Revizuirea Constituției, care elimină competența ministrului justiției de a da instrucțiuni procurorilor în cauze individuale, progresează. Urmărirea penală este exercitată în mod oficial sub autoritatea ministrului justiției, care are competența de a da instrucțiuni Ministerului Public să înceapă urmărirea penală într-un caz individual, însă nu poate dispune ca acesta să nu înceapă urmărirea penală. Garanțiile juridice care însoțesc această competență, împreună cu faptul că în practică Ministerul Public este recunoscut ca fiind independent, par să atenueze riscul la adresa autonomiei Ministerului Public. Având în vedere că cele mai recente proiecte de amendamente ale Constituției introduc în text independența Ministerului Public, părțile interesate consideră că astfel competența de a da instrucțiuni a ministrului ar deveni neconstituțională. De asemenea, trebuie remarcat faptul că ministrul justiției nu a dat instrucțiuni într-un caz individual de mai mult de 20 de ani. În conformitate cu proiectele de amendamente, ministrul justiției ar avea în continuare un anumit grad de autoritate asupra Ministerului Public, furnizând orientări cu privire la politicile în materie penală. La 23 martie 2021, Consiliul de Stat a emis un aviz pozitiv cu privire la reintroducerea independenței urmăririi penale. Cu toate acestea, Consiliul și-a exprimat preferința pentru versiunea anterioară a modificărilor, care nu permitea ministrului să ofere orientări Ministerului Public. Revizuirea se află în prezent la nivelul Parlamentului, făcând obiectul unor dezbateri suplimentare și al unor eventuale noi modificări.

Sistemul judiciar este alcătuit din două ramuri distincte ale instanțelor: instanțele ordinare cu competență în materie civilă și penală și instanțele administrative care audiază cauze de drept administrativ. Ramura instanțelor ordinare cuprinde trei judecători de pace, două tribunale districtuale cu competență generală, o curte de apel și o curte de casație. Ramura administrativă este alcătuită dintr-un tribunal administrativ de prim grad de jurisdicție și o curte de apel administrativă. Curtea Constituțională face parte din sistemul judiciar și pronunță hotărâri privind conformitatea legilor cu Constituția. Judecătorii candidați sunt aleși de un comitet alcătuit exclusiv din judecători și, ulterior, sunt numiți în mod oficial de către executiv. Pentru posturile de la Curtea Supremă și de la Curtea de Apel Administrativă, judecătorii sunt numiți de executiv la recomandarea Curții Supreme sau, respectiv, a Curții Administrative. Ministerul Public este independent, dar urmărirea penală este exercitată sub autoritatea ministrului justiției. Cele două barouri sunt independente și reprezintă avocați stabiliți în Luxemburg. Fiecare barou are o adunare, un consiliu al baroului, un președinte al baroului și, cu privire la întreaga profesie, un consiliu disciplinar și administrativ. Luxemburgul participă la Parchetul European.

Accesul jurnaliștilor la documente oficiale reprezintă în continuare o sursă de îngrijorare . Părțile interesate au subliniat în special efectele negative ale Legii din 14 septembrie 2018 privind o administrație transparentă și deschisă asupra profesiei jurnalistice, ca urmare a procedurilor îndelungate de obținere a documentelor. Părțile interesate au sugerat instituirea unei proceduri accelerate pentru jurnaliști . În acest context, jurnaliștii au reamintit că Luxemburgul este în continuare unul dintre statele membre care nu garantează un acces rapid al presei la informații diferit de dreptul de acces la informații al cetățenilor și au solicitat guvernului să introducă o astfel de procedură. În plus, părțile interesate și-au exprimat îngrijorarea cu privire la abordarea selectivă în ceea ce privește dezvăluirea informațiilor de către autorități. În mod similar, Commission consultative des Droits de l’Homme (CCDH) a solicitat guvernului să garanteze jurnaliștilor accesul la informații în orice situație. În plus, astfel cum s-a reamintit în timpul consultării părților interesate cu privire la reforma menționată anterior a schemei de ajutoare pentru presă , acest acces la informații a fost inclus în declarația privind programul de guvernare pentru perioada 2018-2023 .

