[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 20.11.2007

COM(2007) 712 final

2007/0246 (ACC)

Propunere de

DECIZIE A CONSILIULUI

privind încheierea Acordului între Comunitatea Europeană şi Australia privind comerţul cu vin

(prezentată de Comisie)

EXPUNERE DE MOTIVE

Noul Acord între CE şi Australia privind comerţul cu vin, odată aprobat, va înlocui acordul din 1994.

După intrarea în vigoare a acordului din 1994, s-au purtat în continuare discuţii bilaterale, pe baza unei cerinţe integrate în acord, legate de abandonarea progresivă de către Australia a anumitor denumiri de vinuri din CE. Pe baza concluziilor Consiliului din octombrie 2000 cu privire la acordurile bilaterale privind vinul, aceste discuţii au fost înlocuite de negocieri pentru un nou acord.

Aceste negocieri au fost încheiate şi un nou proiect de acord între CE şi Australia privind vinul a fost parafat de către ambele părţi pe 5 iunie 2007.

Încheierea negocierilor se concretizează într-un rezultat echilibrat cu îmbunătăţiri evidente, în beneficiul ambelor părţi, faţă de acordul din 1994 .

Noul proiect prevede o protecţie „ex officio” pentru indicaţiile geografice ale fiecărei părţi şi abandonarea treptată de către Australia a utilizării unui număr important de denumiri de vinuri ale UE, precum Champagne şi Porto, în anul următor intrării în vigoare a noului acord.

Acordul va proteja regimul CE de etichetare a vinului, între altele, prin stabilirea unei liste de indicaţii facultative autorizate pentru vinurile australiene, prin reglementarea indicării soiurilor de viţă de vie pe etichetele vinurilor şi prin eliminarea utilizării denumirilor de „Hermitage” şi „Lambrusco” pentru vinurile originare din Australia în termen de un an de la intrarea în vigoare a noului acord.

Acordul asigură protejarea denumirilor tradiţionale CE în Australia. Deoarece utilizarea de către Australia a câtorva dintre aceste denumiri va fi abandonată progresiv pe parcursul unei perioade de un an după intrarea în vigoare a acordului, un număr limitat de alte denumiri va fi autorizat spre folosire de către Australia în condiţii clare în ceea ce priveşte metodele de producţie.

Acordul prevede o îmbunătăţire a regimului de practici oenologice, incluzând termene precise, proceduri de prezentare a opoziţiilor şi de arbitraj, precum şi criterii mai clare pentru evaluarea noilor practici, inclusiv a cerinţelor sanitare şi fitosanitare.

Australia va beneficia de proceduri de certificare simplificate, conform celor prevăzute în legislaţia comunitară.

În urma unui proces de verificare a mărcilor înregistrate, asociate cu indicaţii geografice, depuse într-una dintre părţile la acord şi protejate de către cealaltă parte după 1994, un număr limitat de mărci comerciale va mai putea fi folosit în continuare în fiecare parte la acord, cu condiţia de a nu induce în eroare consumatorii cu privire la originea vinului în cauză. Acest proces de verificare a mărcilor înregistrate şi a indicaţiilor geografice a fost aprobat printr-un schimb de scrisori, anexate la noul acord.

Cu toate acestea, fiecare parte va trebui să efectueze o nouă verificare a mărcilor înregistrate, deoarece, în perioada dintre verificarea anterioară şi parafare, fiecare parte a introdus noi indicaţii geografice, Anexele conţinând indicaţiile geografice care trebuie protejate în baza noului acord vor trebui, în consecinţă, actualizate cu aceste noi indicaţii geografice în funcţie de rezultatul verificărilor menţionate anterior. Noile indicaţii geografice introduse de Comunitatea Europeană conţin, între altele, indicaţiile care figurează pe listele României şi Bulgariei care, sub rezerva rezultatelor procesului de verificare sus-menţionat, vor fi adăugate la anexa II la acord înainte de semnarea acestuia. Părţile au identificat anumite aspecte pentru care sunt necesare negocieri suplimentare. Aceste aspecte sunt subliniate în două scrisori adiţionale consolidate ale negociatorilor, care nu fac parte din acord.

2007/0246 (ACC)

Propunere de

DECIZIE A CONSILIULUI

privind încheierea Acordului între Comunitatea Europeană şi Australia privind comerţul cu vin

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolul 133 coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză şi cu articolul 300 alineatul (4),

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

1. Acordul între Comunitatea Europeană şi Australia privind comerţul cu vin[1], aprobat prin Decizia Consiliului 94/184/CE[2], a impus negocieri suplimentare asupra perioadelor de tranziţie pentru denumirile menţionate la articolele 8 şi 11 din respectivul acord.

2. La 23 octombrie 2000, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze un nou acord privind comerţul cu vin între Comunitate şi Australia.

3. Aceste negocieri au fost încheiate şi un nou Acord între Comunitatea Europeană şi Australia privind comerţul cu vin (denumit în continuare „acordul”) a fost parafat de ambele părţi la 5 iunie 2007.

4. Acest acord ar trebui, prin urmare, aprobat.

5. Pentru a facilita punerea în aplicare şi posibila modificare a anexelor la acord, Comisia ar trebui să fie autorizată să adopte măsurile necesare în conformitate cu procedura prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din data de 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieţei vitivinicole[3].

6. De la data intrării în vigoare a prezentului acord, încetează acordul între Comunitatea Europeană şi Australia privind comerţul cu vin, încheiat la Bruxelles şi Canberra (26-31 ianuarie 1994), precum şi protocoalele sale şi schimburile de scrisori asociate,

DECIDE:

Articolul 1

Se aprobă, în numele Comunităţii, acordul dintre Comunitatea Europeană şi Australia privind comerţul cu vin, inclusiv anexele, protocolul, declaraţiile şi schimbul consolidat de scrisori (denumit în continuare „acordul”).

Textul acordului, aprobat prin prezenta decizie, este anexat la aceasta.

Articolul 2

Preşedintele Consiliului este autorizat prin prezenta să desemneze persoana(ele) abilitată(e) să semneze acordul prin care Comunitatea îşi asumă obligaţii.

Articolul 3

În sensul articolului 29 alineatul (3) din acord, Comisia este autorizată să adopte, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 75 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999, măsurile necesare pentru punerea în aplicare a acordului şi pentru modificarea anexelor şi a protocolului la acesta, în conformitate cu articolele 29 şi 30 din acord.

Articolul 4

Prezenta Decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Consiliu

Preşedintele

ACORD

între Comunitatea Europeană şi Australia privind comerţul cu vin

COMUNITATEA EUROPEANĂ, denumită în continuare „Comunitatea”,

pe de o parte, şi

AUSTRALIA,

pe de altă parte,

denumite în continuare „părţile contractante”,

DORIND să îmbunătăţească condiţiile pentru dezvoltarea favorabilă şi armonioasă a comerţului şi promovarea cooperării comerciale în sectorul vinului pe baza egalităţii, a interesului comun şi a reciprocităţii,

CONFIRMÂND că părţile contractante doresc să îşi consolideze legăturile în sectorul vinului pentru a facilita comerţul între părţile contractante,

AU CONVENIT DUPĂ CUM URMEAZĂ:

Articolul 1 Obiective

Părţile contractante se angajează să faciliteze şi să promoveze, pe bază de nediscriminare şi reciprocitate, comerţul cu vin originar din Comunitate şi din Australia în condiţiile prevăzute de prezentul acord.

Articolul 2 Scopul şi domeniul de aplicare

Prezentul acord se aplică vinurilor care intră sub incidenţa poziţiei 22.04 din Sistemul armonizat instituit de Convenţia internaţională privind Sistemul armonizat de denumire şi codificare a mărfurilor, adoptată la Bruxelles, la 14 iunie 1983[4].

Articolul 3 Definiţii

În sensul prezentului acord, cu excepţia cazului în care există dispoziţii contrare, se înţelege prin:

(a) „vin originar din”, urmat de numele uneia dintre părţile contractante: un vin produs pe teritoriul părţii contractante respective doar din struguri recoltaţi integral pe teritoriul acelei părţi contractante;

(b) „indicaţie geografică”: o indicaţie în sensul definiţiei de la articolul 22 alineatul (1) din acordul TRIPS;

(c) „denumire tradiţională”: o denumire utilizată în mod tradiţional, care se referă în special la metoda de producţie sau la calitatea, culoarea sau la tipul unui vin şi care este recunoscută de legislaţia şi dispoziţiile administrative ale Comunităţii în scopul desemnării şi prezentării unui vin originar de pe teritoriul Comunităţii;

(d) „desemnare”: termenii utilizaţi la etichetare, în documentele însoţitoare pe timpul transportului vinului, în documentele comerciale, în special pe facturile şi notele de livrare, precum şi în publicitate;

(e) „etichetare”: ansamblul desemnărilor şi al celorlalte menţiuni, semne, ilustraţii, indicaţii geografice sau mărci comerciale care identifică un vin şi care apar pe un acelaşi recipient, inclusiv pe dispozitivul de închidere sau pe eticheta ataşată recipientului şi pe învelişul existent pe gâtul sticlelor;

(f) „prezentarea”: termenii utilizaţi pe recipiente şi pe sistemele de închidere a acestora, pe etichete şi pe ambalaj;

(g) „ambalaj”: învelişurile de protecţie, precum hârtia, împletiturile de paie de orice fel, cartoanele şi casetele, utilizate pentru transportul unuia sau mai multor recipiente sau în vederea vânzării către consumatorul final;

(h) „acordul TRIPS”: Acordul privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală, ataşat ca anexa 1C la acordul OMC;

(i) „acordul OMC”: Acordul de la Marrakesh de instituire a Organizaţiei Mondiale a Comerţului, încheiat la 15 aprilie 1994;

(j) sub rezerva articolelor 29 alineatul (3) litera (e) şi 30 alineatul (3) litera (c), referirea la o lege, dispoziţie legală sau administrativă reprezintă trimiterea la respectiva lege, dispoziţie legală sau administrativă astfel cum era în vigoare la data semnării acordului. Dacă, la data semnării, una dintre părţile contractante notifică celeilalte părţi contractante faptul că trebuie să adopte legi, dispoziţii legale sau administrative pentru a pune în aplicare obligaţiile care îi revin din acord, atunci trimiterea la astfel de legi, dispoziţii legale sau administrative reprezintă trimiterea la legile, dispoziţiile legale şi administrative respective în vigoare la data la care partea contractantă notifică celeilalte părţi contractante îndeplinirea cerinţelor sale legate de intrarea în vigoare a prezentului acord.

Articolul 4 Dispoziţii generale

1. Cu excepţia cazului în care se specifică altfel în prezentul acord, importul şi comercializarea vinului se desfăşoară în conformitate cu legile şi dispoziţiile administrative aplicabile pe teritoriul părţii contractante importatoare.

2. Părţile contractante iau măsurile necesare pentru a se asigura îndeplinirea obligaţiilor prevăzute de prezentul acord. Ele se asigură de îndeplinirea obiectivelor stabilite de prezentul acord.

T itlul I PRACTICILE Ş I TRATAMENTELE OENOLOGICE Ş I CERINţELE PRIVIND COMPOZIţIA VINULUI

Articolul 5 Practicile şi tratamentele oenologice existente şi cerinţele actuale privind compoziţia vinului

1. Comunitatea autorizează , pentru consumul uman direct, importul şi comercializarea pe teritoriul său ale tuturor tipurilor de vin originare din Australia şi produse în conformitate cu:

(a) unul sau mai multe tratamente şi practici oenologice enumerate în anexa I partea A alineatul (1); şi

(b) cerinţele privind compoziţia stabilite la punctul I.1 din protocolul la acord.

2. Australia autorizează importul şi comercializarea pe teritoriul ei pentru consumul uman direct ale tuturor vinurilor originare din Comunitate şi produse în conformitate cu unul sau mai multe tratamente şi practici oenologice enumerate în anexa I partea B alineatul (1).

3. Părţile contractante recunosc faptul că practicile şi tratamentele oenologice enumerate în anexa I şi cerinţele privind compoziţia prevăzute de protocol îndeplinesc obiectivele şi cerinţele stabilite la articolul 7.

