Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020) /* COM/2011/0834 final/2 - 2011/0394 (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Motivele propunerii Întreprinderile, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile), contribuie în mod semnificativ la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă în Uniune. Dacă Uniunea trebuie să concretizeze prioritățile Strategiei Europa 2020 privind creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, competitivitatea trebuie să ocupe un loc central. În timp ce mijloacele de reglementare se află la dispoziția Uniunii, inclusiv reglementarea inteligentă și reducerea birocrației pentru întreprinderile din Uniune, unele disfuncționalități ale pieței pot fi abordate în mod eficient prin intermediul finanțării publice la nivelul UE. Acest lucru se întâmplă deja. Programul-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI) oferă finanțare pentru acțiuni pertinente. Necesitatea de a continua și de a dezvolta un astfel de sprijin financiar a fost recunoscută în Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020”[1]. În prezent, Comisia a propus un „Program pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-uri” (COSME), pentru care s-au alocat 2,5 miliarde EUR pentru perioada 2014-2020. Contextul general Întreprinderile din Uniune se confruntă cu provocarea de a fi competitive la scară mondială. Cu toate acestea, ele sunt obstrucționate de disfuncționalitățile pieței, care le subminează capacitatea, de a concura cu întreprinderi similare din alte părți ale lumii. Prin urmare, IMM-urile din UE prezintă o productivitate mai scăzută a forței de muncă și a resurselor și o creștere mai lentă decât IMM-urile din Statele Unite ale Americii, de exemplu, și au o capacitate mai redusă decât întreprinderile mai mari din Europa de a se adapta cu succes la condițiile-cadru în continuă schimbare. Dificultățile cu care se confruntă IMM-urile au fost agravate de criza economică și financiară recentă și de creșterile prețurilor materiilor prime și ale resurselor. În timp ce acțiunile de combatere a acestor disfuncționalități ale pieței sunt în primul rând responsabilitatea statelor membre și a regiunilor, în unele zone există un potențial clar de creare de valoare adăugată de către UE. De exemplu, Uniunea poate oferi asistență prin consolidarea pieței unice, prin sprijinirea coerenței și a consecvenței măsurilor naționale, obținând un efect catalizator al diseminării bunelor practici sau realizând economii de scară. Dincolo de garantarea bunei funcționări a pieței unice, UE are un rol în îmbunătățirea mediului de afaceri, pentru a asigura că UE dispune de întreprinderi puternice și diversificate și că IMM-urile sunt capabile să concureze la scară mondială, realizând totodată adaptarea la o economie cu emisii scăzute de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor. Acest program este propus ca mijloc de abordare a disfuncționalităților-cheie ale pieței care limitează dezvoltarea întreprinderilor, în special a IMM-urilor, în Uniune. În ceea ce privește competitivitatea și antreprenoriatul, principalele provocări cu care se confruntă în continuare întreprinderile din Uniune sunt: – dificultățile de accesare a finanțării pentru IMM-uri, care luptă să își demonstreze bonitatea și întâmpină greutăți în ceea ce privește accesul la capitalul de risc; – spiritul antreprenorial slab - doar 45 % din cetățenii europeni ar dori să desfășoare o activitate independentă, comparativ cu 55%, de exemplu, în Statele Unite; – un mediu de afaceri care nu este propice înființării de noi întreprinderi și dezvoltării, caracterizat printr-o fragmentare persistentă a reglementării și prin prea multă birocrație; – capacitatea limitată a IMM-urilor de a se adapta la o economie cu emisii reduse de carbon, rezistentă la schimbările climatice și eficientă din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor, din cauza mijloacelor lor financiare limitate și a expertizei limitate; – capacitatea limitată a IMM-urilor de a se extinde pe alte piețe decât țara lor de origine, în cadrul pieței unice și în afara ei. Aceste dificultăți înseamnă că nu se creează suficient de multe întreprinderi, iar cele care se înființează sunt adesea neviabile sau au o performanță slabă din punctul de vedere al productivității și al viabilității. La nivel macroeconomic, suntem martorii unei erodări a avantajului competitiv al economiei UE. În concordanță cu Strategia Europa 2020, programul este conceput pentru a crea condițiile pentru dezvoltarea întreprinderilor europene și pentru a se asigura că IMM-urile sunt capabile să profite pe deplin de potențialul enorm al pieței unice, precum și pentru a le încuraja să privească dincolo de aceasta. Trebuie să se depună eforturi deosebite pentru a promova dezvoltarea IMM-urilor, o sursă majoră de creștere