 fără ajutoare publice, dintre care 344 de nave ca urmare a unei măsuri administrative naționale referitoare la navele inactive. În raportul bulgar s-au aplicat liniile directoare. Indicatorul tehnic arată o utilizare scăzută a capacității pentru toate segmentele flotei, însă trei dintre segmente au utilizat mai multe zile pe mare decât în anul precedent. Navele cu o lungime mai mică de 12 m fac obiectul celei mai negative evaluări. Bulgaria intenționează să adopte măsuri legislative mai stricte în ceea ce privește navele inactive. Bulgaria aplică regimul cotelor numai la cele două specii principale, calcan și șprot.

Danemarca : În raport s-au aplicat liniile directoare la 11 segmente de flotă clasificate conform regulamentului de colectare a datelor. Conform analizei, situația actuală este oarecum stabilă și nu există, pe termen lung, o capacitate excedentară deosebită. Totuși, atunci când sunt incluse și navele pasive, există capacitate excedentară pe segmentele navelor mici. Condițiile economice dificile s-ar putea traduce prin indicatori economici care arată o creștere a capacității excedentare în termeni economici. Principala reducere a capacității s-a înregistrat la segmentul navelor de 12-24 m. Capacitatea navelor dezmembrate s-a ridicat în 2009 la 4 684 GT, reprezentând 6% din capacitatea totală. Posibilitatea de transfer al cotelor a determinat scăderea numărului de nave comerciale în Danemarca. Sistemul de gestionare prezintă o deficiență, și anume dificultatea de a verifica dacă puterea motorului este corect declarată.

Germania : În raport nu s-au aplicat liniile directoare. Raportul a analizat tendințele la nivelul capacității pentru fiecare segment al flotei comparativ cu tendințele la nivelul principalelor stocuri analizate. Din flota de pescuit a Germaniei au fost retrase 55 de nave (-3%), tonajul total a fost redus cu 552 GT (0,8%), iar puterea motoarelor a crescut cu 1 026 kW (0,64%). Potrivit raportului, programele de reducere a efortului de pescuit au avut un impact limitat asupra reducerii flotei, care nu a fost exprimat în cifre. Statul nu a luat măsuri privind dezvoltarea flotei, deoarece s-a adaptat atât condițiilor economice stabilite de PCP, cât și resurselor limitate disponibile.

Estonia : În raport s-au aplicat parțial liniile directoare. Indicatorul tehnic relevă un clar excedent de capacitate în segmentul traulerelor de peste 12 m. În 2009, din registrul navelor de pescuit au fost retrase 11 nave, cu ajutoare publice. Începând cu 2004, capacitatea de pescuit a flotei Estoniei a scăzut cu 40%. În raport se arată că actuala capacitate a flotei estone se situează sub nivelul minim al capacității de pescuit necesare pentru capturarea cotei. Nu s-a furnizat nicio evaluare a efectelor măsurilor de refacere adoptate pentru codul din Marea Baltică.

Grecia: Raportul nu a inclus calculul indicatorilor propuși în liniile directoare. Nu a fost posibil să se furnizeze în raport indicatori biologici și socio-economici deoarece nu s-a realizat programul național de colectare a datelor din domeniul pescuitului. Cu toate acestea, pe baza datelor referitoare la capturi și la efortul de pescuit colectate în cadrul altor programe, raportul concluzionează că activitățile de pescuit și situația stocurilor biologice (în ciuda unor mici variații ale biomasei determinate de ciclul biologic) au rămas neschimbate față de anul anterior. Ajutoarele de stat au continuat să finanțeze reducerea capacității în cursul anului 2009, ducând la dezafectarea a 23 de nave cu o capacitate de 523 GT și 1 873 kW.

Spania: Nu s-au aplicat liniile directoare și nu s-a furnizat nicio evaluare a capacității flotei în raport cu posibilitățile de pescuit. Reducerea capacității flotei a continuat ca în anii precedenți. Au fost dezafectate 66 de nave cu un tonaj total de 4 949 GT, cu ajutoare publice. O parte dintre retrageri au avut loc prin decizie administrativă, ca urmare a lipsei activității de pescuit. În flotă au intrat 85 de nave noi cu un tonaj total depășind cu puțin 1 000 GT. Flota spaniolă face obiectul planului de refacere a stocurilor de bacaliar albastru și langustină (nephrops), precum și al mai multor planuri naționale. Cu toate acestea, nu se furnizează informații cu privire la efectele limitărilor efortului de pescuit incluse în aceste planuri asupra capacității flotei.