Articolul 6 Introducerea de noi practici şi tratamente oenologice, de noi cerinţe privind compoziţia vinului sau modificări ale acestora

1. Dacă una din părţile contractante propune, pentru uz comercial pe teritoriul său, autorizarea introducerii sau modificării unui tratament oenologic, a unei practici oenologice sau a unei cerinţe privind compoziţia vinului, şi dacă respectiva noutate sau modificare nu este autorizată de către cealaltă parte contractantă în virtutea articolului 5 şi se impune astfel modificarea anexei I în temeiul articolului 11, partea care propune autorizarea respectivă notifică acest lucru în scris celeilalte părţi contractante cât mai curând posibil şi îi pune la dispoziţie o posibilitate rezonabilă de a formula observaţii înainte de autorizarea finală a introducerii sau a modificării tratamentului, practicii oenologice sau a cerinţei privind compoziţia vinului.

2. De asemenea, pentru a facilita examinarea propunerii de către cealaltă parte contractantă, sub raportul obiectivelor şi cerinţelor stabilite la articolul 7, partea contractantă care propune autorizarea furnizează, la cerere, un dosar tehnic pentru justificarea introducerii sau modificării unui tratament oenologic, a unei practici oenologice sau a unei cerinţe privind compoziţia.

3. La examinarea propunerii, menţionate la alineatul (1), de introducere sau modificare a unui tratament oenologic, a unei practici oenologice sau a unei cerinţe privind compoziţia, cealaltă parte contractantă are în vedere obiectivele şi cerinţele stabilite la articolul 7.

4. O parte contractantă notifică celeilalte părţi contractante autorizarea introducerii sau modificării unui tratament oenologic, a unei practici oenologice sau a unei cerinţe privind compoziţia în termen de 30 de zile de la intrarea în vigoare a autorizării respective.

5. Notificarea prevăzută la alineatul (4) cuprinde o descriere a noului tratament oenologic, a noii practici oenologice sau a cerinţei privind compoziţia sau, respectiv, a modificării propuse la un tratament, o practică sau la o cerinţă existentă de compoziţie a vinului.

6. Dacă nu s-a furnizat un dosar tehnic conform alineatului (2), partea contractantă care face notificarea furnizează, în cazul în care se solicită de către cealaltă parte contractantă, dosarul tehnic, conform dispoziţiilor de la alineatul respectiv.

7. Prezentul articol nu se aplică în cazul în care una dintre părţile contractante adaptează un tratament oenologic sau o practică oenologică menţionată în anexa I partea C doar din cauza condiţiilor specifice de climă ale unui an comercial, cu condiţia ca adaptarea să fie minoră şi să nu modifice în mod substanţial tratamentul oenologic, practica oenologică sau cerinţa privind compoziţia în cauză („adaptare tehnică”). Partea contractantă care propune realizarea adaptării tehnice notifică acest lucru celeilalte părţi contractante de îndată ce este posibil, dar, în orice caz, înainte de comercializarea pe teritoriul respectivei părţi contractante.

Articolul 7 Obiective şi cerinţe

1. Tratamentele, practicile oenologice sau cerin ţele privind compoziţia, noi sau modificate, utilizate pentru producţia vinului îndeplinesc următoarele obiective:

(a) protecţia sănătăţii umane;

(b) protecţia consumatorului împotriva practicilor frauduloase;

(c) conformitatea cu standardele de bune practici oenologice descrise la alineatul (2).

2. O bună practică oenologică este aceea care răspunde următoarelor cerinţe:

I. nu este interzisă de legile şi dispoziţiile administrative ale ţării de origine;

II. protejează autenticitatea produsului garantând că toate caracteristicile tipice ale vinului provin din strugurii din care este produs;

III. ia în considerare regiunea de cultivare şi, în special, condiţiile de climă, geologice şi alte condiţii de producţie;

IV. se bazează pe o necesitate rezonabilă, tehnologică sau practică, de a îmbunătăţi, între altele, calităţile de păstrare, stabilitatea sau nivelul de acceptare a vinului de către consumator ;

V. garantează că tratamentele sau adaosurile sunt limitate la minimul necesar pentru a atinge efectul dorit.

Articolul 8 Autorizarea provizorie

Fără a se aduce atingere măsurilor prevăzute la articolul 35, vinurile produse conform unui tratament oenologic, unei practici oenologice sau unei cerinţe privind compoziţia, noi sau modificate, notificate de una dintre părţile contractante în temeiul articolului 6 alineatul (4), sunt autorizate provizoriu la import şi comercializare pe teritoriul celeilalte părţi contractante.

Articolul 9 Procedura de prezentare a opoziţiilor

1. Partea contractantă care primeşte o notificare în temeiul articolului 6 alineatul (4) poate contesta în scris, în termen de 6 luni de la primirea notificării, tratamentul oenologic, practica oenologică sau cerinţa privind compoziţia propuse spre autorizare de către cealaltă parte contractantă în temeiul faptului că acestea nu îndeplinesc obiectivul stabilit la articolul 7 alineatul (1) litera (b) şi/sau litera (c). În cazul în care se înaintează o opoziţie, oricare dintre părţile contractante poate solicita consultări, în conformitate cu articolul 37. În cazul în care problema nu este rezolvată în termen de 12 luni de la primirea notificării în baza articolului 6 alineatul (4), oricare dintre părţile contractante poate invoca arbitrajul în temeiul articolului 10.

2. În termen de două luni de la primirea notificării prevăzute la alineatul (1), partea contractantă poate cere informaţii sau un aviz de la Organizaţia Internaţională a Viei şi Vinului (OIV) sau de la un alt organism internaţional competent. În cazul în care se solicită astfel de informaţii sau aviz, şi fără a se aduce atingere celorlalte termene prevăzute la alineatul (1), părţile contractante pot stabili de comun acord să prelungească perioada de 6 luni pentru prezentarea unei opoziţii de către partea contractantă în cauză.

3. Arbitrii menţionaţi la articolul 10 decid dacă tratamentul oenologic, practica oenologică sau cerinţa privind compoziţia, noi sau modificate, în legătura cu care s-a făcut notificarea îndeplinesc obiectivul stabilit la articolul 7 alineatul (1) litera (b) şi/sau (c).

4. În legătură cu cererea unei părţi contractante de autorizare a unui tratament oenologic, a unei practici oenologice sau a unei cerinţe privind compoziţia vinului care au fost autorizate deja de către cealaltă parte contractantă pentru uzul comercial al unei ţări terţe, termenele prevăzute la alineatul (1) se reduc la jumătate.

Articolul 10 Arbitrajul în materie de practici oenologice

1. Oricare dintre părţile contractante poate recurge la procedura de arbitraj în conformitate cu articolul 9 prin notificarea în scris a celeilalte părţi contractante cu privire la acest demers.

2. În termen de 30 de zile de la primirea notificării de la alineatul (1), fiecare parte contractantă desemnează un arbitru aplicând criteriile de la alineatul (6) şi notifică celeilalte părţi contractante desemnarea respectivă.

3. În termen de 30 de zile de la data desemnării celui de-al doilea arbitru, cei doi arbitri desemnaţi conform alineatului (2) desemnează de comun acord un al treilea arbitru. Dacă primii doi arbitri nu pot decide asupra celui de-al treilea arbitru, părţile contractante decid de comun acord, în termen de 30 de zile, asupra desemnării celui de-al treilea arbitru.

4. Dacă părţile contractante nu pot conveni asupra desemnării celui de-al treilea arbitru în termenul de 30 de zile menţionat la alineatul (3), numirea respectivă se face, într-un termen suplimentar de 60 de zile, la cererea oricăreia dintre părţile contractante, de către preşedintele sau un membru al Curţii Internaţionale de Justiţie (luaţi în considerare în ordinea vechimii în funcţie), potrivit criteriilor prevăzute la alineatul (5) şi în conformitate cu practica Curţii.

5. Cel de-al treilea arbitru desemnat prezidează procedura de arbitraj şi are pregătire juridică.

6. Arbitrii (alţii decât membrul care prezidează) sunt experţi de nivel internaţional în domeniul oenologiei, a căror imparţialitate este deasupra oricărei îndoieli.

7. În termen de 30 de zile de la alegerea celui de-al treilea arbitru, cei trei arbitri determină împreună regulile de procedură care se aplică arbitrajului, luând în considerare Regulile opţionale ale Curţii Permanente de Arbitraj pentru arbitrarea disputelor între două state, cu menţiunea că părţile contractante pot elimina sau modifica oricând, de comun acord, regulile de procedură.

8. Cei trei arbitri ajung la o concluzie în legătură cu problema respectivă în termen de maximum 90 de zile de la desemnarea celui de-al treilea arbitru. Concluzia se stabileşte pe bază de majoritate. În mod concret, arbitrii îşi prezintă decizia cu privire la problema definită la articolul 9 alineatul (3).

9. Costul arbitrajului, inclusiv costurile legate de remunerarea arbitrilor, se suportă în mod egal de părţile contractante. Taxele şi onorariile care se plătesc arbitrilor se încadrează în baremul stabilit de Comisia mixtă.

10. Decizia arbitrilor este finală şi obligatorie.

Articolul 11 Modificarea anexei I

1. În conformitate cu articolul 29 alineatul (3) litera (a) sau cu articolului 30 alineatul (3) litera (a), părţile contractante modifică anexa I sau protocolul în vederea includerii tratamentului oenologic, a practicii oenologice sau a cerinţei privind compoziţia vinului, noi sau modificate, notificate conform articolului 6 alineatul (4), cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 15 luni de la data notificării.

2. Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care una din părţile contractante a recurs la procedura de opoziţie prevăzută la articolul 9, părţile contractante acţionează în conformitate cu rezultatul consultărilor, cu excepţia cazului în care problema este supusă arbitrajului, situaţie în care:

(a) în cazul în care arbitrii decid că tratamentul oenologic, practica oenologică sau cerinţa privind compoziţia, noi sau modificate, care fac obiectul notificării, îndeplinesc obiectivele stabilite la articolul 7 alineatul (1) litera (b) şi/sau litera (c), în termen de 90 de zile de la data respectivei decizii, părţile contractante modifică anexa I sau protocolul în conformitate cu articolul 29 alineatul (3) litera (a) sau cu articolul 30 alineatul (3) litera (a) în vederea adăugării tratamentului oenologic, a practicii oenologice sau a cerinţei privind compoziţia, noi sau modificate;

(b) în cazul în care arbitrii decid, totuşi, că tratamentul oenologic, practica oenologică sau cerinţa privind compoziţia, noi sau modificate, care fac obiectul notificării, nu îndeplinesc obiectivele stabilite la articolul 7 alineatul (1) litera (b) şi/sau litera (c), în termen de 90 de zile de la data respectivei decizii, încetează autorizarea provizorie pentru importul şi comercializarea vinurilor originare din partea contractantă care notifică, vinuri produse conform tratamentului oenologic, practicii oenologice sau cerinţei privind compoziţia în cauză, prevăzute la articolul 8.

TITLUL II PROTECţIA DENUMIRILOR DE VINURI şI DISPOZIţII CONEXE PRIVIND UTILIZAREA ACESTORA LA DESEMNARE şI PREZENTARE

ARTICOLUL 12 Denumirile protejate

1. Fără a aduce atingere articolelor 15, 17 şi 22, precum şi protocolului, următoarele denumiri sunt protejate:

(a) în ceea ce priveşte vinurile de origine comunitară:

I. indicaţiile geografice enumerate în anexa II partea A;

II. trimiterile la statul membru de origine al vinului sau alte denumiri folosite pentru a indica statul membru respectiv;

III. denumirile tradiţionale enumerate în anexa III;

IV. categoriile de vinuri menţionate la articolul 54 din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului privind organizarea comună a pieţei vitivinicole în ceea ce priveşte vinurile de calitate produse în regiuni determinate şi la care se face trimitere în anexa IV partea A, şi

V. denumirea comercială menţionată în anexa VIII partea D punctul 2 litera (c) prima liniuţă din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului privind organizarea comună a pieţei vitivinicole privind vinurile de calitate produse în regiuni determinate şi care sunt menţionate în anexa IV partea B;

(b) în ceea ce priveşte vinurile de origine australiană:

I. indicaţiile geografice enumerate în anexa II partea B; şi

II. trimiterile la “Australia” sau la alte denumiri folosite pentru a indica această ţară.

2. Părţile contractante iau toate măsurile necesare pentru a evita ca, în cazul în care vinurile originare din părţile contractante sunt exportate şi comercializate în afara teritoriilor acestora, denumirile protejate ale uneia dintre părţile contractante menţionate la prezentul articol să nu fie folosite la desemnarea şi prezentarea unui vin originar din cealaltă parte contractantă, cu excepţia condiţiilor prevăzute de prezentul acord.