economică și de creare de locuri de muncă în Uniune, reprezentând mai mult de 67 % din locurile de muncă din sectorul privat și mai mult de 58 % din cifra de afaceri totală din cadrul UE. Se va acorda o atenție deosebită îmbunătățirii competitivității întreprinderilor în sectorul turismului pentru a pune în aplicare noile competențe ale Uniunii prevăzute în Tratatul de la Lisabona, motivul fiind contribuția semnificativă a acestui sector la PIB-ul UE și proporția ridicată de IMM-uri active în acest sector. Obiectivele propunerii Programul își propune să atingă următoarele obiective generale: · consolidarea competitivității și a durabilității întreprinderilor din Uniune, inclusiv în sectorul turismului; · încurajarea unei culturi antreprenoriale și promovarea creării și dezvoltării IMM-urilor. Activitățile finanțate prin intermediul programului vor avea ca obiectiv: · Îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru a contribui la competitivitatea și la durabilitatea întreprinderilor Uniunii în sectorul turismului, prin sprijinirea coerenței și a consecvenței în punerea în aplicare, precum și a elaborării în mod documentat a politicilor la nivelul Uniunii. Mediul economic și cel de reglementare pot fi îmbunătățite prin analize comparative, schimburi de bune practici și inițiative sectoriale. Politica privind IMM-urile va fi dezvoltată și competitivitatea IMM-urilor va fi promovată în conformitate cu obiectivele „Small Business Act” (SBA) și cu Strategia Europa 2020. Acțiunile Uniunii vor include consolidarea utilizării principiului „a gândi mai întâi la scară mică” în cadrul procesului de elaborare a politicilor de către Uniune și statele membre, identificarea și schimbul de bune practici pentru a contribui la punerea în aplicare a SBA și sprijinirea IMM-urilor pentru exploatarea la maximum a potențialului pieței unice. Sectoarele economice, inclusiv sectorul producției și al serviciilor, precum și sectoarele selectate în care există o pondere mare a IMM-urilor, vor fi consolidate. · Promovarea antreprenoriatului, inclusiv în rândul unor grupuri țintă specifice: activitățile vor include simplificarea procedurilor administrative, dezvoltarea competențelor și a atitudinilor antreprenoriale, în special în rândul noilor antreprenori, al tinerilor și al femeilor și promovarea dreptului la o a doua șansă pentru antreprenori. · Îmbunătățirea accesului la finanțare pentru IMM-uri sub formă de capitaluri proprii și datorii: instrumentele financiare pentru creștere economică, inclusiv noile platforme de capitaluri proprii și de datorii, care oferă o facilitate de capital și garanții la împrumuturi, vor permite IMM-urilor să aibă mai ușor acces la finanțare. În primul rând, un mecanism de capitaluri proprii pentru investițiile din faza de creștere le va oferi IMM-urilor o finanțare prin emisiune de acțiuni rambursabilă cu vocație comercială, în principal sub formă de capital de risc, prin intermediari financiari. În al doilea rând, un mecanism de împrumut va oferi IMM-urilor servicii directe sau indirecte de partajare a riscurilor cu intermediarii financiari pentru a acoperi împrumuturile. · Îmbunătățirea accesului la piețele de pe teritoriul Uniunii și la cele mondiale: serviciile de sprijin pentru întreprinderile orientate către creștere vor fi furnizate prin intermediul Rețelei întreprinderilor europene pentru a facilita extinderea pe piața unică și nu numai. Acest program va oferi, de asemenea, servicii de sprijin IMM-urilor pe piețele din afara Uniunii. De asemenea, va fi sprijinită cooperarea industrială internațională, în special pentru a reduce diferențele dintre mediile de reglementare și de afaceri între UE și principalii săi parteneri comerciali. Valoarea adăugată a UE Valoarea adăugată pentru acțiunile la nivelul Uniunii se bazează pe următoarele cinci surse principale: · consolidarea pieței unice, prin depășirea fragmentării pieței în domenii precum investițiile de capital de risc, creditarea transfrontalieră și îmbunătățirea calității creditului, precum și a constrângerilor de ordin informațional și organizațional care împiedică IMM-urile să profite de oportunitățile oferite de piața unică. De exemplu, scopul principal al instrumentelor financiare va fi să îmbunătățească accesul la finanțare pentru IMM-uri într-un segment de piață care nu este vizat de măsuri ale statelor membre, care sunt limitate la investiții și sprijin în cadrul fiecărei țări. Accentul va fi pus pe finanțarea extinderii întreprinderilor orientate spre creștere care au ca scop o extindere internațională, pe activități transfrontaliere, precum și pe dezvoltarea unei piețe financiare transfrontaliere pentru IMM-uri. Numai un program la nivelul Uniunii poate îndeplini acest rol. · efecte demonstrative și catalizatoare prin diseminarea de bune practici industriale și în materie de politici. În