Franța : Raportul a furnizat o descriere amplă a flotei și a resurselor acesteia, însă liniile directoare nu s-au aplicat. Nu s-a furnizat nicio evaluare a echilibrului dintre dimensiunea flotei și posibilitățile de pescuit. În această privință, în raport se afirmă că măsurile de gestionare aplicate au determinat reducerea capacității flotei și o adaptare treptată a acesteia la posibilitățile de pescuit. Potrivit raportului, în 2009 s-a procedat la implementarea a cinci programe de dezafectare, care s-au soldat cu retragerea din flotă a 110 nave cu un tonaj total de aproximativ 8 200 GT. S-au raportat reduceri importante ale efortului în cadrul panului de refacere a stocurilor de cod și a speciilor de adâncime.

Irlanda : Nu s-au aplicat liniile directoare și nu s-a inclus nicio evaluare a echilibrului dintre capacitatea flotei și posibilitățile de pescuit. Se specifică totuși că multe dintre stocurile vizate se situează în afara limitelor biologice de siguranță. Activitățile de pescuit incluse în planurile de refacere a stocurilor (zonele ICES VIa și VIIa) au un caracter foarte variat. În consecință, administrația irlandeză a avut greutăți în a determina impactul programelor de reducere a efortului de pescuit. În 2009 s-a acordat o creștere de 11 GT, ca „tonaj de siguranță”.

Italia: În raport s-au aplicat liniile directoare. În schimb, indicatorii biologici nu au fost calculați, deoarece pentru stocurile mediteraneene, cu excepția tonului roșu, nu s-au definit TAC. În perioada 2004-2008, captura pe unitate de efort a urmat o tendință descrescătoare în cazul navelor de dimensiuni mici și al navelor cu plase-pungă, iar în cazul traulerelor și al navelor cu paragate tendința a fost constantă. Indicatorii economici au anticipat o tendință din ce în ce mai negativă pentru aproape toate segmentele. Cu toate acestea, în raport se afirmă că valorile negative evidențiate de indicatori în 2008 nu pot fi asociate cu un dezechilibru între flotă și posibilitățile sale de pescuit, ci reprezintă mai curând o consecință a prețurilor foarte ridicate ale carburanților. În 2009, capacitatea flotei italiene s-a redus cu aproximativ 1% atât ca tonaj, cât și ca putere a motorului.

Cipru : Raportul furnizează un calcul și o interpretare a indicatorilor, nu însă și o evaluare a echilibrului dintre capacitate și posibilități de pescuit. Cei doi indicatori biologici nu pot fi calculați deoarece nu există cote părți sau obiective stabilite pentru ratele de exploatare a stocurilor (cu excepția tonului roșu). S-a înregistrat o reducere considerabilă a veniturilor în cazul uneltelor de pescuit polivalente pasive din categoria de lungime 12-24 m, ca urmare a scăderii dramatice a producției de ton alb, cea mai importantă specie comercială a acestei categorii de flotă. Efectele pot fi observate și în ceea ce privește CPUE pentru tonul alb capturat de navele cu paragate plutitoare. În cursul anului 2009, din flotă au fost retrase 12 nave de pescuit cu ajutoare publice și 19 nave fără ajutoare publice.

Letonia : În 2009, flota de pescuit s-a redus cu 47 de nave dintr-un total de 794 de nave. În același timp, capacitatea totală a crescut, ca urmare a unor decizii administrative luate înainte de aderare („coups partis”). Din 2004, un număr total de 160 de nave au fost dezmembrate, cu sprijin financiar. În raportul Letoniei s-au aplicat liniile directoare. Utilizarea capacității este destul de scăzută. Pe baza setului de indicatori biologici, Letonia consideră că activitățile sale de pescuit sunt pe punctul de a atinge un echilibru între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit. Indicatorul economic venituri actuale/venituri de rentabilitate (CR/BER) și indicatorii sociali ilustrează o tendință pozitivă la nivelul eficacității flotei de pescuit. Principala cauză este numărul redus al navelor de pescuit. Există planuri de dezafectare a 70 de nave pe segmentul Marea Baltică și a 110 nave pe segmentul navelor de dimensiuni mici.