Articolul 13 Indicaţiile geografice

1. Cu excepţia cazului în care prezentul acord prevede altfel:

(a) în Australia, indicaţiile geografice ale Comunităţii enumerate în anexa II partea A:

I. sunt protejate şi rezervate vinurilor originare din Comunitate; şi

II. nu pot fi folosite de Comunitate altfel decât în condiţiile prevăzute de dispoziţiile legale şi administrative comunitare; şi

(b) în Comunitate, indicaţiile geografice ale Australiei care sunt enumerate în anexa II partea B:

I. sunt protejate şi rezervate vinurilor originare din Australia; şi

II. nu pot fi folosite de Australia altfel decât în condiţiile prevăzute de legile şi dispoziţiile administrative australiene.

2. Părţile contractante iau măsurile necesare, în conformitate cu prezentul acord, pentru protecţia reciprocă a indicaţiilor geografice enumerate în anexa II, care sunt folosite la desemnarea şi prezentarea vinurilor originare din teritoriile părţilor contractante. Fiecare parte contractantă pune la dispoziţia părţilor interesate mijloacele juridice necesare pentru prevenirea folosirii indicaţiilor geografice enumerate în anexa II pentru identificarea unor vinuri care nu sunt originare din locul desemnat de indicaţia geografică în cauză.

3. Protecţia prevăzută la alineatul (2) se aplică inclusiv în cazul în care:

(a) se indică originea adevărată a vinului;

(b) indicaţia geografică este folosită în traducere; sau

(c) indicaţiile folosite sunt însoţite de expresii precum „gen”, „tip”, „stil”, „imitaţie”, „metodă” sau alte menţiuni similare.

4. Protecţia prevăzută la alineatele (2) şi (3) nu aduce atingere articolelor 15 şi 22.

5. Înregistrarea unei mărci comerciale pentru vinuri care conţin sau cuprind o indicaţie geografică prin care se identifică un vin enumerat în anexa II este refuzată sau, după caz, dacă legislaţia internă permite acest lucru şi la cererea unei părţi interesate, se anulează în cazul vinurilor care nu sunt originare din locul desemnat de indicaţia geografică.

6. În cazul în care indicaţiile geografice enumerate în anexa II sunt omonime, se asigură protecţia fiecărei indicaţii cu condiţia ca aceasta să fi fost folosită bună credinţă. Părţile contractante decid în comun cu privire la condiţiile concrete de utilizare care permit diferenţierea indicaţiilor geografice omonime, luând în considerare necesitatea de a asigura un tratament echitabil pentru producătorii în cauză şi de a evita inducerea în eroare a consumatorilor.

7. În cazul în care o indicaţie geografică enumerată în anexa II este omonimă cu o indicaţie geografică pentru o ţară terţă, se aplică articolul 23 alineatul (3) din acordul TRIPS.

8. Dispoziţiile prezentului acord nu aduc sub nicio formă atingere dreptului oricărei persoane de a-şi folosi, în cursul comercializării, numele propriu sau al predecesorului său, cu excepţia cazului în care numele respectiv este folosit de o manieră menită să inducă în eroare consumatorii.

9. Nicio dispoziţie din prezentul acord nu obligă vreuna din părţile contractante să protejeze o indicaţie geografică a celeilalte părţi contractante enumerată în anexa II, care nu este protejată sau a încetat să mai fie protejată în ţara sa de origine sau care a căzut în desuetudine în ţara respectivă.

10. Părţile contractante declară că drepturile şi obligaţiile prevăzute de prezentul acord nu dau naştere altor indicaţii geografice în afara celor enumerate în anexa II. Fără a aduce atingere dispoziţiilor acordului cu privire la protecţia indicaţiilor geografice, acordul TRIPS pentru protecţia indicaţiilor geografice se aplică în fiecare parte contractantă.

Articolul 14 Denumirile sau trimiterile la statele membre şi la Australia

1. În Australia, trimiterile la statele membre ale Comunită ţii şi alte denumiri folosite pentru a indica un stat membru în scopul identificării originii vinului:

(a) sunt rezervate vinurilor originare din statul membru în cauză; şi

(b) nu pot fi folosite de Comunitate altfel decât în condiţiile prevăzute de dispoziţiile legale şi administrative comunitare.

2. În Comunitate, trimiterile la Australia şi la alte denumiri folosite pentru a indica Australia în scopul identificării originii vinului:

(a) sunt rezervate vinurilor originare din Australia; şi

(b) nu pot fi folosite de Australia altfel decât în condiţiile prevăzute de legile şi dispoziţiile administrative australiene.

Articolul 15 Dispoziţii tranzitorii

Protec ţia denumirilor menţionate la articolul 12 alineatul (1) litera (a) punctul (I) şi la articolul 13 nu împiedică utilizarea de către Australia a următoarelor denumiri pentru desemnarea şi prezentarea unui vin în Australia, precum şi în ţările terţe unde legile şi dispoziţiile administrative permit acest lucru, pe durata următoarelor perioade de tranziţie:

(a) 12 luni după intrarea în vigoare a prezentului acord, pentru următoarele denumiri: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Porto, Sauterne, Sherry şi White Burgundy;

(b) 10 ani după intrarea în vigoare a prezentului acord, pentru denumirea Tokay.

Articolul 16 Denumirile tradiţionale

1. Cu excepţia cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, în Australia, denumirile tradiţionale pentru Comunitate, enumerate în anexa III:

(a) nu se folosesc la desemnarea sau prezentarea vinului originar din Australia; şi

(b) nu pot fi folosite la desemnarea sau prezentarea vinului originar din Comunitate altfel decât în legătură cu vinuri originare, la categoria şi în limbile enumerate în anexa III şi în condiţiile prevăzute de dispoziţiile legale şi administrative comunitare.

2. În conformitate cu prezentul acord, Australia ia măsurile necesare pentru protecţia, în temeiul prezentului articol, a denumirilor tradiţionale enumerate în anexa III, care sunt folosite la desemnarea şi prezentarea vinurilor originare din teritoriul comunitar. În acest scop, Australia pune la dispoziţie mijloacele juridice corespunzătoare pentru a asigura protecţia eficientă şi prevenirea utilizării denumirilor tradiţionale pentru vinuri care nu au acest drept, inclusiv în cazurile în care denumirile tradiţionale sunt însoţite de expresii precum „gen”, „tip”, „stil”, „imitaţie”, „metodă” sau alte expresii similare.

3. Protecţia prevăzută la alineatul (2) nu aduce atingere articolelor 17 şi 23.

4. Protecţia unei denumiri tradiţionale se aplică doar:

(a) limbii sau limbilor în care apare în anexa III; şi

(b) la categoria de vin în legătură la care este protejată pentru Comunitate, în conformitate cu anexa III.

5. Australia poate permite folosirea pe teritoriul său a unor termeni identici sau similari cu denumirile tradiţionale enumerate în anexa III pentru vin care nu este originar din teritoriul părţilor contractante, cu condiţia ca aceasta să nu inducă în eroare consumatorii, originea produsului să fie declarată, iar folosirea acestora să nu constituie concurenţă neloială, în sensul definiţiei de la articolul 10bis din Convenţia de la Paris din 20 martie 1883 pentru Protecţia Proprietăţii Industriale, astfel cum a fost modificată.

6. Prezentul acord nu aduce sub nicio formă atingere dreptului oricărei persoane de a-şi folosi, în cursul comercializării, numele propriu sau al predecesorului său, cu excepţia cazului în care numele respectiv este folosit de o manieră menită să inducă în eroare consumatorii.

7. Fără a limita aplicabilitatea alineatului (5), Australia nu permite înregistrarea sau folosirea pe teritoriul său a unei mărci comerciale care conţine sau constă dintr-o denumire tradiţională enumerată în anexa III pentru a desemna sau a prezenta un vin, cu excepţia cazului în care prezentul acord permite folosirea denumirii tradiţionale în legătură cu vinul în cauză. Cu toate acestea, prezenta cerinţă:

(a) nu se aplică în cazul mărcilor comerciale legal înregistrate şi cu bună credinţă în Australia sau care au dobândit acest drept în mod legitim în Australia fiind folosite cu bună credinţă înainte de data semnării prezentului acord;

(b) în cazul denumirilor tradiţionale incluse în anexa III după data semnării prezentului acord, nu se aplică mărcilor comerciale înregistrate cu bună credinţă în Australia sau celor care au dobândit acest drept în mod legitim în Australia fiind folosite cu bună credinţă înainte de protejarea denumirii tradiţionale pertinente prin prezentul acord; şi

(c) nu împiedică folosirea mărcilor înregistrate menţionate la literele (a) şi (b) în ţările terţe unde, respectiv, legile şi dispoziţiile administrative permit acest lucru.

Prezenta dispoziţie nu aduce atingere dreptului Comunităţii de a folosi denumirea tradiţională în cauză în conformitate cu alineatul (1) litera (b).

8. Fără a limita aplicabilitatea alineatelor (5), (6) şi (7) şi a articolului 23, Australia nu permite folosirea, pe teritoriul său, a unei denumiri comerciale care conţine sau constă dintr-o denumire tradiţională enumerată în anexa III la prezentul acord pentru a desemna şi a prezenta un vin. Cu toate acestea, prezenta cerinţă:

(a) nu se aplică în cazul denumirilor comerciale înregistrate legal, cu bună credinţă în Australia, înainte de data semnării prezentului acord;

(b) în cazul denumirilor tradiţionale incluse în anexa III după data semnării, nu se aplică denumirilor comerciale înregistrate legal, cu bună credinţă, în Australia înainte ca denumirea tradiţională relevantă să fie protejată prin prezentul acord; şi

(c) nu împiedică folosirea unor astfel de denumiri comerciale în ţările terţe în care legile şi dispoziţiile administrative respective permit acest lucru.

Literele (a), (b) şi (c) nu permit folosirea denumirii comerciale de o manieră care să inducă în eroare consumatorii.

9. Nicio dispoziţie din prezentul acord nu obligă Australia să protejeze o denumire tradiţională enumerată în anexa III, care nu este protejată sau a încetat să mai fie protejată în ţara sa de origine sau care a căzut în desuetudine în Comunitate.

Articolul 17 Dispoziţii tranzitorii

Protec ţia denumirilor menţionate la articolul 12 alineatul (1) litera (a) punctul (III) şi la articolul 16 nu împiedică utilizarea de către Australia a următoarelor denumiri pentru a desemna şi a prezenta un vin în Australia, precum şi în ţările terţe în care legile şi dispoziţiile administrative permit acest lucru, pe durata unei perioade de tranziţie de 12 luni după intrarea în vigoare a prezentului acord: Amontillado, Auslese, Claret, Fino, Oloroso, Spatlese.

Articolul 18 Categorii de vinuri şi denumiri la vânzare

1. Cu excepţia cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, în Australia categoriile de vinuri enumerate în anexa IV partea A şi denumirile comerciale enumerate în anexa IV partea B:

(a) sunt rezervate vinurilor originare din Comunitate; şi

(b) nu pot fi folosite de Comunitate altfel decât în condiţiile prevăzute de dispoziţiile legale şi administrative comunitare.

2. Nicio dispoziţie din prezentul acord nu obligă Australia să rezerve o categorie de vin sau denumire comercială enumerate în anexa IV, care nu este rezervată sau încetează să mai fie rezervată în ţara sa de origine sau care a căzut în desuetudine în Comunitate.

Titlul III DISPOZIţII SPECIALE PRIVIND PREZENTAREA şI DESEMNAREA

Articolul 19 Principiu general

Vinurile nu pot fi etichetate cu un termen care este fals sau care induce în eroare în privinţa caracterului, compoziţiei, calităţii sau originii vinului.

Articolul 20 Indicaţii facultative

1. Pentru comerţul cu vin între părţile contractante, vinul originar din Australia:

(a) care poartă o indicaţie geografică enumerată în anexa II partea B, poate fi desemnat sau prezentat în Comunitate cu indicaţiile facultative stabilite la alineatul (3), cu condiţia ca folosirea indicaţiilor să fie conformă cu regulile aplicabile producătorilor de vin din Australia şi, în special, cu Legea privind Australian Wine and Brandy Corporation din 1980 ( Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980) şi cu Legea privind practicile comerciale din 1974 ( Trade Practices Act 1974 ) şi cu codul standardelor în alimentaţie în Australia şi Noua Zeelandă ( Australia New Zealand Food Standards Code ); şi

(b) care nu poartă o indicaţie geografică enumerată în anexa II partea B, poate fi desemnat sau prezentat în Comunitate cu indicaţiile facultative stabilite la alineatul (3), cu condiţia ca folosirea indicaţiilor să fie conformă cu regulile aplicabile producătorilor de vin din Australia şi în special cu Legea privind Australian Wine and Brandy Corporation din 1980, cu Legea privind practicile comerciale din 1974 şi cu codul standardelor în alimentaţie în Australia şi Noua Zeelandă.