cadrul programului actual, cele mai bune exemple de promovare a spiritului antreprenorial și a IMM-urilor la nivel național, regional și local pot fi selectate pentru competiția „Premiile europene pentru spiritul antreprenorial” (European Enterprise Awards). Premiile sunt menite să recompenseze cele mai bune măsuri luate de către autoritățile publice, de exemplu în domeniile simplificării și reducerii sarcinilor administrative. În fiecare an, aproximativ 400 de proiecte au participat la competițiile naționale și aproximativ 56 dintre acestea au fost selectate de către țările lor să participe la competiția europeană în cadrul căreia juriul european selectează șase câștigători. Din cele 250 de nominalizări la nivel național, mai mult de 30 au câștigat un premiu și au fost prezentate în toată Europa ca bune practici. Transferul de competențe și de cunoștințe dincolo de frontiere contribuie la alinierea politicilor statelor membre, la crearea de noi parteneriate și la reducerea decalajului dintre economiile europene. Administrațiile naționale și locale europene au posibilitatea de a-și prezenta inițiativele de succes la Conferința privind SBA, organizată în fiecare an de către Comisie și de Președinția Uniunii. Conferința a devenit evenimentul-cheie pentru promovarea schimbului de bune practici în Uniune și în afara acesteia. De exemplu, cea mai recentă Conferință privind SBA de la Budapesta a atras 340 de participanți din statele membre ale UE și din 30 de țări care nu sunt membre ale UE. Au fost prezentate 28 de bune practici în cadrul atelierelor de lucru. În ceea ce privește instrumentele financiare, rolul FEI facilitează schimbul constant de bune practici în domeniul garanțiilor, precum și al capitalului de risc, în timp ce efectul catalizator este recunoscut a fi deosebit de ridicat pentru capitalul de risc. · economiile de scară în domenii în care ar fi dificil pentru un stat membru să atingă masa critică necesară. De exemplu, în domeniul sprijinirii IMM-urilor în străinătate, se creează valoare adăugată europeană prin unirea eforturilor naționale și prin înființarea unor servicii cărora le-ar lipsi masa critică dacă ar fi furnizate la nivel național [de exemplu, prin sprijinirea respectării drepturilor de proprietate intelectuală (DPI)]. Serviciul de asistență în materie de DPI pentru IMM-uri din China, finanțat de programul actual, oferă consiliere la care, în lipsa acestuia, IMM-urile din statele membre mai mici nu ar avea acces[2]. În caz contrar, intervenția Uniunii poate contribui la evitarea suprapunerii eforturilor, la promovarea cooperării între statele membre și la coordonarea cu statele relevante care nu sunt membre ale UE. În cazul turismului, există o valoare adăugată clară în luarea inițiativei la nivelul Uniunii, în special în următoarele domenii: consolidarea bazei de cunoștințe prin intermediul anchetelor și al studiilor paneuropene pentru a înțelege mai bine cererea și oferta, în lipsa cărora nu s-ar realiza comparabilitatea și coerența datelor în întreaga Uniune[3]; elaborarea de strategii comune transnaționale de promovare a Europei ca loc al destinațiilor turistice de înaltă calitate și durabile[4]; identificarea celor mai bune practici care pot aduce beneficii unor sectoare specifice, precum turismul maritim și de coastă; precum și extinderea sezonului turistic, care ar putea fi realizată mai eficient prin schimburi între diferite state membre decât de fiecare țară în parte. · coerența și consecvența măsurilor naționale, prin schimburi de bune practici la nivel european și prin analiză comparativă. Unul dintre cele mai bune exemple pentru succesul exercițiilor de comparare finanțate în cadrul programului actual este acțiunea de simplificare a procedurilor de înființare a întreprinderilor. Începând cu anul 2008, situația și progresul de la țară la țară și de la an la an au fost monitorizate, luând în considerare trei aspecte de simplificare (pentru care un exercițiu de comparare a fost mandatat de către Consiliul Competitivitate): durata medie, costurile administrative și procedurile de înființare a unei societăți cu răspundere limitată. Acțiunea a constat în reuniuni semestriale ale experților („rețeaua de coordonatori naționali pentru întreprinderile nou înființate”) desemnați de statele membre. Scopul acesteia a fost de a elabora o metodologie de măsurare, de a urmări progresul și de a sprijini acest progres prin schimbul de bune practici și de informații. Din 2002, durata procedurii de înregistrare a scăzut cu 70 %, iar costurile au fost reduse cu mai mult de 50 %. Ca urmare a succesului acestei măsuri, obiectivele au fost reexaminate în cadrul revizuirii „Small Business Act” (SBA) din februarie 2011. · expertiza unică dobândită de instituțiile UE: – Acesta este cazul instituțiilor financiare ale UE, Banca Europeană de Investiții (BEI) și Fondul