Lituania : Liniile directoare au fost aplicate pentru segmentele care exploatează stocurile de cod din estul Mării Baltice. Conform analizei, flota de pescuit din Marea Baltică al cărei obiect îl constituie codul din estul Mării Baltice se află în echilibru cu mărimea actuală a stocului. Capacitatea de pescuit a flotei care capturează stocuri pelagice și somon este, de asemenea, în echilibru cu posibilitățile de pescuit. Prin implementarea strategiei Lituaniei în sectorul pescuitului, se va obține un echilibru între efortul de pescuit și posibilitățile de pescuit Obiectivul stabilit este reducerea cu 50% a flotei de pescuit costiere de mici dimensiuni până în 2013, ceea ce înseamnă până la 12% din capacitatea de pescuit costieră. În 2009 din flotă au fost retrase, cu ajutoare publice, 17 nave de dimensiuni mici și o navă de pescuit în larg. Rezultatele economice înregistrate pe segmentul traulerelor demersale de 24-40 m s-au îmbunătățit considerabil în 2009, ca urmare a scăderii numărului de nave.

Malta : În raport s-au aplicat liniile directoare. Indicatorul tehnic arată o exploatare redusă a flotei, cu o tendință de scădere la navele cu unelte active (traulere) și o exploatare relativ stabilă la navele cu unelte pasive. Potrivit raportului, acest indicator arată că mai puțin de jumătate din flota malteză actuală nu este utilizată. Raportul conchide că resursele exploatate de flota de pescuit malteză se află într-o stare care nu impune reducerea capacității de pescuit. Flotei malteze nu i s-a aplicat niciun program de ajustare a efortului de pescuit. În 2009, 4 nave de pescuit și-au încetat activitatea în cadrul ajustării programului de ajutor pentru efortul de pescuit.

Țările de Jos : În 2009 au scăzut ușor atât capacitatea, cât și efortul de pescuit al flotei. Liniile directoare s-au aplicat în cazul segmentului navelor cu traule laterale și al traulerelor frigorifice pelagice. Mortalitatea prin pescuit a stocurilor de cambulă și limbă de mare a scăzut substanțial, însă trebuie redusă în continuare. Indicatorii economici și sociali s-au deteriorat, ca urmare a scăderii prețului peștelui (cambulă și limbă de mare) și a creșterii prețului carburanților. Țările de Jos au redus în 2009 capacitatea de pescuit cu plase fixe, care a crescut constant în ultimii câțiva ani. În raport se arată că prețurile mari ale carburanților au un efect puternic asupra vitalității economice a flotei de pescuit și că este esențială ameliorarea eficienței carburanților.

Polonia: În raport s-au aplicat liniile directoare, însă numai în cazul indicatorului biologic. Nu a fost inclusă nicio evaluare a capacității flotei în raport cu posibilitățile de pescuit. În 2009, din flota Mării Baltice au fost retrase cu ajutor de stat 46 de nave. Potrivit raportului, ca urmare a reducerilor efortului de pescuit, numărul zilelor de pescuit ale flotei Mării Baltice în 2008 a fost cu 41,57% mai mic decât în 2004. Din 2004 până în 2008, numărul zilelor de pescuit pentru cod a scăzut cu nu mai puțin de 38%. Reducerea numărului de permise speciale pentru cod în 2009 s-a realizat prin excluderea a 2/3 din flota Mării Baltice de la pescuitul de cod. Numai 147 de nave au primit permise speciale pentru pescuit de cod.