2. Pentru comerţul cu vin între părţile contractante, vinul originar din Comunitate:

(a) care poartă o indicaţie geografică enumerată în anexa II partea A, poate fi desemnat sau prezentat în Australia cu indicaţiile facultative stabilite la alineatul (3), cu condiţia ca vinul să fie etichetat în conformitate cu Capitolul II din Titlul V şi anexele VII şi VIII la Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului şi cu Regulamentul (CE) nr. 753/2002 al Comisiei, şi cu condiţia ca folosirea indicaţiilor să nu fie falsă sau să inducă în eroare consumatorii în sensul Legii privind Australian Wine and Brandy Corporation din 1980 şi al Legii privind practicile comerciale din 1974; şi

(b) care nu poartă o indicaţie geografică enumerată în anexa II partea A, poate fi desemnat sau prezentat în Australia cu indicaţiile facultative stabilite la alineatul (3) literele (d), (g) şi (l), cu condiţia ca vinul să fie etichetat în conformitate cu Capitolul II din Titlul V şi anexele VII şi VIII la Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului şi cu Regulamentul (CE) nr. 753/2002 al Comisiei, şi cu condiţia ca folosirea indicaţiilor să nu fie falsă sau să inducă în eroare consumatorii în sensul Legii privind Australian Wine and Brandy Corporation din 1980 şi al Legii privind practicile comerciale din 1974.

3. Indicaţiile facultative la care se face referire la alineatele (1) şi (2) sunt:

(a) anul recoltei corespunzător anului în care au fost recoltaţi strugurii, cu condiţia ca cel puţin 85% din vin să rezulte din strugurii culeşi în anul respectiv, cu excepţia vinurilor din Comunitate obţinute din strugurii recoltaţi în iarnă, caz în care se preferă evidenţierea perioadei de începere a anului de comercializare curent decât anul recoltei;

(b) denumirea soiului de viţă de vie sau sinonimul său în conformitate cu articolul 22;

(c) o indicaţie referitoare la un premiu, medalie sau concurs, iar în cazul unui premiu, al unei medalii sau concurs australian, concursul să fi fost comunicat organismului competent al Comunităţii;

(d) o indicaţie a tipului de produs după cum este specificat în anexa VI;

(e) numele exploataţiei viticole;

(f) în cazul unui vin originar din teritoriul Comunităţii, denumirea exploataţiei viticole, cu condiţia ca strugurii să fie cultivaţi în respectiva exploataţie viticolă, iar vinul să fie vinificat în acea exploataţie viticolă;

(g) o culoare specifică a vinului;

(h) locul de îmbuteliere a vinului;

(i) o indicaţie referitoare la metoda utilizată la producerea vinului, sub rezerva anexei VIII;

(j) în cazul Comunităţii, o denumire tradiţională enumerată în anexa III;

(k) în cazul Australiei, un termen referitor la calitatea vinului, enumerat în anexa V;

(l) numele, titlul şi adresa unei persoanei implicate în comercializarea vinului.

Articolul 21 Prezentarea

1. Păr ţile contractante convin ca, în cazul în care anumite indicaţii trebuie incluse în mod obligatoriu pe eticheta vinului în conformitate cu legile şi dispoziţiile administrative ale părţii contractante importatoare, pot fi prezentate şi alte indicaţii în cadrul aceluiaşi câmp vizual cu indicaţiile obligatorii sau în altă parte a recipientului în care este îmbuteliat vinul.

2. Sub rezerva alineatului (1), în cazul în care un termen privind calitatea vinului enumerat în anexa V este folosit ca parte a denumirii comerciale principale pe o etichetă de vin, acesta trebuie inclus în acelaşi câmp vizual cu indicaţia geografică pentru Australia enumerată în anexa II partea B, cu caractere de aproximativ aceeaşi dimensiune. În sensul acestui alineat, ,,denumirea comercială principală” înseamnă denumirea produsului care apare pe partea recipientului de vin sau a pachetului care urmează a fi prezentată consumatorului în condiţii normale de prezentare.

3. Părţile contractante convin ca indicaţiile la care se face referire la alineatul (1), inclusiv termenul privind calitatea vinului enumerat în anexa V, pot fi repetate oriunde pe recipientul de vin, indiferent dacă apar în acelaşi câmp vizual cu indicaţia geografică enumerată în anexa II.

4. Comunitatea este de acord ca un vin originar din Australia să fie desemnat sau prezentat în Comunitate cu indicaţia numărului de băuturi standard conţinute în cantitatea de vin, cu condiţia ca utilizarea indicaţiilor să fie conformă cu regulile aplicabile producătorilor din Australia, şi în special cu Legea privind Australian Wine and Brandy Corporation din 1980, cu Legea privind practicile comerciale din 1974 şi cu codul standardelor în alimentaţie în Australia şi Noua Zeelandă.

Articolul 22 Soiuri de viţă de vie

1. Fiecare parte contractantă este de acord să permită celeilalte păr ţi contractante să folosească pe teritoriul său denumirea unuia sau a mai multor soiuri de viţă de vie sau, acolo unde este cazul, a sinonimelor acestora, pentru a desemna şi a prezenta un vin, atâta timp cât sunt îndeplinite următoarele condiţii:

(a) soiurile de viţă de vie sau sinonimele acestora apar în clasificarea soiurilor întocmită de Organizaţia Internaţională a Viei şi Vinului (OIV), de Uniunea pentru Protecţia Varietăţilor de Plante (UPVP) sau de Consiliul Internaţional pentru Resurse Fitogenetice (CIRFG);

(b) în cazul în care vinul nu este compus în întregime din soiul(soiurile) de viţă de vie denumit(e), sau din sinonimele acestora, cel puţin 85% din vin trebuie să fie obţinut din soiul(soiurile) denumit(e) după deducerea cantităţii produselor utilizate pentru eventuala îndulcire şi cultivare de microorganisme (a căror cantitate nu trebuie să depăşească 5% din vin);

(c) fiecare soi(uri) de viţă de vie etichetat(e) sau sinonimele acestora trebuie să fie în proporţie mai mare în compoziţia vinului decât orice soi(uri) neetichetat(e);.

(d) în cazul în care sunt denumite două sau mai multe soiuri de viţă de vie sau sinonimele acestora, acestea sunt indicate în ordinea descrescătoare a procentului folosit în compoziţia vinului şi cu caractere de orice mărime;

(e) soiul(urile) de viţă de vie sau sinonimele acestora trebuie incluse fie în cadrul aceluiaşi câmp vizual sau în exteriorul acestuia, în funcţie de legislaţia internă a ţării exportatoare;

(f)) denumirea soiului(soiurilor) sau sinonimele acestora nu trebuie folosite într-o manieră care să inducă în eroare consumatorii în privinţa originii vinului. În acest scop, părţile contractante pot stabili condiţiile practice în care se poate folosi o denumire.

2. Fără a aduce atingere dispoziţiilor alineatului (1) şi a articolului 12 alineatul (1) litera (a) punctul (I) şi a articolului 12 alineatul (1) litera (b) punctul (I), părţile contractante convin că:

(a) dacă un soi de viţă de vie sau sinonimul acestuia conţine sau este format dintr-o indicaţie geografică enumerată în anexa II partea A pentru Comunitate, Australia poate folosi soiul de viţă de vie sau sinonimul acestuia pentru denumirea sau prezentarea unui vin originar din teritoriul Australiei, dacă soiul viţei de vie sau sinonimul acestuia este enumerat în anexa VII; şi

(b) dacă un soi de viţă de vie sau sinonimul acestuia conţine sau este format dintr-o indicaţie geografică enumerată în anexa II partea B pentru Australia, Comunitatea poate folosi soiul de viţă de vie sau sinonimul acestuia pentru denumirea sau prezentarea unui vin originar din teritoriul Comunităţii, dacă soiul de viţă de vie sau sinonimul acestuia a fost folosit cu bună credinţă înainte de data intrării în vigoare a prezentului acord.

3. Fără a aduce atingere dispoziţiilor articolului 12 şi ale prezentului articol, părţile contractante convin ca, pe perioada de tranziţie care se încheie după 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului acord, denumirea ,,Hermitage” să poată fi folosită pentru vinurile originare din Australia ca sinonim pentru soiul de viţă de vie , ,Shiraz” pentru comercializarea în ţările din afara Comunităţii, atâta timp cât legile şi dispoziţiile administrative din Australia şi din alte ţări permit acest lucru, cu condiţia ca această denumire să nu fie folosită de o manieră care să inducă în eroare consumatorii.

4. Fără a aduce atingere dispoziţiilor prezentului articol, părţile contractante convin ca, pe perioada de tranziţie de 12 luni după intrarea în vigoare a prezentului acord, denumirea soiului de viţă de vie ,,Lambrusco” să poată fi folosită pentru vinurile originare din Australia ca denumire pentru un stil de vin produs în mod tradiţional şi comercializat sub această denumire pentru vânzarea în ţări din afara Comunităţii, atâta timp cât legile şi dispoziţiile administrative din Australia şi din alte ţări permit acest lucru, cu condiţia ca această denumire să nu fie folosită de o manieră care să inducă în eroare consumatorii.

Articolul 23 Denumirile categoriei de calitate pentru vin

Australia poate folosi termenii enumera ţi în anexa V pentru a desemna şi a prezenta un vin originar din Australia, în conformitate cu condiţiile de utilizare stabilite în respectiva anexă şi în conformitate cu articolul 20.

Articolul 24 Vinurile originare din Australia cu indicaţie geografică

Fără a aduce atingere legisla ţiei australiene mai restrictive, părţile contractante convin că Australia poate folosi o indicaţie geografică enumerată în anexa II partea B pentru a desemna şi a prezenta un vin originar din Australia, în următoarele condiţii:

(a) în cazul în care se foloseşte o singură indicaţie geografică, cel puţin 85% din vin se obţine din strugurii recoltaţi în cadrul respectivei unităţi geografice;

(b) în cazul în care se folosesc până la trei indicaţii geografice pentru acelaşi vin:

I. cel puţin 95% din vin se obţine din strugurii recoltaţi în respectivele unităţi geografice, cu condiţia să existe un procent de cel puţin 5% din vin care să provină din oricare dintre indicaţiile geografice menţionate; şi

II. indicaţiile geografice sunt menţionate pe etichetă în ordinea descrescătoare a proporţiei.

Articolul 25 Executarea cerinţelor de etichetare

1. În cazul în care desemnarea sau prezentarea unui vin, în special pe etichetă, în documentele oficiale sau comerciale, sau în cadrul publicităţii, constituie încălcare a prezentului acord, părţile contractante aplică măsurile administrative sau procedurile judiciare corespunzătoare, în conformitate cu legile şi dispoziţiile lor administrative.

2. Măsurile şi procedurile stabilite la alineatul (1) se adoptă în special în următoarele cazuri:

(a) în cazul în care traducerea denumirilor prevăzute de legislaţia comunitară sau australiană în limba sau în limbile celeilalte părţi contractante conduce la apariţia unui cuvânt care induce în eroare în privinţa originii, naturii sau calităţii vinului astfel desemnat sau prezentat;

(b) în cazul în care desemnările, mărcile comerciale, denumirile, inscripţiile sau ilustraţiile furnizează, direct sau indirect, informaţii false sau care induc în eroare în privinţa provenienţei, originii, naturii, soiului de viţă de vie sau calităţilor materiale ale vinului şi apar pe recipiente, ambalaje, în publicitate sau în documente oficiale sau comerciale referitoare la vinurile ale căror denumiri sunt protejate prin prezentul acord;

(c) în cazul în care ambalajul este folosit astfel încât să inducă în eroare în privinţa originii vinului.

Articolul 26 Status quo

Părţile contractante nu impun, conform legislaţiei interne, condiţii mai puţin favorabile decât cele prevăzute de prezentul acord sau de legislaţia lor internă în vigoare începând cu data intrării în vigoare a prezentului acord, în special legislaţia menţionată în anexa IX cu privire la desemnarea, prezentarea, ambalarea sau compoziţia vinurilor provenite din cealaltă parte contractantă.