Au fost consolidate garanțiile de reglementare pentru independența și eficacitatea autorității de reglementare în domeniul mass-mediei și resursele acesteia. Legea din 26 februarie 2021 a modificat Legea din 1991 privind mass-media electronică , precum și Legea din 2013 de instituire a autorității de reglementare în domeniul audiovizualului , Autorité Luxembourgoise Indépendente de l’Audiovisuel (ALIA), pentru a transpune Directiva revizuită a serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV). În special, legea a încredințat ALIA noi funcții de reglementare, precum instituirea unor mecanisme de evaluare a măsurilor luate de platformele de partajare a materialelor video și încurajarea dezvoltării educației în domeniul mass-mediei. În prezent, legea prevede în mod explicit că ALIA își îndeplinește sarcinile în mod imparțial, independent și transparent. În plus, legea permite ALIA să solicite furnizorilor de servicii mass-media informațiile necesare pentru exercitarea funcțiilor sale, precum și să impună sancțiuni pentru nerespectarea deciziilor sale. Parlamentul a majorat alocarea bugetară pentru ALIA cu 70 % față de 2020. În plus, au fost acordate patru noi posturi pentru îndeplinirea noilor sarcini atribuite autorității de reglementare. ALIA joacă, de asemenea, un rol în supravegherea independenței politice a sectorului audiovizual. ALIA menționează, printre altele, într-un raport că transmisiile de televiziune produse de municipalități la nivel local ar putea fi utilizate pentru a promova o agendă politică, întrucât responsabilitatea editorială revine chiar municipalității . În Luxemburg există un peisaj mediatic foarte concentrat, la care se adaugă o dimensiune mică a pieței .

Cadrul instituțional pentru prevenirea și combaterea corupției nu s-a schimbat de la raportul de anul trecut. Luxemburgul nu dispune de o strategie anticorupție specifică și nici de o agenție anticorupție; are, însă, un cadru juridic și instituțional privind combaterea corupției în mare măsură instituit. Ministerul Justiției este principala autoritate responsabilă de aspectele generale legate de combaterea corupției, inclusiv de coordonarea politicilor. În cadrul Ministerului Justiției funcționează un comitet interguvernamental, Comitetul de Prevenire a Corupției (COPRECO), în calitate de forum consultativ, care sprijină politica națională generală de combatere a corupției. Deși nu există o autoritate de urmărire penală specializată în materie de combatere a corupției, secția economică și financiară a Ministerului Public are competențe specifice de a investiga cazurile penale de natură economică și financiară, inclusiv cazurile de corupție.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media pluralism monitor 2021 [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2021), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2021] ( https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021/ ).

Agenția pentru Drepturi Fundamentale (2021), Legal environment and space of civil society organisations in supporting fundamental rights in Luxembourg (Mediul juridic și spațiul organizațiilor societății civile în sprijinul drepturilor fundamentale în Luxemburg).

A fost înființată „Casa drepturilor omului”. Inițiativa de a reuni într-un singur loc principalele autorități independente care îndeplinesc roluri esențiale în protejarea drepturilor fundamentale a fost finalizată în 2020. Casa drepturilor omului reunește CCDH, Ombudsmanul pentru drepturile copilului și Centrul pentru egalitatea de tratament. Obiectivul Casei drepturilor omului este de a facilita accesul cetățenilor la instituțiile care protejează drepturile fundamentale și de a spori sinergiile dintre diferitele instituții. CCDH este instituția națională acreditată pentru promovarea și protecția drepturilor omului din Luxemburg. Ombudsmanul pentru drepturile copilului are sarcina specifică de a proteja drepturile fiecărei persoane cu vârsta sub 18 ani. Centrul pentru egalitatea de tratament este organismul de promovare a egalității din Luxemburg.

Procesul decizional pare a fi favorabil incluziunii, dar adesea nu se dă curs recomandărilor părților interesate. Au fost exprimate preocupări cu privire la regularitatea și amploarea consultării părților interesate în procesul decizional. Pe parcursul procedurii legislative ordinare, un aviz consultativ al Consiliului de Stat este obligatoriu pentru fiecare propunere legislativă. În plus, există cinci camere profesionale, care sunt consultate în vederea obținerii unui aviz în domeniul lor de expertiză. Avizele lor fac parte integrantă din propunerea legislativă și sunt luate în considerare la elaborarea modificărilor aduse proiectului legislativ. Cu toate acestea, deși este posibil ca și alte părți interesate să prezinte avize, recomandările acestora nu sunt respectate în mod regulat. În ceea ce privește procedura de reglementare, avizul Consiliului de Stat este, de asemenea, obligatoriu, cu excepția măsurilor de reglementare luate în timpul unei stări de urgență, caz în care solicitarea unui astfel de aviz este facultativă. Avizul camerelor profesionale trebuie solicitat, de asemenea, pentru orice proiect de măsură de reglementare în domeniul lor de expertiză. În plus, neconsultarea camerelor profesionale competente cu privire la un proiect de regulament atrage sancțiuni juridice. În ceea ce privește rolul Comisiei consultative pentru drepturile omului (CCDH) în procesul de reglementare, deși guvernul nu are obligația de a răspunde recomandărilor CCDH sau de a le urma, anumite părți interesate au raportat că guvernul le ia rareori în considerare, în special în perioada pandemiei de COVID-19. În plus, consultarea CCDH în cadrul procesului legislativ de către o comisie parlamentară rămâne, de asemenea, o situație rar întâlnită. În ceea ce privește implicarea altor organisme din domeniul drepturilor omului (de exemplu, Ombudsmanul), guvernul desfășoară ocazional consultări bilaterale sau în cadrul Comitetului interministerial pentru drepturile omului. Cu toate acestea, contribuțiile și recomandările acestora sunt rareori luate în considerare.