Portugalia : În raport s-au aplicat liniile directoare, însă nu s-a inclus nicio evaluare a capacității flotei în raport cu posibilitățile de pescuit. Au fost dezmembrate, cu ajutor public, 24 de nave din diverse segmente ale flotei, dintre care 21 în contextul planurilor de refacere a stocurilor de bacaliar albastru sau langustină. Un număr de 34 de nave construite cu ajutor de stat s-au alăturat în 2009 flotei din Azore. Activitatea agregată a navelor care fac obiectul acestor planuri a crescut în raport cu 2008, cu toate că au fost utilizate numai 85% din zilele alocate. În urma planului de ajustare pentru navele autorizate să utilizeze drage la pescuitul scoicilor în zona sudică, adoptat în 2008, au fost aprobate, în 2009, 2 cereri de dezafectare. Navele care operează în zona NAFO se află sub incidența planului de refacere a stocurilor de halibut negru. Numărul total al zilelor de pescuit a crescut în raport cu 2008, cu toate că a rămas mai mic decât în 2003, cu 31%.

România : Liniile directoare nu au fost aplicate în raport, care apreciază, cu toate acestea, că flota operează sustenabil și că speciile de pește sunt disponibile în cantități suficiente. Flota, în ansamblu, este veche și în proastă stare tehnică. Din cele 443 de nave din registrul flotei, 160 au fost active în 2009. Pentru perioada de programare FEP 2007-2013 există planuri de dezmembrare. În 2009 11 noi nave au intrat în flotă pe baza unor decizii administrative adoptate înainte de aderare și 6 nave au fost retrase fără ajutor de stat. România dorește să mențină u nivel minim al flotei de pescuit („minimum vitalis”), estimat la 12-13 nave de pescuit moderne și performante.

Slovenia : Slovenia a aplicat parțial liniile directoare. Indicatorul tehnic arată o exploatare redusă (< 0,7). Indicatorul biologic nu a putut fi calculat. Din cauza neîncrederii investitorilor, investițiile în sectorul pescuitului din Slovenia sunt foarte reduse. În 2009 4 nave au intrat în segmentul navelor sub 12 m. Flota are probleme structurale, în special din cauză că navele sunt vechi și echipamentul este depășit. Sunt prevăzute dezmembrări pentru perioada de programare FEP 2007-2013 Slovenia a implementat primul plan de gestionare din istoria pescuitului maritim al acestei țări. Începând cu 2008 a fost implementată o măsură de reducere a numărului de traule.

Finlanda : În raport nu s-au aplicat liniile directoare, cu toate că raportul precizează că, în linii mari, flota finlandeză poate fi considerată într-un echilibru acceptabil cu resursele de pescuit. Niciuna dintre cote nu a fost total epuizată în 2009. În 2009 s-a implementat un nou program de reducere a capacității. Acesta a vizat numai navele cu unelte pasive, deoarece pescuitul de somon pe mare cunoaște un grad scăzut de profitabilitate ca urmare a interdicției de utilizare a setcilor în derivă începând cu 2008. Ca urmare a programului de dezmembrare din 2009, din flotă a fost retrasă, cu ajutor de stat, o capacitate totală de 245 GT și 1698 kW. În ciuda reducerii de capacitate în raport cu 2003, efortul total de pescuit al flotei finlandeze a fost în creștere începând din 2005 și nu s-a stabilizat decât în 2008 și 2009.

Suedia : În raport s-au aplicat liniile directoare. Atât indicatorii biologici, cât și cei tehnici evidențiază un excedent de capacitate pe mai multe segmente. În cadrul FEP 2007-2013, programul operațional al Suediei a dat prioritate ajutorului pentru dezmembrare și s-au desfășurat campanii de dezmembrare în Marea Baltică și în Marea Nordului. Începând cu 2007 s-au introdus cote anuale pe segmentul pelagic, ceea ce a determinat schimbări structurale și anumite reduceri ale capacității. În cursul anului, în sectorul pescuitului pelagic au fost introduse și drepturi de pescuit transferabile. Indicatorii evidențiază un excedent de capacitate la nivelul flotei. Valoarea adăugată brută (VAB) arată că pescuitul contribuie la economia Suediei prin toate segmentele.