TITLUL IV CERINţE DE CERTIFICARE

Articolul 27 Certificarea

1. Comunitatea autorizează, fără nici o limită de timp, importul de vin originar din Australia, în conformitate cu prevederile simplificate de certificare stabilite la articolul 24 alineatul (2) al doilea paragraf şi la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 883/2001 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului privind comerţul cu produse vitivinicole cu ţările terţe. În acest scop, şi în conformitate cu dispoziţiile menţionate, Australia:

(a) furnizează documentele de certificare şi raportul de analiză prin organismul competent; sau

(b) în cazul în care organismul competent prevăzut la litera (a) consideră că producătorii individuali sunt competenţi să îndeplinească aceste obligaţii:

I. recunoaşte în mod individual producătorii autorizaţi să întocmească documentele de certificare şi rapoartele de analiză;

II. supraveghează şi inspectează producătorii autorizaţi;

III. înaintează Comisiei de două ori pe an, în lunile ianuarie şi iulie, numele şi adresele producătorilor autorizaţi, împreună cu numerele lor oficiale de înregistrare;

IV. informează fără întârziere Comisia de orice modificare a numelor şi adreselor producătorilor autorizaţi; şi

V. informează fără întârziere Comisia asupra retragerii autorizaţiei unui producător.

2. Fără a aduce atingere articolului 26 din Regulamentul (CE) nr. 883/2001 al Consiliului care se referă la formularul simplificat V I 1, se solicită numai informaţiile următoare:

(a) în caseta 2 a documentului de certificare, numele şi adresa importatorului sau a destinatarului;

(b) în caseta 6 a documentului de certificare, „desemnarea produsului”, conţinând: volumul nominal (de exemplu 750 ml), denumirea comercială (de exemplu „vin de Australia”), indicaţia geografică protejată (vezi anexa II partea B), termenii privind calitatea vinului (vezi anexa V), denumirea soiului (soiurilor) şi anul recoltei, dacă acestea apar pe etichetă;

(c) în caseta 11 a documentului de certificare, numărul unic de analiză furnizat de către organismul competent din Australia.

3. În sensul acestui articol, organismul competent în cazul Australiei este Australian Wine and Brandy Corporation sau un alt organism similar care poate fi desemnat de către Australia în calitate de organism competent.

4. Sub rezerva articolului 28, Comunitatea nu supune importul vinului originar din Australia unui sistem mai restrictiv sau mai cuprinzător de certificare decât cel aplicat acestor importuri în Comunitate la 1 martie 1994, şi decât cel care poate fi aplicat vinurilor importate din alte ţări care aplică măsuri echivalente de monitorizare şi control.

5. Sub rezerva articolului 28, Australia nu supune importul vinului originar din Comunitate unui sistem mai restrictiv sau mai cuprinzător de certificare decât cel care aplicat acestor importuri în Australia la 1 ianuarie 1992, şi decât cel care poate fi aplicat vinurilor importate din alte ţări care aplică măsuri echivalente de monitorizare şi control.

Articolul 28 Certificarea temporară

1. Păr ţile contractante îşi rezervă dreptul de a introduce cerinţe temporare suplimentare de certificare ca răspuns la preocupări legitime de interes public, cum ar fi sănătatea sau protecţia consumatorului sau cu scopul de a lupta împotriva fraudei. În acest caz, celeilalte părţi contractante i se furnizează în timp util informaţiile corespunzătoare pentru a-i permite îndeplinirea acestor cerinţe suplimentare.

2. Părţile contractante convin ca aceste cerinţe suplimentare să nu fie extinse peste perioada de timp necesară pentru a rezolva problema specifică de interes public din cauza căreia au fost introduse.

TITLUL VGestionarea acordului

ARTICOLUL 29 Cooperarea între părţile contractante

1. Păr ţile contractante menţin legătura cu privire la toate aspectele din prezentul acord, direct prin organismele lor reprezentative şi prin Comisia mixtă instituită în temeiul articolului 30. În special, părţile contractante vor căuta să rezolve, în primă instanţă, prin organismele lor reprezentative sau prin Comisia mixtă, orice problemă ivită între ele legată de aplicarea prezentului acord.

2. Australia desemnează Departamentul pentru Agricultură, Pescuit şi Păduri (sau orice altă agenţie succesoare în guvernului australian care asumă competenţele acestui departament) în calitate de organism reprezentativ. Comunitatea desemnează Direcţia Generală pentru Agricultură şi Dezvoltare Rurală a Comisiei Europene în calitate de organism reprezentativ. Fiecare parte contractantă notifica celeilalte părţi contractante schimbarea organismului reprezentativ.

3. Australia, reprezentată prin Departamentul pentru Agricultură, Pescuit şi Păduri, şi Comunitatea:

(a) pot conveni asupra modificării anexelor sau a protocolului la prezentul acord. Anexa sau protocolul se iau în considerare pentru modificare începând de la data convenită de către părţile contractante;

(b) pot conveni asupra condiţiilor practice prevăzute la articolele 13 alineatul (6) şi 22 alineatul (1) litera (f);

(c) îşi comunică reciproc în scris intenţia de a adopta noi reglementări sau de a modifica reglementările de interes public existente, în domenii cum sunt sănătatea sau protecţia consumatorului, cu implicaţii pentru sectorul vitivinicol;

(d) îşi comunică reciproc în scris orice măsuri legislative sau administrative şi decizii judiciare referitoare la aplicarea prezentului acord şi se informează reciproc cu privire la măsurile adoptate pe baza unor asemenea decizii; şi

(e) pot conveni că trimiterea la o lege sau o reglementare administrativă într-o dispoziţie a prezentului acord se consideră trimitere la legea sau reglementarea respectivă în forma modificată şi aflată în vigoare la o anumită dată, ulterioară semnării prezentului acord.

Articolul 30 Comisia mixtă

1. Se instituie o Comisie mixtă formată din reprezentanţi ai Comunităţii şi ai Australiei.

2. Comisia mixtă poate face recomandări şi adopta decizii prin consens. Comisia îşi stabileşte propriul regulament de procedură. Comisia mixtă se întruneşte la cererea oricăreia dintre părţile contractante, alternativ în Comunitate şi în Australia, la o dată, într-un loc şi într-un mod (care poate include videoconferinţa) stabilite de părţile contractante de comun acord, dar nu mai târziu de 90 de zile de la formularea cererii.

3. Comisia mixtă poate decide:

(a) să modifice anexele sau protocolul la prezentul acord. Anexele sau protocolul se consideră în curs de modificare începând de la data convenită de părţile contractante;

(b) asupra condiţiilor practice prevăzute la articolul 13 alineatul (6) şi la articolul 22 alineatul (1) litera (f); şi

(c) că trimiterea la o lege sau o reglementare administrativă în cadrul unei dispoziţii din prezentul acord se consideră trimitere la legea sau reglementarea respectivă în forma modificată şi aflată în vigoare la o anumită dată, ulterioară semnării prezentului acord.

4. Comisia mixtă urmăreşte, de asemenea, funcţionarea adecvată a prezentului acord şi poate lua în considerare orice aspect legat de punerea în aplicare şi funcţionarea sa. În special, răspunde de:

(a) schimbul de informaţii între părţile contractante în vederea optimizării funcţionării acordului;

(b) formularea de recomandări în probleme de interes comun către părţile contractante în domeniul vitivinicol sau al băuturilor spirtoase;

(c) stabilirea baremului de taxe şi onorarii menţionat la articolele 10 alineatul (9) şi 38 alineatul (7).

5. Comisia mixtă poate lua în discuţie orice problemă de interes comun în domeniul vinului.

6. Comisia mixtă poate facilita contactele între producătorii de vin şi reprezentanţii industriei din părţile contractante.

Articolul 31 Aplicarea şi funcţionarea acordului

Păr ţile contractante desemnează punctele de contact stabilite în anexa X care sunt responsabile de aplicarea şi funcţionarea prezentului acord.

Articolul 32 Asistenţa reciprocă între părţile contractante

1. În cazul în care o parte contractantă are motive să suspecteze că:

(a) un vin sau un lot de vinuri conform definiţiei de la articolul 2, care sunt sau au fost comercializate între Australia şi Comunitate, nu îndeplinesc dispoziţiile legale comunitare sau australiene privind sectorul vitivinicol sau dispoziţiile prezentului acord; şi

(b) neîndeplinirea respectivelor dispoziţii prezintă un interes particular pentru cealaltă parte contractantă şi poate determina luarea de măsuri administrative sau instituirea de proceduri judiciare,

partea contractantă respectivă informează imediat, prin punctul său de contact desemnat, punctul de contact sau alte organisme competente ale celeilalte părţi contractante.

2. Informaţiile furnizate în conformitate cu alineatul (1) sunt însoţite de documentele oficiale, comerciale sau alte documente pertinente. De asemenea se indică măsurile administrative sau procedurile judiciare care pot fi luate, după caz. Informaţiile includ, în special, următoarele detalii referitoare la vinul în cauză:

(a) producătorul şi persoana care dispune de vin;

(b) compoziţia şi caracteristicile organoleptice ale vinului;

(c) descrierea şi prezentarea vinului;

(d) detaliile privind neîndeplinirea dispoziţiilor referitoare la producţie şi comercializare.

TITLUL VI DISPOZIţII GENERALE

Articolul 33 Vinurile în tranzit

Titlurile I, II, III şi IV nu se aplică vinurilor care:

(a) sunt în tranzit pe teritoriul unei părţi contractante; sau

(b) provin de pe teritoriul uneia dintre părţile contractante şi sunt expediate în cantităţi mici între părţile contractante în condiţiile şi în conformitate cu procedurile prevăzute la punctul II din protocol.

Articolul 34 Acordul OMC

Prezentul acord se aplică fără a aduce atingere drepturile şi obligaţiile părţilor contractante în temeiul acordului OMC.

Articolul 35 Măsurile sanitare şi fitosanitare

1. Dispozi ţiile prezentului acord nu aduc atingere dreptului părţilor contractante de a lua măsurile sanitare şi fitosanitare necesare pentru protecţia vieţii sau sănătăţii umane, animale sau a plantelor, cu condiţia ca asemenea măsuri să nu fie neconforme cu prevederile acordului privind aplicarea măsurilor sanitare şi fitosanitare inclus în anexa 1A la acordul OMC.

2. Fiecare parte va depune eforturile de a informa cealaltă parte conform procedurilor stabilite la articolul 29, într-un interval de timp rezonabil, cu privire la evoluţiile care ar putea conduce, în legătură cu comercializarea vinului pe teritoriul său, la adoptarea de măsuri impuse de necesitatea protecţiei vieţii sau sănătăţii umane, animale sau a plantelor, în special a unor măsuri privind stabilirea unor limite specifice pentru nivelurile substanţelor contaminante şi ale reziduurilor.

3. Fără a aduce atingere alineatului (2), în cazul în care o parte contractantă ia sau propune să ia măsuri sanitare sau fitosanitare urgente pe motiv că o practică oenologică autorizată, un tratament sau o cerinţă privind compoziţia pune în pericol sănătatea umană, partea contractantă respectivă comunică cu cealaltă parte contractantă, fie prin organismele reprezentative respective, fie prin comisia mixtă, în termen de 30 de zile de la propunerea sau introducerea respectivei măsuri urgente, după caz, în vederea ajungerii la o abordare comună în materie.

Articolul 36 Domeniul teritorial de aplicare

Prezentul acord se aplică, pe de o parte, teritoriilor în care se aplică Tratatul de instituire a Comunităţii Europene în condiţiile prevăzute de acesta şi, pe de altă parte, teritoriului Australiei.

Articolul 37 Consultări

1. În cazul în care o parte contractantă consideră că cealaltă parte contractantă nu şi-a îndeplinit o obligaţie conform prezentului acord şi nu a fost posibil să rezolve situaţia în temeiul articolului 29 alineatul (1), aceasta poate cere în scris consultări cu cealaltă parte contractantă. În interval de 30 de zile de la primirea cererii, părţile contractante se consultă în vederea rezolvării problemei.

2. Partea contractantă care solicită consultările furnizează celeilalte părţi contractante toate informaţiile necesare pentru examinarea detaliată a problemei în cauză.

3. În cazurile în care orice întârziere poate pune în pericol sănătatea umană sau poate afecta eficienţa măsurilor de control a fraudei, pot fi luate măsuri provizorii de protecţie de către cealaltă parte, cu condiţia ca respectivele consultări să se desfăşoare imediat după luarea acestor măsuri.

4. Dacă problema nu a fost rezolvată în termen de 60 de zile de la primirea cererii privind consultările, părţile contractante, pot, de comun acord:

(a) extinde perioada de consultare; sau

(b) prezenta problema spre soluţionare unui organism competent.