european de investiții (FEI), a căror experiență în elaborarea și punerea în aplicare a unor mecanisme de finanțare accesibile IMM-urilor este fără egal. Experiența dobândită de FEI pe parcursul a mai mult de 10 ani constituie un element de o valoare unică. FEI a acționat începând cu anul 2007 ca un investitor în 19 fonduri de capital de risc sprijinite de PCI, de multe ori având un rol fundamental, alocând mai mult de 1,4 miliarde EUR din investițiile totale IMM-urilor orientate spre creștere. În ceea ce privește performanța istorică, în cadrul primei generații de capital de risc din UE (Mecanismul ETF privind înființarea societăților în cadrul Inițiativei privind creșterea economică și ocuparea forței de muncă din perioada 1998-2000), peste 98 % din banii investiți au fost deja, sau ar trebui să fie, în ultimă instanță, înapoiați beneficiarilor, inclusiv Skype (telefonia prin internet), Vertaris (reciclarea hârtiei) și Direct Solaire (structuri fotovoltaice). – Rețeaua întreprinderilor europene a înregistrat rezultate concrete prin concentrarea asupra promovării internaționalizării IMM-urilor (în cadrul pieței interne și în afara acesteia), oferind informații referitoare la problematicile legate de Uniune, precum și posibilitatea de a participa la procesul decizional. Rolul acesteia este deosebit de important în combaterea asimetriilor informaționale cu care se confruntă IMM-urile și în reducerea costurilor tranzacțiilor asociate activităților transfrontaliere. Valoarea Rețelei întreprinderilor europene constă în metodologiile, instrumentele și dispozitivele comune utilizate de furnizorii calificați de servicii mandatați și (co)finanțați de autoritățile lor regionale/naționale. Coerența cu alte politici și programe Este esențial ca interesele și circumstanțele specifice ale IMM-urilor să fie luate în considerare în elaborarea tuturor politicilor și programelor de finanțare ale Uniunii. Viitorul cadru financiar va fi conceput astfel încât să faciliteze participarea întreprinderilor mici la programele de finanțare, prin simplificarea normelor, prin reducerea costurilor de participare, prin accelerarea procedurilor de atribuire și prin punerea la dispoziție a unui „ghișeu unic” pentru a veni în ajutorul beneficiarilor de fonduri ale Uniunii. Datorită importanței sale pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, îmbunătățirea mediului de afaceri pentru IMM-uri este menționată în șase dintre cele șapte inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020: O politică industrială pentru era globalizării, O Uniune a inovării, Tineretul în mișcare, O agendă digitală pentru Europa, O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă. De o importanță deosebită pentru noul program este inițiativa emblematică „O politică industrială pentru era globalizării”, care a conturat o nouă abordare strategică, menită să stimuleze competitivitatea europeană, precum și înființarea și creșterea întreprinderilor mici și mijlocii și promovarea unei culturi antreprenoriale. Noul program propus va oferi, de asemenea, un instrument care poate servi și altor obiective de politică. Rețeaua întreprinderilor europene va oferi mijloacele pentru stabilirea de legături cu alte programe și inițiative, în ceea ce privește difuzarea descendentă a informațiilor, promovându-le, precum și o colectare ascendentă a feedback-urilor de la părțile interesate. Ea va continua să furnizeze informații, sfaturi și sprijin IMM-urilor în ceea ce privește programele de mediu și respectarea reglementărilor. Sinergiile cu alte programe vor fi sporite la maximum. De exemplu, activitățile de garantare propuse în noul program vor funcționa alături de activitățile de garantare finanțate în baza fondurilor structurale ale Uniunii și a instrumentului de microfinanțare Progress. Instrumentele de capital de risc vor veni în completarea celor prevăzute în cadrul Orizont 2020 – noul program-cadru pentru cercetare și inovare. Programul va evita, de asemenea, suprapunerile cu alte programe, în special în domeniul promovării spiritului antreprenorial și în domeniul competențelor antreprenoriale. O atenție deosebită va fi acordată și complementarității noului program cu instrumentul de parteneriat propus. Va fi esențial ca acțiunea externă a Uniunii să fie complementară dimensiunii externe a agendei interne de asigurare a unei dezvoltări durabile și a locurilor de muncă în Europa. Administrarea programului După cum s-a anunțat în Comunicarea Comisiei intitulată „Un buget pentru Europa 2020”[5], administrarea va fi în mare măsură externalizată. – Instrumentele financiare vor fi gestionate de Grupul Băncii Europene de Investiții, în numele Comisiei; – Alte acțiuni pot fi gestionate de către o agenție executivă, pe baza experienței pozitive[6] avute cu Agenția Executivă pentru Competitivitate și Inovare (EACI) în actualul