Regatul Unit : Nu s-au aplicat liniile directoare, deși s-au furnizat alte câteva date tehnice, biologice și socioeconomice. Toate segmentele flotei, cu excepția celor care folosesc vârșe și capcane, și-au redus capacitatea în perioada 2000-2009. Raportul concluzionează că, în ansamblu, capacitatea flotei Regatului Unit depășește nivelul posibilităților. În 2009, flota inactivă totaliza 23 000 GT (11% din totalul flotei înregistrate) și 140 000 kW (17% din totalul flotei înregistrate). Dificultățile întâmpinate de flota costieră (sub 10 metri) au fost cauzate de un dezechilibru între capacitatea acestei flote și cotele disponibile. Un număr total de 65 de nave sub 10 metri au fost retrase din flotă în 2009 și s-a introdus un sistem de limitare a autorizațiilor de pescuit.

TENDINțE ALE CAPACITățII DE PESCUIT ÎN 2009

Conform registrului flotei de pescuit a UE, la 31 decembrie 2009 flota de pescuit a UE era formată din 84 301 nave având o capacitate de pescuit totală de 1 797 183 GT și 6 606 556 kW. În 2009, numărul navelor a scăzut cu 1,53%, în timp ce tonajul și puterea s-au redus cu 2,84%, respectiv 2,24%. Aceste cifre includ și navele înregistrate în regiunile ultraperiferice.

În perioada de șapte ani cuprinsă între anii 2003-2009, din flota UE (inclusiv din regiunile ultraperiferice) s-au retras cu ajutor de stat circa 305 212 GT și 969 597 kW, din care 39 273 GT și 117 236 kW au fost retrase în 2009.

Rezultate pentru flota continentală, cu excepția navelor înregistrate în regiunile ultraperiferice

Flota care face obiectul regimului de intrare/ieșire, cu excepția navelor înregistrate în regiunile ultraperiferice și a celor utilizate exclusiv pentru acvacultură, și-a redus capacitatea în cursul anului 2009 cu aproximativ 2.80% la nivel de tonaj și cu 2.55% la nivel de putere. În ciuda extinderilor din 2004 și 2007, flota de pescuit a UE este acum mai mică decât la 1 ianuarie 2003.

În perioada de șapte ani cuprinsă între anii 2003-2009, capacitatea flotei UE-15 s-a redus cu circa 16% atât ca tonaj, cât și ca putere. Flota UE-10 s-a redus cu 31% la nivel de tonaj și cu 27% la nivel de putere. România și Bulgaria au retras circa 7% din capacitate în kW.

Rezultate pentru flotele înregistrate în regiunile ultraperiferice

Tendințele în ceea ce privește capacitatea flotelor înregistrate în regiunile ultraperiferice sunt prezentate în rezumat în tabelul 4 din anexa tehnică. Capacitatea flotei înregistrate în Insulele Canare s-a redus atât ca tonaj, cât și ca putere. În departamentele franceze de peste mări, tonajul flotei s-a redus, însă puterea a crescut în principal ca o consecință a regularizării puterii motorului, în urma creșterii nivelurilor de referință. În Insulele Azore și Madeira, ca urmare a implementării unui plan de dezvoltare a flotei, puterea acesteia a crescut , însă tonajul a continuat să scadă. În toate cazurile analizate, nivelurile de referință pentru diverse segmente ale flotei au fost respectate.

RESPECTAREA NORMELOR DE GESTIONARE A CAPACITățII DE PESCUIT.

Toate statele membre au respectat aceste norme, inclusiv limitările stabilite pentru flotele înregistrate în regiunile ultraperiferice. În medie, capacitatea de pescuit a flotei UE este cu aproximativ 9% sub plafoanele fixate pentru capacitatea de pescuit conform normelor de gestionare. Tabelele 1 și 2 din anexa tehnică la prezentul raport prezintă o sinteză a respectării de către statele membre a regimurilor de intrare/ieșire și a nivelurilor de referință la 31 decembrie 2009.

CALITATEA RAPOARTELOR STATELOR MEMBRE

În rapoartele naționale, 14 state membre au utilizat într-o oarecare măsură liniile directoare pentru a evalua echilibrul dintre capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit. Dificultățile tehnice legate de aplicabilitatea acestora, de lipsa datelor și de absența coordonării, în special cu organismele științifice din statele membre, continuă să împiedice aplicarea lor. Atunci când se utilizează liniile directoare, statele membre nu desprind întotdeauna concluzii concrete ale rezultatelor aplicării acestora. În schimb, în mai multe cazuri, valorile indicatorilor de echilibru obținute indică un exces al capacității de pescuit.