Articolul 38 Arbitrajul

1. În cazul în care o problemă nu poate fi rezolvată conform articolului 37 (alta decât prezentarea unei opoziţii conform articolului 9), părţile contractante pot, de comun acord, să supună problema unei proceduri de arbitraj, caz în care se vor informa reciproc cu privire la desemnarea unui arbitru în termen de 60 de zile, aplicând criteriile stabilite la alineatul (4).

2. În termen de 30 de zile de la data desemnării celui de-al doilea arbitru, cei doi arbitri desemnaţi conform alineatului (1) desemnează de comun acord un al treilea arbitru. Dacă primii doi arbitri nu se pot decide de comun acord asupra celui de-al treilea arbitru, părţile contractante decid de comun acord desemnarea celui de-al treilea arbitru în termen de 30 de zile.

3. Dacă părţile contractante nu pot desemna împreună cel de-al treilea arbitru în termenul de 30 de zile la care se face referire la alineatul (2), desemnarea respectivă se face, într-un termen suplimentar de 60 de zile, la cererea oricăreia dintre părţile contractante, de către preşedintele sau un membru al Curţii Internaţionale de Justiţie (luaţi în considerare în ordinea vechimii în funcţie), aplicând criteriile de la alineatul (4) al prezentului articol, în conformitate cu practica Curţii.

4. Cel de-al treilea arbitru numit prezidează procedura de arbitraj şi are pregătire juridică. Arbitrii (alţii decât membrul care prezidează) au calificare corespunzătoare domeniului pentru care s-a constituit panelul de arbitraj.

5. În termen de 30 de zile de la alegerea celui de-al treilea arbitru, cei trei arbitri determină împreună regulile de procedură pe care le vor aplica pe parcursul procedurii de arbitraj, luând în considerare Regulile opţionale ale Curţii Permanente de Arbitraj pentru arbitrarea disputelor între două state, cu menţiunea că părţile contractante pot elimina sau modifica oricând, de comun acord, regulile de procedură.

6. Cei trei arbitri ajunge la o concluzie în legătură cu problema supusă arbitrajului în termen de maximum 90 de zile de la desemnarea celui de-al treilea arbitru. Decizia se ia prin majoritate.

7. Costurile arbitrajului, inclusiv costurile legate de remunerarea arbitrilor, se suportă în mod egal de către părţile contractante. Taxele şi onorariile plătite arbitrilor se încadrează în baremul stabilit de Comisia mixtă.

8. Decizia arbitrilor este finală şi obligatorie.

9. Părţile contractante pot supune arbitrajului, de comun acord, în temeiul acestui articol, orice altă problemă legată de comerţul bilateral cu vin.

Articolul 39 Cooperarea în domeniul vitivinicol

1. Păr ţile contractante pot amenda, de comun acord, prezentul acord, în scopul de a consolida nivelul cooperării în domeniul vitivinicol. Părţile pot conveni să iniţieze consultări în vederea armonizării normelor cu privire la etichetarea vinului.

2. În cadrul prezentului acord, oricare din părţile contractante poate înainta sugestii pentru lărgirea sferei de cooperare, luând în considerare experienţa acumulată în aplicarea acordului.

Articolul 40 Stocurile existente

Vinurile care, la intrarea în vigoare a prezentului acord sau la sfârşitul perioadelor relevante de tranziţie prevăzute la articolele 15, 17 sau 22 alineatele (3) şi (4), au fost produse, desemnate şi prezentate în mod legal, dar într-o manieră interzisă de către prezentul acord, pot fi comercializate în următoarele condiţii:

(a) în cazul în care vinul a fost produs prin folosirea uneia sau mai multor practici sau tratamente oenologice care nu sunt prevăzute în anexa 1, vinurile pot fi comercializate până la epuizarea stocurilor;

(b) în cazul în care vinurile sunt desemnate şi prezentate folosind termeni interzişi de acord, vinurile pot fi comercializate:

I. de către comercianţii cu ridicata:

A. pentru vinurile licoroase, pe o perioadă de cinci ani;

B. pentru alte vinuri, pe o perioadă de trei ani;

II. de către comercianţii cu amănuntul până la epuizarea stocurilor.

Articolul 41 Acordul

Textul protocolului şi al anexelor la prezentul acord face parte integrantă din acesta.

Articolul 42 Limbile oficiale

Prezentul acord se încheie în dublu exemplar în limbile bulgară, cehă, daneză, olandeză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă şi suedeză, fiecare dintre aceste texte fiind în mod egal autentic.

Articolul 43 Încetarea acordului din 1994

Păr ţile contractante convin că, de la data intrării în vigoare a prezentului acord, următoarele acte sunt abrogate:

(a) acordul între Comunitatea Europeană şi Australia privind comerţul cu vin, încheiat la Bruxelles şi Canberra (26-31 ianuarie 1994), precum şi protocolul la acesta;

(b) schimburile de scrisori realizate la Bruxelles şi Canberra (26-31 ianuarie 1994) intitulate după cum urmează:

I. cu privire la condiţiile de producere şi de etichetare a vinurilor spumante „bottle fermented” originare din Australia;

II. cu privire la condiţiile de producere şi de etichetare a vinurilor australiene desemnate şi prezentate prin termenul „botrytis” sau prin alţi termeni echivalenţi, prin expresia „noble late harvested” sau „special late harvested”;

III. cu privire la articolele 8 şi 14 din acordul între Comunitatea Europeană şi Australia [Australia şi Comunitatea Europeană] privind comerţul cu vin;

IV. cu privire la raportul dintre acordul între Comunitatea Europeană şi Australia [Australia şi Comunitatea Europeană] privind comerţul cu vin şi articolul 24 alineatul (1) din acordul privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS);

V. cu privire la acordul dintre Comunitatea Europeană şi Australia [Australia şi Comunitatea Europeană] privind comerţul cu vin;

VI. cu privire la utilizarea în Australia a termenului „Frontignac”.

Articolul 44 Intrarea în vigoare

1. Prezentul acord intră în vigoare în prima zi a celei de-a doua luni care urmează datei la care păr ţile contractante şi-au notificat reciproc în scris îndeplinirea procedurilor necesare în acest sens.

2. Fiecare dintre părţile contractante poate denunţa prezentul acord prin notificarea celeilalte părţi în scris, cu un preaviz de un an.

ANEXA I

Practicile oenologice prevăzute la articolul 5

PARTEA A Vinuri originare din Australia

1. Lista practicilor şi tratamentelor oenologice autorizate pentru vinurile originare din Australia, în condiţiile stabilite de reglementările australiene şi, în special, prin Legea privind Australian Wine and Brandy Corporation din 1980, Legea privind practicile comerciale şi codul standardelor în alimentaţie în Australia şi Noua Zeelandă (cu excepţia cazului unor dispoziţii contrare stabilite în prezenta anexă), cu următoarele cerinţe:

1. aerarea sau barbotarea cu argon, azot sau oxigen;

2. tratamentele termice;

3. utilizarea în vinurile seci, şi în cantităţi de cel mult 5%, de drojdii de vin proaspete, în stare bună şi nediluate care conţin levuri provenind din vinificarea recentă a vinurilor seci;

4. centrifugarea şi filtrarea, cu sau fără agent inert de filtrare, cu condiţia ca folosirea acestuia să nu lase reziduuri nedorite în produsul astfel tratat;

5. utilizarea levurilor de vinificare;

6. utilizarea dioxidului de carbon, a argonului sau a azotului, individual sau în amestec, cu singurul scop de a crea o atmosferă inertă care să permită manipularea produsului fără ca acesta să intre în contact cu aerul;

7. adaosul de culturi microbiene, inclusiv de levuri libere, pure sau în combinaţie cu una sau mai multe dintre substanţele următoare, pentru a favoriza dezvoltarea levurilor:

- fosfat diamonic sau sulfat de amoniu;

- sulfit de amoniu sau bisulfit de amoniu;

- clorhidrat de tiamină;

8. utilizarea bacteriilor lactice în suspensie de vin;

9. adaosul de anhidridă carbonică, cu condiţia ca respectivul conţinut de anhidridă carbonică al vinului astfel tratat să nu depăşească 2 grame pe litru;

10. utilizarea, în condiţiile stabilite de normele comunitare, a anhidridei sulfuroase, a bisulfitului de potasiu sau a metabisulfitului de potasiu, numit, de asemenea, disulfit de potasiu sau pirosulfit de potasiu;

11. adaosul de acid sorbic sau de sorbat de potasiu, cu condiţia ca respectivul conţinut final de acid sorbic al produsului tratat să nu depăşească 200 de miligrame pe litru în momentul introducerii sale pe piaţă în vederea consumului uman direct;

12. adaosul de acid L-ascorbic sau acid eritorbic (acid izoascorbic) în limita a 300 de miligrame pe litru;

13. adaosul de acid citric în vederea stabilizării vinului, cu condiţia ca în conţinutul final al vinului tratat să nu depăşească un gram pe litru;

14. utilizarea acidului tartric, a acidului lactic sau a acidului malic în scopul acidificării, cu condiţia ca aciditatea iniţială să nu fie mărită cu mai mult de 4,0 grame pe litru exprimată în acid tartric;

15. limpezirea prin intermediul uneia sau al mai multora dintre substanţele următoare pentru uz oenologic:

- gelatină alimentară;

- clei de peşte;

- cazeină şi cazeinat de potasiu;

- lapte sau lapte evaporat;

- albumină animală;

- bentonită;

- dioxid de siliciu sub formă de gel sau de soluţie coloidală;

- caolin;

- tanin;

- enzime pectolitice;

- enzime aprobate pentru uz alimentar;

16. adaosul de tanin;

17. tratarea vinurilor cu cărbuni de uz oenologic (cărbuni activaţi);

18. tratare:

- a vinurilor albe şi a vinurilor rosé cu ferocianură de potasiu;

- a vinurilor roşii cu ferocianură de potasiu sau cu fitat de calciu, cu condiţia ca vinurile astfel tratate să conţină fier rezidual;

19. adaosul de acid metatartric în limita a 100 de miligrame pe litru;

20. utilizarea, pentru fabricarea vinurilor spumante obţinute prin fermentare în sticlă şi pentru care drojdiile s-au separat prin evacuare:

- de alginat de calciu sau

- de alginat de potasiu;

21. adaosul de bitartrat de potasiu pentru a favoriza precipitarea tartrului;

22. utilizarea de preparate din membrane celulare de levuri, în limita a 40 grame pe hectolitru;

23. utilizarea de polivinilpolipirolidonei, cu condiţia ca vinul astfel tratat să nu conţină mai mult de 100 miligrame pe litru de polivinilpolipirolidonă;

24. utilizarea de sulfat de cupru pentru eliminarea defectelor de gust sau de miros ale vinului, în limita a un gram pe hectolitru, cu condiţia ca vinul astfel tratat să nu aibă un conţinut de cupru mai mare de un miligram pe litru;

25. adaosul de caramel pentru a intensifica culoarea vinurilor licoroase;

26. adaosul de distilat de vin sau de stafide sau al unui alcool neutru de origine vinicolă pentru fabricarea vinurilor licoroase;

27. adaosul de must de struguri şi de must de struguri concentrat pentru a îndulci vinul;

28. utilizarea de carbonat de calciu în scopul dezacidificării;

29. utilizarea răşinilor schimbătoare de cationi pentru stabilizarea vinului, cu condiţia ca răşinile să aibă o stabilitate suficientă pentru a evita orice transfer de substanţe vinului în cantităţi susceptibile să dăuneze sănătăţii oamenilor[5];

30. utilizarea de bucăţi de stejar;

31. utilizarea tehnologiei conului rotativ;

32. utilizarea gumei arabice/de acacia;

33. utilizarea tartratului de calciu în scopul dezacidificării;

34. utilizarea electrodializei;

35. utilizarea ureazei pentru a se reduce conţinutul de uree din vin;

36. utilizarea lizozimei;

37. utilizarea procesului de osmoză inversă;

38. utilizarea dicarbonatului de dimetil;

39. utilizarea apei oxigenate în sucul de struguri, concentratul de struguri sau în must;

40. utilizarea extracţiei în curent invers;

41. utilizarea proteinelor din plante;

42. utilizarea citratului de cupru;

43. adaosul de alcool din struguri, brandy şi zaharuri în vinurile spumante;

44. adaosul de mistelă.