cadru financiar multianual. Va fi efectuată o analiză costuri-beneficii. Externalizarea în cazul PCI s-a dovedit a fi deosebit de reușită în ceea ce privește simplificarea, întrucât EACI, ca urmare a specializării sale, a eficientizat și a dezvoltat proceduri adaptate pentru IMM-uri. Părțile referitoare la IMM-uri ale altor programe viitoare de cheltuieli ar putea fi, de asemenea, externalizate către EACI. Acestea ar putea include părți din Orizont 2020, transformând agenția într-un „ghișeu unic” pentru IMM-urile care doresc să acceseze programele de finanțare ale Uniunii. Utilizarea unei singure agenții executive ar conduce și la o eficientizare a utilizării instrumentelor IT și a portalurilor electronice, contribuind astfel în continuare la facilitarea accesului pentru IMM-uri. Simplificare O prioritate a Comisiei în cadrul acestui program, ca și în alte programe în contextul cadrului financiar multianual (CFM), o reprezintă simplificarea mediului de reglementare și facilitarea accesului la fonduri pentru întreprinderile din UE, în special pentru IMM-uri, pe cât posibil. Această abordare este aplicată în cadrul Programului pentru competitivitate și IMM-uri (COSME), întemeindu-se exclusiv pe normele prevăzute de Regulamentul financiar, fără nicio derogare. Această abordare prevede proceduri administrative simple, coerente și standardizate de accesare a fondurilor de către întreprinderi. Revizuirea Regulamentului financiar va contribui la facilitarea participării întreprinderilor mici la programe de finanțare, de exemplu prin simplificarea normelor, reducerea costurilor de participare, accelerarea procedurilor de atribuire și punerea la dispoziție a unui „ghișeu unic” pentru a facilita accesul la fondurile Uniunii. Se propune un nou sistem de sume forfetare. Aceste caracteristici satisfac nevoile exprimate de părțile interesate în cadrul consultării publice cu privire la viitorul Programului-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI): · simplificarea procedurilor administrative și a procedurilor Rețelei întreprinderilor europene, prin simplificarea procedurii de elaborare a propunerilor; · utilizarea mai frecventă a sumelor sau a ratelor forfetare; · eliminarea cerinței de a denumi personalul angajat într-un proiect; · simplificarea documentelor administrative care urmează să fie prezentate pentru contracte; · eliminarea cerinței ca beneficiarii privați să ofere garanții bancare. Programul va răspunde la aceste sugestii valorificând la maximum noul Regulament financiar și va considera esențială simplificarea în continuare a cerințelor de raportare, care va include o utilizare mai extinsă a raportării online. În plus, pentru a permite IMM-urilor un acces sporit la finanțare, regulile de participare și de eligibilitate ale tuturor programelor viitoare de finanțare ale Uniunii vor fi aliniate în cea mai mare măsură posibilă. Instrumentele financiare, ca atare, sunt ușor de utilizat de către întreprinderi, deoarece acestea adresează o cerere de finanțare obișnuită băncii sau fondului de capital de risc, și nu o propunere de proiect ca în cazul finanțării prin subvenții. În ceea ce privește instrumentele financiare care urmează să fie puse în aplicare de Fondul european de investiții (FEI) sau de alte instituții financiare adecvate, propunerea Comisiei referitoare la platformele de capitaluri proprii și la platformele de datorie și Regulamentul financiar revizuit vor reglementa cerințele administrative ale instrumentelor financiare. Normele vor fi simplificate în cea mai mare măsură posibilă, pentru a realiza un echilibru între obligațiile de raportare ale intermediarilor și ale beneficiarilor, pe de o parte, și buna gestiune financiară, inclusiv cerințele de audit, pe de altă parte. În plus, procedurile simplificate elaborate de EACI vor fi preluate de către Comisie pentru tipuri similare de proiecte. Bunele practici vor fi împărtășite în ceea ce privește, de exemplu, simplificările introduse de agenție în acordurile, contractele și procedurile de subvenționare. O simplificare suplimentară ar putea include modalități mai flexibile de punere în aplicare a acordurilor de subvenționare, pentru a evita necesitatea de efectua modificări într-o etapă ulterioară. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUĂRILE IMPACTULUI Consultarea părților interesate PCI se va încheia la 31 decembrie 2013. În contextul procesului de evaluare a impactului pentru un program succesor, Comisia a organizat o consultare publică, adresată unui public larg, inclusiv organizațiilor publice și private și persoanelor fizice, și care a constat în patru etape: – o anchetă online (inclusiv o anchetă specifică privind instrumentele financiare[7]), care s-a desfășurat între 8 noiembrie 2010 și 11 februarie 2011; – o conferință publică organizată la 25 ianuarie 2011; – reuniuni cu reprezentanți ai statelor membre în cadrul Comisiei pentru Programul pentru inovație și spirit antreprenorial (EIP) și în cadrul reuniunii comune a comisiilor PCI; – o reuniune a Comitetului consultativ strategic al PCI care a avut loc la 2 februarie 2011. Consultarea a confirmat faptul că numeroase părți ale programului actual funcționează în mod eficient și că există un sprijin larg pentru menținerea unui program al Uniunii pentru sprijinirea IMM-urilor și crearea unui mediu de afaceri favorabil. Aspecte legate de accesul la finanțare al IMM-urilor au fost, de asemenea, discutate în cadrul reuniunilor forumului privind finanțarea IMM-urilor, care au avut loc în septembrie 2010 și martie 2011. Evaluarea programului actual În cadrul actualului PCI, evaluările sunt efectuate atât la nivelul programelor specifice, cât și la nivelul programului-cadru. Cele mai multe acțiuni ale programului propus reprezintă o continuare a acțiunilor din cadrul Programului pentru inovație și spirit antreprenorial în temeiul PCI. Principalele rezultate ale evaluărilor EIP sunt sintetizate în cele ce urmează. Evaluarea intermediară Evaluarea intermediară a EIP[8] a analizat rezultatele inițiale ale EIP, cu accent pe înființarea Rețelei întreprinderilor europene și pe impactul instrumentelor financiare finanțate în cadrul EIP și al programului predecesor. Evaluarea a confirmat că obiectivele EIP au abordat în mod eficient cele mai importante obstacole și constrângeri cu care se confruntă IMM-urile europene, cum ar fi sarcinile de reglementare și administrative și accesul limitat la finanțare. Instrumentele financiare sprijinite de către EIP sunt necesare din cauza eșecului pieței și pentru a aborda constrângerile de finanțare cu care se confruntă IMM-urile nou înființate sau în curs de dezvoltare din Uniune. Instrumentele financiare EIP au fost considerate drept o abordare inovatoare a disfuncționalităților pieței în finanțarea IMM-urilor. Printre recomandările pentru îmbunătățiri suplimentare s-au numărat: · elaborarea unui set standard de indicatori de monitorizare pentru a înregistra și a raporta progresul programului; · îmbunătățirea funcției de feedback a Rețelei întreprinderilor europene; · simplificarea structurii EIP pentru a îmbunătăți legăturile dintre acțiunile individuale și obiectivele globale EIP. Evaluarea finală Evaluarea finală a EIP[9] a analizat relevanța, eficiența, eficacitatea, utilitatea și durabilitatea programului, precum și informarea și sensibilizarea cu privire la acesta, cu un accent specific pe componentele sale principale: instrumentele financiare, Rețeaua întreprinderilor europene și inovarea. Evaluarea a condus la consultarea amplă a părților interesate și a beneficiarilor prin anchete și interviuri. Rezultatele evaluării au fost încurajatoare. S-a constatat că EIP era pe cale să obțină efectele anticipate, ocupându-se de nevoile, problemele și aspectele pentru care a fost proiectat și făcând acest lucru într-un mod deosebit de eficient la nivel european. S-a considerat că obiectivele sale erau extrem de relevante pentru nevoile întreprinderilor și în concordanță cu obiectivele Strategiei Europa 2020. Programul a fost evaluat drept un program care aduce beneficii utilizatorilor finali, în special IMM-urilor, într-un mod eficient. S-a constatat că măsurile EIP, în special instrumentele financiare, au creat în mod eficient condițiile pentru replicarea reală pe piață. S-au formulat următoarele recomandări cu privire la modul de a îmbunătăți în continuare punerea în aplicare a EIP: · dezvoltarea unui proces de gestionare sistematică pentru urmărirea obiectivelor transversale în cadrul programului și pentru conectarea obiectivelor de nivel înalt cu acțiuni și măsuri de finanțare unică; · clarificarea legăturilor cu alte elemente ale politicii privind întreprinderile, de exemplu cu privire la prioritățile din „Small Business Act” sau la inițiativele emblematice relevante ale Strategiei Europa 2020; · elaborarea sistemului de monitorizare și a indicatorilor, care, deși au o contribuție valoroasă în evaluarea performanței programului, au nevoie încă de ajustare. Se pune deja un accent mai mare pe măsurarea performanței și pe indicatorii de performanță în cadrul programului actual și acest lucru va ocupa un loc important în cadrul noului program. Acesta din urmă va lua în considerare recomandările de mai sus, în special prin consolidarea logicii de intervenție a programului, creând o legătură mai strânsă cu prioritățile strategice ale Uniunii. Evaluarea impactului O evaluare a impactului care a vizat instrumentele programului a fost efectuată și însoțește prezenta propunere a Comisiei. Evaluarea impactului a luat în considerare patru opțiuni: – Opțiunea 1, „Business as usual”, ar viza aceleași elemente legate de competitivitate și de IMM-uri pe care le-ar viza și EIP în 2013; – Opțiunea 