Majoritatea rapoartelor nu stabilesc o conexiune între programele de reducere a efortului și ajustările capacității flotelor. Ar trebui notat faptul că, pentru anumite sectoare ale pescuitului sau zone de pescuit cum ar fi Marea Mediterană, nu există programe de ajustare a efortului. Atunci când se realizează ajustări ale efortului, deseori nu există informații clare legate de tendințele efortului realizat în anumite sectoare de pescuit sau de către flotă în ansamblu. În general, se pare că impactul măsurilor de ajustare a efortului de pescuit asupra capacității flotei este limitat, dar pentru anumite flote consecințele acestora sunt evidențiate de nivelul scăzut de activitate.

Evaluarea CSTEP a fost sintetizată după cum urmează:

- În ansamblu, există diferențe în ceea ce privește exhaustivitatea și calitatea rapoartelor statelor membre pentru 2009, însă, la nivel de exhaustivitate se remarcă o îmbunătățire generală față de 2008. Și de data aceasta, un punct forte comun al rapoartelor statelor membre a fost descrierea flotelor, a schimbărilor de peste an înregistrate la nivelul acestora și a conexiunilor cu activitățile de pescuit. Principalele puncte de remarcat sunt următoarele:

- S-a înregistrat o ameliorare generală clară în ceea ce privește furnizarea elementelor solicitate ale rapoartelor statelor membre,comparativ cu rapoartele din 2008.

- Anumite state membre, care nu au furnizat elementele solicitate în rapoartele din 2008, le-au inclus în rapoartele din 2009.

- Suedia, Spania și Regatul Unit nu au furnizat o descriere a flotelor în raport cu pescuitul.

- Toate statele membre au precizat dacă s-au conformat sau nu regimurilor de intrare/ieșire.

- Cinci state membre (Belgia, Cipru, Estonia, Grecia și Spania) nu au furnizat o sinteză a punctelor slabe și a punctelor forte ale sistemelor de gestionare a flotelor.

- Rapoartele a unsprezece state membre nu au furnizat planuri de ameliorare a sistemelor de gestionare a flotelor.

- Șapte state membre nu au furnizat informații cu privire la gradul de respectare a instrumentelor de politică a flotelor. Această cifră constituie un progres față de rapoartele din 2008.

- Opt state membre nu și-au exprimat opinia referitor la echilibrul dintre flote și posibilitățile de pescuit din 2009 (comparativ cu 14 în cazul rapoartelor din 2008).

- Grecia a înregistrat cele mai mari progrese în privința punctajului obținut.

CSTEP a elaborat, de asemenea, un tablou de bord privind calitatea și conținutul rapoartelor statelor membre, reprodus mai jos.

Punctajele obținute de statele membre pentru includerea în rapoartele anuale a elementelor solicitate [2]

Q |Elementul solicitat din raport |Punctaj maxim |BE |BG |CY |DK |EE |FI |DE |EL |EI |IT |LV |LT |MT |NL |PL |PT |RO |SI |ES |SE |UK | |1A |i) Descrierea flotelor |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | |ii) Legătura cu pescuitul |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |0 |0 |0 | | |iii) Dezvoltarea flotelor |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |0 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |0 |3 |3 | |1B |i) Indicarea programelor de reducere a efortului |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |0 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | |ii) Impactul programelor de reducere a efortului asupra capacității de pescuit |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |0 |3 |3 | |1C |Indicarea respectării regimurilor de intrare/ieșire și a nivelurilor de referință |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 |2 | |1D |i) Sinteza punctelor slabe și a punctelor forte ale sistemului de gestionare a flotei |1 |0 |1 |0 |1 |0 |1 |1 |0 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |0 |1 |1 | | |ii) Planul de ameliorare a sistemului de gestionare a flotei |2 |0 |2 |2 |2 |0 |0 |0 |2 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |2 |2 |0 |2 |0 |2 |2 | | |iii) Informații cu privire la nivelul general de respectare a instrumentelor de politică a flotelor |1 |0 |1 |0 |0 |0 |1 |0 |1 |0 |1 |1 |0 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 | |1E |Informații cu privire la schimbările procedurilor administrative importante pentru gestionarea flotelor |1 |0 |1 |1 |1 |0 |1 |1 |1 |0 |1 |1 |0 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |1 | |2 |Raport de 10 pagini sau mai puțin? |1 |1 |1 |0 |1 |1 |1 |1 |1 |1 |0 |1 |1 |0 |1 |1 |0 |1 |0 |0 |1 |0 | |O |În general: raportul analizează echilibrul dintre capacitate și posibilități? |3 |3 |3 |0 |3 |3 |0 |3 |3 |0 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |0 |0 |0 |0 |0 |3 | | Punctaje totale |24 |19 |24 |18 |23 |19 |19 |19 |23 |14 |23 |22 |20 |21 |22 |24 |20 |19 |20 |8 |18 |20 | |