Consiliul de Stat (2015), Regulamentul intern ( https://conseil-etat.public.lu/fr/legislation/reglesdeontologiques.html ).

Direcția Generală Comunicare (2020a), Sondajul Eurobarometru Flash 482: atitudinea întreprinderilor față de corupție în UE.

Direcția Generală Comunicare (2020b), Sondajul Eurobarometru special 502: corupția.

ENNHRI (2020), contribuția ENNHRI la Raportul din 2021 privind statul de drept.

GRECO (2020a), Fourth evaluation round – Second Interim compliance report on Luxembourg, corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutor (Runda a patra de evaluare – Al doilea raport intermediar de conformitate privind Luxemburgul referitor la prevenirea corupției în rândul parlamentarilor, judecătorilor și procurorilor) ( https://rm.coe.int/fourth-evaluation-round-corruption-prevention-in-respect-of-members-of/1680a0424d ).).

GRECO (2020b), Fifth Evaluation Round – Compliance report on Luxembourg on Preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies [Runda a cincea de evaluare – Raport de conformitate privind Luxemburgul referitor la prevenirea corupției și la promovarea integrității în administrațiile centrale (funcții executive înalte) și în agențiile de aplicare a legii] ( https://rm.coe.int/fifth-evaluation-round-preventing-corruption-and-promoting-integrity-i/1680a04279 ).

Guvernul luxemburghez (2018a), Codul de etică, ( https://gouvernement.lu/dam-assets/fr/systeme-politique/gouvernement/rb-code-deontologie/Arrete-grand-ducal-du-14-novembre-2014-fixant-les-regles-deontologiques-des-membres-du-Gouvernement-et-leurs-devoirs-et-droits-dans-lexercice-de-la-fo.pdf ).

Guvernul luxemburghez (2018b), Declarația privind programul de guvernare pentru perioada 2018­2023 ( https://gouvernement.lu/en/publications/accord-coalition/programme-gouvernemental.html ).

Guvernul luxemburghez (2020a), Statistici în materie de jurisdicție și de urmărire penală pentru anul 2019 (Statistiques des jurisdictions et des parquets Année 2019) ( https://justice.public.lu/dam-assets/fr/publications/rapport-activites-judiciaires/Rapports-juridictions-judiciaires-2019.pdf ).

Guvernul luxemburghez (2020b), Noi modalități practice pentru conferințele de presă guvernamentale ( https://sip.gouvernement.lu/fr/actualites.gouvernement%2Bfr%2Bactualites%2Btoutes_actualites%2Bcommuniques%2B2020%2B05-mai%2B02-modalites-conferences-presse.html ).

Guvernul luxemburghez (2021), Contribuția Luxemburgului la Raportul din 2021 privind statul de drept.

Guvernul luxemburghez, Ajutor financiar pentru editori în contextul pandemiei de COVID-19 – ( https://guichet.public.lu/en/entreprises/sectoriel/medias/indemnite-editeurs-publications-covid.html ).

Parchetul General (2020), Raportul anual din 2019, ( https://justice.public.lu/content/dam/justice/fr/publications/rapport-activites-crf/rapport-crf-2019.pdf ).

Poliția Marelui Ducat (2019), Codul de etică al poliției (Code de déontologie de la police), ( https://police.public.lu/fr/publications/2019/code-deontologie-police.html ).

Proiectul de lege referitor la legea modificată din 17 iulie 2020 privind măsurile de combatere a pandemiei de COVID-19. http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/pl/20170427

Proiectul nr. 6030 – un nou proiect de constituție - http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/10000

Proiectul nr. 7323 – Proiect de lege privind organizarea consiliului judiciar – http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/pl/10455

Proiectul nr. 7575 – revizuirea capitolului VI (privind justiția) din Constituție, textul integral al proiectului – http://data.legilux.public.lu/file2/2021-02-24/23

Proiectul nr. 7575 – revizuirea capitolului VI (privind justiția) din Constituție, textul integral al proiectului, noi modificări din 23 februarie 2021 – http://data.legilux.public.lu/file2/2021-02-24/23

Proiectul nr. 7575 – revizuirea capitolului VI (privind justiția) din Constituție – http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/20130254