2 ar întrerupe toate intervențiile financiare actuale; – Opțiunea 3b ar menține actualul domeniu de intervenție, cu o extindere bugetară echilibrată; – Opțiunea 3c ar constitui o extindere bugetară orientată, în care sprijinul financiar ar fi restricționat la instrumentele financiare și la Rețeaua întreprinderilor europene. Evaluarea impactului a concluzionat că extinderea bugetară modestă este opțiunea preferată, deoarece ar oferi o abordare echilibrată în ceea ce privește sprijinirea îmbunătățirii eficacității, masa critică, coerența și eficiența, precum și o abordare a disfuncționalităților de piață și de reglementare. Ca urmare a avizului Comitetului de evaluare a impactului, raportul a fost îmbunătățit după cum urmează: – rezultatele evaluării și opiniile părților interesate au fost prezentate mai detaliat în text; – impacturile sociale au fost evaluate într-o măsură mai mare; – coerența politicilor și coerența cu alte programe ale UE au fost evaluate suplimentar și explicate în cadrul raportului. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Temeiul juridic Propunerea se bazează pe articolul 173 și pe articolul 195 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Aceasta conține următoarele dispoziții: – articolul 1 instituie programul; – articolul 2 definește obiectivele generale și articolul 3 – obiectivele specifice; – articolul 4 prezintă bugetul programului; – articolul 5 se referă la participarea țărilor terțe; – articolele 6, 7, 8 și 9 descriu domeniile de acțiune ale programului; – articolul 10 definește programul anual de lucru pentru punerea în aplicare; – articolul 11 definește sfera de aplicare a măsurilor de sprijin care vor fi luate de către Comisie; – articolul 12 prezintă dispozițiile de monitorizare și de evaluare; – articolul 13 prezintă formele de asistență financiară; – articolul 14 furnizează informații cu privire la punerea în aplicare a instrumentelor financiare; – articolul 15 prezintă dispozițiile pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii; – articolul 16 prevede dispoziții privind comitetul; – articolele 17, 18 și 19 prezintă actele de delegare, exercitarea delegării și dispozițiile pentru procedura de urgență; – articolul 20 stabilește data intrării în vigoare a prezentului regulament. Principiile subsidiarității și proporționalității Intervenția UE propusă este în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, întrucât aceasta va viza în mod specific disfuncționalitățile politice, cum ar fi lipsa de coordonare și de colaborare eficace în rețea, precum și disfuncționalitățile pieței, cum ar fi asimetriile informaționale, care pot fi abordate numai la nivelul UE. Instituirea unei politici coordonate și consolidate este considerată a fi foarte valoroasă pentru reunirea principalelor părți interesate, pentru schimbul de cunoștințe, idei și preocupări și pentru contribuția adusă la creșterea gradului de sensibilizare în cadrul și în rândul guvernelor și în comunitatea mai largă. Niciuna dintre măsurile avute în vedere în cadrul viitorului program nu solicită măsuri la nivelul UE pentru a înlocui inițiativele naționale sau decizii cu caracter obligatoriu la nivelul UE. Intervenția UE este destinată eficientizării măsurilor naționale, oferind acestora o dimensiune europeană, printr-o mai bună coordonare și prin eliminarea obstacolelor transfrontaliere din calea cooperării, fie de către actori privați, fie de către autoritățile publice. Cooperarea actorilor și a structurilor naționale și regionale este încurajată prin intermediul unei colaborări „orizontale”, mai degrabă decât prin intermediul centralizării „verticale”. Acțiunea UE trebuie să fie proporțională, cu alte cuvinte, eforturile depuse și mijloacele utilizate trebuie să fie pe deplin justificate de obiective. În acest sens, având în vedere provocările cu care se confruntă economia UE, se preconizează că dimensiunea și amploarea acțiunii UE vor genera un impact pozitiv în întreaga Europă prin efectele de stimulare și de multiplicare. Din cauza constrângerilor bugetare, măsurile propuse la nivelul UE au fost atent selectate pentru a demonstra valoarea adăugată a UE. Pe baza analizei de mai sus se poate concluziona că intervenția propusă la nivelul UE pentru a promova spiritul antreprenorial și competitivitatea este pe deplin justificată, mai ales luând în considerare nevoile IMM-urilor. IMPLICAȚII BUGETARE Creditele financiare pentru punerea în aplicare a programului pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 se ridică la 2,522 miliarde EUR[10]. 