Punctajele obținute de statele membre pentru calitatea elementelor solicitate din rapoartele anuale

Q |Elementul solicitat din raport |Punctaj maxim |BE |BG |CY |DK |EE |FI |DE |EL |EI |IT |LV |LT |MT |NL |PL |PT |RO |SI |ES |SE |UK | |1A |i) Descrierea flotelor |3 |3 |3 |3 |3 |2,5 |3 |3 |3 |3 |1,5 |3 |2 |2 |3 |1,5 |2 |3 |3 |3 |3 |3 | | |ii) Legătura cu pescuitul |3 |1 |2 |3 |2 |2,5 |3 |3 |2,5 |2 |3 |3 |2 |2,5 |2 |1,5 |2,5 |3 |0,5 |0 |0 |0 | | |iii) Dezvoltarea flotelor |3 |2 |2,5 |0,5 |3 |2,5 |3 |3 |1 |0 |1 |3 |1,5 |2 |2 |1,5 |2 |3 |2 |0 |3 |3 | |1B |i) Indicarea programelor de reducere a efortului |3 |2,5 |0,5 |3 |3 |3 |3 |0 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |3 |2,5 |3 |3 |3 |3 | | |ii) Impactul programelor de reducere a efortului asupra capacității de pescuit |3 |2 |2 |3 |3 |3 |2,5 |1 |3 |1,5 |3 |1,5 |3 |3 |2 |3 |3 |3 |0,5 |0 |1,5 |3 | |1C |Indicarea respectării regimurilor de intrare/ieșire și a nivelurilor de referință |3 |1,5 |3 |3 |3 |3 |2,5 |3 |3 |3 |3 |2,5 |1,5 |3 |0 |2,5 |3 |3 |3 |2 |0 |3 | |1D |i) Sinteza punctelor slabe și a punctelor forte ale sistemului de gestionare a flotei |3 |0 |1,5 |0 |3 |0 |1,5 |2 |0 |0 |1,5 |3 |2,5 |1,5 |3 |3 |1,5 |3 |3 |0 |1,5 |0 | | |ii) Planul de ameliorare a sistemului de gestionare a flotei |3 |0 |1,5 |2 |2 |0 |0 |0 |1,5 |0 |2,5 |0 |0 |0 |0 |3 |2,5 |0 |3 |0 |1,5 |3 | | |iii) Informații cu privire la nivelul general de respectare a instrumentelor de politică a flotelor |3 |0 |0,5 |0 |0 |0 |1,5 |0 |0,5 |0 |0,5 |0 |0 |2 |1 |3 |2,5 |1 |2 |1,5 |1,5 |0 | |1E |Informații cu privire la schimbările procedurilor administrative importante pentru gestionarea flotelor |3 |0 |1,5 |3 |3 |0 |2,5 |3 |2,5 |0 |1 |3 |0 |1,5 |3 |3 |1,5 |2 |2 |0 |1,5 |3 | |2 |Raport de 10 pagini sau mai puțin? |n/a | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |O |În general: raportul analizează echilibrul dintre capacitate și posibilități? |3 |2 |2 |0 |3 |2 |0 |2 |1,5 |0 |1,5 |1,5 |2 |0 |1,5 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |3 | | Punctaje totale: |33 |14,0 |20,0 |20,5 |28,0 |18,5 |22,5 |20,0 |21,5 |12,5 |21,5 |23,5 |17,5 |20,5 |20,5 |25,0 |23,5 |23,5 |22,0 |9,5 |16,5 |24,0 | |

CONCLUZIILE COMISIEI

În 2009, reducerea globală a capacității flotelor a fost în continuare cuprinsă, în medie, între 2% și 3%, ca în anii anteriori. Tendința generală a capacității de pescuit începând cu 1992, ilustrată la punctele 3-5 din anexa tehnică, nu reflectă schimbări semnificative.