2. Practici şi tratamente oenologice noi sau modificate stabilite de comun acord de părţile contractante sau de comisia mixtă în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 29 sau 30

PARTEA B Pentru vinuri originare din Comunitate

1. Lista practicilor şi tratamentelor oenologice autorizate pentru vinurile originare din Comunitate, în conformitate cu condiţiile stabilite de normele comunitare şi, în special, de Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului şi Regulamentul (CE) nr. 1622/2000 al Comisiei (cu excepţia cazului în care există dispoziţii contrare), cu următoarele cerinţe:

1. aerarea sau barbotarea cu argon, azot sau oxigen;

2. tratamentele termice;

3. utilizarea în vinurile seci, şi în cantităţi care nu depăşesc 5%, de drojdii de vin proaspete, în stare bună şi nediluate care conţin levuri provenind din vinificarea recentă a vinurilor seci;

4. centrifugarea şi filtrarea, cu sau fără agent inert de filtrare, cu condiţia ca folosirea sa să nu lase reziduuri nedorite în produsul astfel tratat;

5. utilizarea levurilor de vinificare;

6. utilizarea de preparate din membrane celulare de levuri, în limita a 40 grame pe hectolitru;

7. utilizarea de polivinilpolipirolidonă, în limita a 80 grame pe hectolitru;

8. utilizarea bacteriilor lactice în suspensie de vin;

9. adaosul uneia sau a mai multora dintre substanţele următoare, pentru a favoriza dezvoltarea levurilor:

- adaosul de:

(i) fosfat diamonic sau de sulfat de amoniu, în limita a 0,3 grame pe litru;

(ii) sulfit de amoniu sau de bisulfit de amoniu, în limita a 0,2 grame pe litru.

Aceste produse pot fi de asemenea utilizate împreună în limita globală de 0,3 grame pe litru, fără a afecta limita de 0,2 grame pe litru menţionată anterior;

- adaosul de clorhidrat de tiamină, în limita a 0,6 miligrame pe litru, exprimată în tiamină;

10. utilizarea dioxidului de carbon, a argonului sau a azotului, individual sau în amestec, cu singurul scop de a crea o atmosferă inertă care să permită manipularea produsului fără a intra în contact cu aerul;

11. adaosul de dioxid de carbon, cu condiţia ca respectivul conţinut de dioxid de carbon al vinului astfel tratat să nu fie depăşească 2 grame pe litru;

12. utilizarea, în condiţiile stabilite de normele australiene, a anhidridei sulfuroase, a bisulfitului de potasiu sau a metabisulfitului de potasiu, numit, de asemenea, disulfit de potasiu sau pirosulfit de potasiu;

13. adaosul de acid sorbic sau de sorbat de potasiu, cu condiţia ca respectivul conţinut final de acid sorbic al produsului tratat să nu fie mai mare de 200 de miligrame pe litru în momentul introducerii sale pe piaţă în vederea consumului uman direct;

14. adaosul de acid L-ascorbic în limita a 250 miligrame pe litru;

15. adaosul de acid citric în vederea stabilizării vinului, cu condiţia ca respectivul conţinut final al vinului tratat să nu depăşească de 1 gram pe litru;

16. utilizarea acidului tartric în scopul acidificării, cu condiţia ca aciditatea iniţială să nu fie mărită cu mai mult de 2,5 grame pe litru, exprimată în acid tartric;

17. utilizarea, pentru dezacidificare, a uneia sau a mai multora dintre următoarele substanţe:

- tartrat neutru de potasiu;

- bicarbonat de potasiu;

- carbonat de calciu, conţinând, eventual, mici cantităţi de sare dublă de calciu a acizilor L(+) tartric şi L(–) malic;

- tartrat de calciu sau acid tartric;

- preparat omogen de acid tartric şi de carbonat de calciu, în proporţii echivalente şi pulverizate fin;

18. limpezirea prin intermediul uneia sau al mai multora dintre substanţele următoare pentru uz oenologic:

- gelatină alimentară;

- proteine din plante;

- clei de peşte;

- cazeină şi cazeinat de potasiu;

- ovalbumină, lactalbumină;

- bentonită;

- dioxid de siliciu sub formă de gel sau de soluţie coloidală;

- caolin;

- tanin;

- enzime pectolitice;

- preparate enzimatice de betaglucoză;

19. adaosul de tanin;

20. tratarea vinurilor cu cărbuni de uz oenologic (cărbuni activaţi), în limita a 100 grame de produs sec pe hectolitru;

21. tratare:

- a vinurilor albe şi a vinurilor rosé cu ferocianură de potasiu;

- a vinurilor roşii cu ferocianură de potasiu sau cu fitat de calciu, cu condiţia ca vinurile astfel tratate să conţină fier rezidual;

22. adaosul de acid metatartric în limita a 100 de miligrame pe litru;

23. utilizarea de acid de gumă arabică după terminarea procesului de fermentare;

24. utilizarea de acid DL tartric, numit de asemenea şi acid racemic, sau a sării sale de potasiu neutre, pentru precipitarea calciului în exces;

25. utilizarea, pentru fabricarea vinurilor spumante obţinute prin fermentare în sticlă şi pentru care drojdiile s-au separat prin evacuare:

- de alginat de calciu sau

- de alginat de potasiu;

26. utilizarea de sulfat de cupru pentru eliminarea defectelor de gust sau de miros ale vinului, în limita a 1 gram pe hectolitru, cu condiţia ca vinul astfel tratat să nu aibă un conţinut de cupru mai mare de 1 miligram pe litru;

27. adaosul de bitartrat de potasiu sau tartrat de calciu pentru a favoriza precipitarea tartrului;

28. utilizarea răşinii de pin de Alep, cu scopul de a obţine vin „retsina”, care poate fi produs numai în Grecia;

29. adaosul de caramel pentru a intensifica culoarea vinurilor licoroase;

30. utilizarea de sulfat de calciu pentru fabricarea anumitor v.l.c.p.r.d., cu condiţia ca respectivul conţinut de sulfat al vinului astfel tratat să nu depăşească 2,5 grame pe litru, exprimat în sulfat de potasiu;

31. adaosul de distilat de vin sau de stafide sau al unui alcool neutru de origine vinicolă pentru fabricarea vinurilor licoroase;

32. adaosul de zaharoză, de must de struguri concentrat sau de must de struguri concentrat corectat pentru a mări tăria alcoolică naturală a strugurelui, a mustului sau a vinului;

33. adaosul de must de struguri sau de must de struguri concentrat corectat pentru a îndulci vinul;

34. electrodializa pentru a garanta stabilizarea tartrică a vinului;

35. utilizarea ureazei pentru a se reduce conţinutul de uree din vin;

36. utilizarea lizozimei;

37. concentrarea parţială prin procese fizice, cum ar fi osmoza inversă, pentru a creşte tăria alcoolică a mustului de struguri sau a vinului;

38. adăugarea de dicarbonat de dimetil (DMDC) în scopul stabilizării microbiologice;

39. utilizarea de bucăţi de stejar în procesul de producţie a vinului.

2. Practici şi tratamente oenologice noi sau modificate stabilite de comun acord de părţile contractante sau de Comisia mixtă în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 29 sau 30.

PARTEA C Adaptările tehnice ale practicilor şi tratamentelor oenologice prevăzute la articolul 6 alineatul (7)

Pentru Comunitate, practicile şi tratamentele oenologice stabilite în anexa I, partea B:

16. utilizarea acidului tartric în scopul acidificării, cu condiţia ca aciditatea iniţială să nu fie mărită cu mai mult de 2,5 grame pe litru, exprimată în acid tartric;

32. adaosul de zaharoză, de must de struguri concentrat sau de must de struguri concentrat corectat pentru a mări tăria alcoolică naturală a strugurelui, a mustului sau a vinului;

37. concentrarea parţială prin procese fizice, cum ar fi osmoza inversă, pentru a creşte tăria alcoolică a mustului de struguri sau a vinului;

Pentru Australia, practicile şi tratamentele oenologice stabilite în anexa I partea A:

N.A.

ANEXA II

Indicaţii geografice prevăzute la articolul 12

Indicaţiile geografice care fac obiectul prezentului acord sunt următoarele:

PARTEA A. VINURI ORIGINARE DIN COMUNITATEA EUROPEANĂ

1. Indicaţii geografice din statele membre:

AUSTRIA

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Regiuni determinate |

Burgenland Carnuntum Donauland Kamptal Kärnten Kremstal Mittelburgenland Neusiedlersee Neusiedlersee-Hügelland Niederösterreich Oberösterreich Salzburg Steiermark Südburgenland Süd-Oststeiermark Südsteiermark Thermenregion Tirol Traisental Vorarlberg Wachau Weinviertel Weststeiermark Wien |

2. Vinuri de masă cu indicaţie geografică

Bergland

Steirerland

Weinland

Wien

BELGIA

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Numele regiunilor determinate |

Côtes de Sambre et Meuse Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn |

2. Vinuri de masă cu indicaţie geografică

Vin de pays des jardins de Wallonie |

CIPRU

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Denumirea în limba greacă | Transcrierea în limba engleză |

Regiuni determinate | Subregiuni | Regiuni determinate | Subregiuni |

Κουμανδαρία Λαόνα Ακάμα Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτης Πιτσιλιά Κρασοχώρια Λεμεσού…… | Αφάμης sau Λαόνα | Commandaria Laona Akama Vouni Panayia – Ambelitis Pitsilia Krasohoria Lemesou……… | Afames sau Laona |

2. Vinuri de masă cu indicaţie geografică

Denumirea în limba greacă | Transcrierea în limba engleză |

Λεμεσός Πάφος Λευκωσία Λάρνακα | Lemesos Pafos Lefkosia Larnaka |

REPUBLICA CEHĂ

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Regiuni determinate | Subregiuni urmate sau nu de numele unei commune viticole şi/sau de numele unei plantaţii viticole |

čechy…………………………………… Morava…………………………………. | litoměřická mělnická mikulovská slovácká velkopavlovická znojemská |