Comisia este preocupată în legătură cu posibilitatea ca puterea totală a flotei, conform registrelor flotei din statele membre și din UE, să nu reflecte puterea reală utilizată pe mare; această chestiune va fi abordată prin aplicarea noului regulament privind controlul și a normelor de punere în aplicare aferente.

Majoritatea statelor membre nu au furnizat datele economice pentru 2009, rapoartele acestora incluzând date din 2008. Raportul economic anual[3] indică o deteriorare a rezultatelor economice în 2008. Concluzia firească este că rezultatele economice ale flotei pentru anul 2009 au fost influențate de prețul mare al carburanților din 2008 și de criza economică care a urmat. De asemenea, din rapoartele statelor membre rezultă că activitatea de pescuit, altfel spus cifra medie a zilelor de pescuit pentru fiecare navă, este destul de scăzută și, deseori, după cum o arată seriile temporale atunci când sunt disponibile, sugerează chiar o tendință descrescătoare.

Volumul capacității dezafectate cu ajutor de stat în 2009 a crescut cu aproximativ 10% față de 2008. Reducerea capacității cu fonduri publice a reprezentat 73% în GT și 79% în kW din reducerea netă a capacității în cursul anului 2009. Acesta ar putea indica faptul că problemele economice și posibilitățile de pescuit reduse ca urmare a exploatării excesive a resurselor determină reducerea flotei. Pentru multe state membre, dimensiunea flotei se situează cu mult sub plafoanele de capacitate care rezultă din regimul de intrare/ieșire, după cum s-a arătat mai sus. În plus, programele de dezafectare, care constituie întotdeauna o opțiune voluntară pentru armatori, au la bază mai curând rezultatele economice slabe decât starea stocurilor. În lumina acestor constatări se impune un proces de reflecție asupra limitărilor capacității de pescuit și se repun în discuție necesitatea și eficacitatea reducerilor de capacitate finanțate cu fonduri publice.

Implementarea drepturilor individuale transferabile în anumite sectoare ale pescuitului a permis realizarea unor reduceri de capacitate fără ajutor public. Extinderea sistemelor de drepturi individuale transferabile și la nivelul altor sectoare ale pescuitului, mai ales cele care se confruntă cu un excedent al capacității de pescuit, ar putea facilita ajustarea acesteia.

În ciuda faptului că anumite flote par să se afle într-un echilibru rezonabil cu posibilitățile de pescuit, evaluarea generală indică un excedent al capacității de pescuit. Aceasta este consecința mai multor elemente combinate: pescuitul excesiv (mortalitatea excesivă la nivelul anumitor stocuri, fapt ce impune reduceri ale efortului de pescuit), utilizarea redusă a capacității (o cifră medie foarte scăzută a zilelor de pescuit pentru fiecare navă) și un grad redus de profitabilitate. Rata actuală a reducerilor de capacitate, care sunt, cel puțin parțial, compensate de progresele tehnologice, va îngreuna eliminarea excesului de capacitate pe termen scurt în cazul în care nu se schimbă actuala politică.

Nu ar trebui ratată ocazia de a implementa schimbările de politică necesare pentru eliminarea excesului de capacitate a flotelor cu prilejul reformei viitoare a politicii comune în domeniul pescuitului.

[1] În conformitate cu articolul 14 din Regulamentul 2371/2002 și cu articolul 12 din Regulamentul 1438/2003.

[2] Raportul Franței nu a fost trimis la timp pentru a putea fi examinat de grupul de lucru al CSTEP.

[3] Raportul economic anual 2010 privind flota de pescuit europeană, ISBN 978-92-79-17117-8.