2. Vinuri de masă cu indicaţie geografică

české zemské víno moravské zemské víno |

FRANŢA

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Alsace Grand Cru, urmat de numele unei unităţi geografice mai restrânse Alsace Grand Cru, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Alsace sau Vin d’Alsace, urmat sau nu de „Edelzwicker” sau de numele unui soi de viţă de vie sau de numele unei unităţi geografice mai restrânse Ajaccio Aloxe-Corton Anjou, urmat sau nu de Val de Loire sau Coteaux de la Loire sau Villages Brissac Anjou, urmat sau nu de „Gamay”, „Mousseux” sau „Villages” Arbois Arbois Pupillin Auxey-Duresses sau Auxey-Duresses Côte de Beaune sau Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages Bandol Banyuls Barsac Bâtard-Montrachet Béarn sau Béarn Bellocq Beaujolais Supérieur Beaujolais, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Beaujolais-Villages Beaumes-de-Venise, precedat sau nu de „Muscat de” Beaune Bellet sau Vin de Bellet Bergerac Bienvenues Bâtard-Montrachet Blagny Blanc Fumé de Pouilly Blanquette de Limoux Blaye Bonnes Mares Bonnezeaux Bordeaux Côtes de Francs Bordeaux Haut-Benauge Bordeaux, urmat sau nu de „Clairet” sau „Supérieur” sau „Rosé” sau „mousseux” Bourg Bourgeais Burgogne, urmat sau nu de „Clairet” sau „Rosé” sau de numele unei unităţi geografice mai restrânse Bourgogne Aligoté Bourgueil Bouzeron Brouilly Buzet Cabardès Cabernet d’Anjou Cabernet de Saumur Cadillac Cahors Canon-Fronsac Cap Corse, precedat de „Muscat du” Cassis Cérons Chablis Grand Cru, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Chablis, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Chambertin Chambertin Clos de Bèze Chambolle-Musigny Champagne Chapelle-Chambertin Charlemagne Charmes-Chambertin Chassagne-Montrachet sau Chassagne-Montrachet Côte de Beaune sau Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages Château Châlon Château Grillet Châteaumeillant Châteauneuf-du-Pape Châtillon-en-Diois Chenas Chevalier-Montrachet Cheverny Chinon Chiroubles Chorey-lés-Beaune sau Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune sau Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages Clairette de Bellegarde Clairette de Die Clairette du Languedoc, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Clos de la Roche Clos de Tart Clos des Lambrays Clos Saint-Denis Clos Vougeot Collioure Condrieu Corbières, urmat sau nu de Boutenac Cornas Corton Corton-Charlemagne Costières de Nîmes Côte de Beaune, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Côte de Beaune-Villages Côte de Brouilly Côte de Nuits Côte Roannaise Côte Rôtie Coteaux Champenois, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Coteaux d’Aix-en-Provence Coteaux d’Ancenis, urmat sau nu de numele unui soi de viţă de vie Coteaux de Die Coteaux de l’Aubance Coteaux de Pierrevert Coteaux de Saumur Coteaux du Giennois Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet Coteaux du Languedoc, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Coteaux du Layon sau Coteaux du Layon Chaume Coteaux du Layon, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Coteaux du Loir Coteaux du Lyonnais Coteaux du Quercy Coteaux du Tricastin Coteaux du Vendômois Coteaux Varois Côte-de-Nuits-Villages Côtes Canon-Fronsac Côtes d’Auvergne, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Côtes de Beaune, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Côtes de Bergerac Côtes de Blaye Côtes de Bordeaux Saint-Macaire Côtes de Bourg Côtes de Brulhois Côtes de Castillon Côtes de Duras Côtes de la Malepère Côtes de Millau Côtes de Montravel Côtes de Provence, urmat sau nu de Sainte Victoire Côtes de Saint-Mont Côtes de Toul Côtes du Frontonnais, urmat sau nu de Fronton sau Villaudric Côtes du Jura Côtes du Lubéron Côtes du Marmandais Côtes du Rhône Côtes du Rhône Villages, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Côtes du Roussillon Côtes du Roussillon Villages, urmat sau nu de următoarele comune Caramany sau Latour de France sau Lesquerde sau Tautavel Côtes du Ventoux Côtes du Vivarais Cour-Cheverny Crémant d’Alsace Crémant de Bordeaux Crémant de Bourgogne Crémant de Die Crémant de Limoux Crémant de Loire Crémant du Jura Crépy Criots Bâtard-Montrachet Crozes Ermitage Crozes-Hermitage Echezeaux Entre-Deux-Mers sau Entre-Deux-Mers Haut-Benauge Ermitage Faugères Fiefs Vendéens, urmat sau nu de Mareuil sau Brem sau Vix sau Pissotte Fitou Fixin Fleurie Floc de Gascogne Fronsac Frontignan Gaillac Gaillac Premières Côtes Gevrey-Chambertin Gigondas Givry Grand Roussillon Grands Echezeaux Graves Graves de Vayres Griotte-Chambertin Gros Plant du Pays Nantais Haut Poitou Haut-Médoc Haut-Montravel Hermitage Irancy Irouléguy Jasnières Juliénas Jurançon L’Etoile, urmat sau nu de „mousseux” La Grande Rue Ladoix sau Ladoix Côte de Beaune sau Ladoix Côte de Beaune-Villages Lalande de Pomerol Languedoc, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Latricières-Chambertin Les-Baux-de-Provence Limoux Lirac Listrac-Médoc Loupiac Lunel, precedat sau nu de „Muscat de” Lussac Saint-Émilion Mâcon sau Pinot-Chardonnay-Macôn Mâcon, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Mâcon-Villages Macvin du Jura Madiran Maranges Côte de Beaune sau Maranges Côtes de Beaune-Villages Maranges, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Marcillac Margaux Marsannay Maury Mazis-Chambertin Mazoyères-Chambertin Médoc Menetou Salon, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Mercurey Meursault sau Meursault Côte de Beaune sau Meursault Côte de Beaune-Villages Minervois Minervois-la-Livinière Mireval Monbazillac Montagne Saint-Émilion Montagny Monthélie sau Monthélie Côte de Beaune sau Monthélie Côte de Beaune-Villages Montlouis, urmat sau nu de „mousseux” sau „pétillant” Montrachet Montravel Morey-Saint-Denis Morgon Moselle Moulin-à-Vent Moulis Moulis-en-Médoc Muscadet Muscadet Coteaux de la Loire Muscadet Côtes de Grandlieu Muscadet Sèvre-et-Maine Musigny Néac Nuits Nuits-Saint-Georges Orléans Orléans-Cléry Pacherenc du Vic-Bilh Palette Patrimonio Pauillac Pécharmant Pernand-Vergelesses sau Pernand-Vergelesses Côte de Beaune sau Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages Pessac-Léognan Petit Chablis, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Pineau des Charentes Pomerol Pommard Pouilly Fumé Pouilly-Fuissé Pouilly-Loché Pouilly-sur-Loire Pouilly-Vinzelles Premières Côtes de Blaye Premières Côtes de Bordeaux, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Puisseguin Saint-Émilion Puligny-Montrachet sau Puligny-Montrachet Côte de Beaune sau Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages Quarts-de-Chaume Quincy Rasteau Rasteau Rancio Régnié Reuilly Richebourg Rivesaltes, precedat sau nu de „Muscat de” Rivesaltes Rancio Romanée (La) Romanée Conti Romanée Saint-Vivant Rosé des Riceys Rosette Roussette de Savoie, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Roussette du Bugey, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Ruchottes-Chambertin Rully Saint Julien Saint-Amour Saint-Aubin sau Saint-Aubin Côte de Beaune sau Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages Saint-Bris Saint-Chinian Sainte-Croix-du-Mont Sainte-Foy Bordeaux Saint-Émilion Saint-Emilion Grand Cru Saint-Estèphe Saint-Georges Saint-Émilion Saint-Jean-de-Minervois, precedat sau nu de „Muscat de” Saint-Joseph Saint-Nicolas-de-Bourgueil Saint-Péray Saint-Pourçain Saint-Romain sau Saint-Romain Côte de Beaune sau Saint-Romain Côte de Beaune-Villages Saint-Véran Sancerre Santenay sau Santenay Côte de Beaune sau Santenay Côte de Beaune-Villages Saumur Champigny Saussignac Sauternes Savennières Savennières-Coulée-de-Serrant Savennières-Roche-aux-Moines Savigny sau Savigny-lès-Beaune Seyssel Tâche (La) Tavel Thouarsais Touraine Amboise Touraine Azay-le-Rideau Touraine Mesland Touraine Noble Joue Touraine, urmat sau nu de „mousseux” sau „pétillant” Tursan Vacqueyras Valençay Vin d’Entraygues et du Fel Vin d’Estaing Vin de Corse, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Vin de Lavilledieu Vin de Savoie sau Vin de Savoie-Ayze, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Vin du Bugey, urmat sau nu de numele unei unităţi geografice mai restrânse Vin Fin de la Côte de Nuits Viré Clessé Volnay Volnay Santenots Vosne-Romanée Vougeot Vouvray, urmat sau nu de „mousseux” sau „pétillant” |

2. Vinuri de masă cu indicaţie geografică

Vin de pays de l’Agenais Vin de pays d’Aigues Vin de pays de l’Ain Vin de pays de l’Allier Vin de pays d’Allobrogie Vin de pays des Alpes de Haute-Provence Vin de pays des Alpes Maritimes Vin de pays de l’Ardèche Vin de pays d’Argens Vin de pays de l’Ariège Vin de pays de l’Aude Vin de pays de l’Aveyron Vin de pays des Balmes dauphinoises Vin de pays de la Bénovie Vin de pays du Bérange Vin de pays de Bessan Vin de pays de Bessan Vin de pays des Bouches du Rhône Vin de pays du Bourbonnais Vin de pays du Calvados Vin de pays de Cassan Vin de pays Cathare Vin de pays de Caux Vin de pays de Cessenon Vin de pays des Cévennes, urmat sau nu de Mont Bouquet Vin de pays Charentais, urmat sau nu de Ile de Ré sau Ile d’Oléron sau Saint-Sornin Vin de pays de la Charente Vin de pays des Charentes-Maritimes Vin de pays du Cher Vin de pays de la Cité de Carcassonne Vin de pays des Collines de la Moure Vin de pays des Collines rhodaniennes Vin de pays du Comté de Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de la Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d’Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l’Ardèche Vin de pays des coteaux de l’Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Montélimar Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux de Tannay Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays Duché d’Uzès Vin de pays de Franche-Comté, urmat sau nu de Coteaux de Champlitte Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d’Hauterive, urmat sau nu de Val d’Orbieu sau Coteaux du Termenès sau Côtes de Lézignan Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l’Hérault Vin de pays de l’Ile de Beauté Vin de pays de l’Indre et Loire Vin de pays de l’Indre Vin de pays de l’Isère Vin de pays du Jardin de la France, urmat sau nu de Marches de Bretagne sau Pays de Retz Vin de pays des Landes Vin de pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Mayenne Vin de pays de Meurthe-et-Moselle Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d’Oc Vin de pays du Périgord, urmat sau nu de Vin de Domme Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays des Portes de Méditerranée Vin de pays de la Principauté d’Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de la Sainte Baume Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, urmat sau nu de Coteaux de Chalosse sau Côtes de L’Adour sau Sables Fauves sau Sables de l’Océan Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d’Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Vaunage Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l’Yonne |

GERMANIA

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Numele regiunilor determinate | Subregiuni |

Ahr……………………………………………… Baden…………………………………………… Franken…………………………………………. Hessische Bergstraße…………………………… Mittelrhein………………………………………. Mosel-Saar-Ruwer sau Mosel sau Saar sau Ruwer…............................................................... Nahe…………………………………………….. Pfalz……………………………………………... Rheingau………………………………………… Rheinhessen……………………………………… Saale-Unstrut……………………………………. Sachsen………………………………………….. Württemberg…………………………………….. | Walporzheim sau Ahrtal Badische Bergstraße Tauberfranken Bodensee Breisgau Kaiserstuhl Kraichgau Tuniberg Markgräflerland Ortenau Maindreieck Mainviereck Steigerwald Starkenburg Umstadt Loreley Siebengebirge Bernkastel Burg Cochem Moseltor Obermosel Saar Ruwertal Nahetal Mittelhaardt Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) Südliche Weinstraße (Weinstrasse) Johannisberg Bingen Nierstein Wonnegau Schloß Neuenburg Thüringen Mansfelder Seen Elstertal Meißen Württembergischer Bodensee Kocher-Jagst-Tauber Oberer Neckar Remstal-Stuttgart Württembergisch Unterland Bayerischer Bodensee |

2. Vinuri de masă cu indicaţie geografică

Landwein | Tafelwein |

Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mecklenburger Landwein Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein Schwäbischer Landwein Starkenburger Landwein Taubertäler Landwein | Albrechtsburg Bayern Burgengau Donau Lindau Main Mosel Neckar Oberrhein Rhein Rhein-Mosel Römertor Stargarder Land |

GRECIA

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Regiuni determinate |

Denumirea în limba greacă | Transcrierea în limba engleză |

Σάμος Μοσχάτος Πατρών Μοσχάτος Ρίου – Πατρών Μοσχάτος Κεφαλληνίας Μοσχάτος Λήμνου Μοσχάτος Ρόδου Μαυροδάφνη Πατρών Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας Σητεία Νεμέα Σαντορίνη Δαφνές Ρόδος Νάουσα Ρομπόλα Κεφαλληνίας Ραψάνη Μαντινεία Μεσενικόλα Πεζά Αρχάνες Πάτρα Ζίτσα Αμύνταιο Γουμένισσα Πάρος Λήμνος Αγχίαλος Πλαγιές Μελίτωνα | Samos Moschatos Patra Moschatos Riou Patra Moschatos Kephalinia Moschatos Lemnos Moschatos Rhodos Mavrodafni Patra Mavrodafni Kephalinia Sitia Nemea Santorini Dafnes Rhodos Naoussa Robola Kephalinia Rapsani Mantinia Mesenicola Peza Archanes Patra Zitsa Amynteon Goumenissa Paros Lemnos Anchialos Slopes of Melitona |

2. Vinuri de masă cu indicaţie geografică

Denumirea în limba greacă | Transcrierea în limba engleză |

Ρετσίνα Μεσογείων, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Κρωπίας sau Ρετσίνα Κορωπίου, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Μαρκοπούλου, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Μεγάρων, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Παιανίας sau Ρετσίνα Λιοπεσίου, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Παλλήνης, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Πικερμίου, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Σπάτων, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Θηβών, urmat sau nu de Βοιωτίας Ρετσίνα Γιάλτρων, urmat sau nu de Ευβοίας Ρετσίνα Καρύστου, urmat sau nu de Ευβοίας Ρετσίνα Χαλκίδας, urmat sau nu de Ευβοίας Βερντεα Ζακύνθου Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αναβύσσου Αττικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βιλίτσας Τοπικός Οίνος Γρεβενών Τοπικός Οίνος Δράμας Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Επανομής Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κισσάμου Τοπικός Οίνος Κρανιάς Κρητικός Τοπικός Οίνος Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος Μακεδονικός Τοπικός Οίνος Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος Παιανίτικος Τοπικός Οίνος Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος Πελοποννησιακός Τοπ