2011/0394 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020) (Text cu relevanță pentru SEE) PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 173 și 195, având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale, având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European, având în vedere avizul Comitetului Regiunilor, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: (1) Comisia a adoptat Comunicarea „Europa 2020 – O strategie pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”[11] în martie 2010 (denumită în continuare „Strategia Europa 2020”). Comunicarea a fost aprobată de Consiliul European din iunie 2010. Strategia Europa 2020 este o reacție la criza economică și are ca scop să pregătească Europa pentru următorul deceniu. Aceasta stabilește cinci obiective ambițioase privind clima și energia, ocuparea forței de muncă, inovarea, educația și incluziunea socială, care urmează să fie atinse până în 2020 și identifică factorii-cheie pentru creșterea economică, care vizează să facă Europa mai dinamică și mai competitivă. Strategia subliniază, de asemenea, importanța consolidării creșterii economiei europene, realizând în același timp un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, o economie cu emisii scăzute de carbon și eficientă din punct de vedere al resurselor și al energiei și o coeziune socială. (2) Pentru a se asigura că întreprinderile joacă un rol central în realizarea creșterii economice în Europa, Comisia a adoptat în octombrie 2010 o comunicare intitulată „O politică industrială integrată adaptată erei globalizării – Atribuirea celui mai important rol competitivității și sustenabilității”[12], care a fost aprobată de Consiliul European în concluziile sale din decembrie 2010. Aceasta este o inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020. Comunicarea stabilește o strategie care are ca scop să stimuleze creșterea economică și creșterea locurilor de muncă prin menținerea și susținerea unei baze industriale puternice, diversificate și competitive în Europa, în special prin îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru întreprinderi, precum și prin consolidarea mai multor aspecte ale pieței unice, inclusiv serviciile comerciale. (3) În iunie 2008, Comisia a adoptat Comunicarea intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică”: Prioritate pentru IMM-uri – Un „Small Business Act” pentru Europa[13], care a fost aprobată de Consiliul European din decembrie 2008 „Small Business Act” (SBA) oferă un cadru cuprinzător de politică pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), promovează spiritul antreprenorial și ancorează principiul „a gândi mai întâi la scară mică” în legislație și politică cu scopul de a consolida competitivitatea IMM-urilor. SBA stabilește 10 principii și prezintă acțiuni de politică și legislative pentru promovarea potențialului IMM-urilor de a se dezvolta și de a crea locuri de muncă. Punerea în aplicare a SBA contribuie la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Mai multe acțiuni pentru IMM-uri au fost deja prevăzute în inițiativele emblematice. (4) Comunicarea Comisiei intitulată „Revizuirea „Small Business Act” pentru Europa”[14], din februarie 2011, care a fost aprobată de Consiliul Competitivitate din mai 2011, reflectează asupra punerii în aplicare a SBA și evaluează nevoile IMM-urilor care funcționează în mediul de afaceri actual, în care este tot mai dificil să se obțină finanțare și acces la piață. Revizuirea prezintă o imagine de ansamblu a progreselor înregistrate în primii doi ani de punere în aplicare a SBA, definește noi acțiuni pentru a răspunde provocărilor determinate de criza economică și semnalate de părțile interesate și propune moduri de îmbunătățire a adoptării și a punerii în aplicare a SBA, atribuind părților interesate un rol clar și plasând organizațiile de afaceri în prim-plan. (5) Odată cu propunerea de Regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020[15], adoptată la 29 iunie 2011, Comisia stabilește un pachet de propuneri și documente legislative pentru bugetul Uniunii Europene pentru perioada 2014-2020. Acest cadru financiar multianual descrie modul în care vor fi atinse obiectivele de politică în ceea ce privește sporirea creșterii economice și a numărului de locuri de muncă în Europa și crearea unei economii cu emisii scăzute de carbon și mai ecologice și a unei Europe mai vizibile pe plan internațional. (6) Pentru a contribui la consolidarea competitivității și a durabilității întreprinderilor din Uniune, în special a IMM-urilor, la progresul unei societăți a cunoașterii și la dezvoltarea bazată pe o creștere economică echilibrată, ar trebui instituit un program pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-uri (denumit în continuare „programul”). (7) Comisia s-a angajat să raționalizeze acțiunile de combatere a schimbărilor climatice în programele de cheltuieli ale Uniunii și să dedice cel puțin 20% din bugetul Uniunii unor obiective legate de climă. Este important să se asigure că atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, precum și prevenirea riscurilor sunt promovate în pregătirea, conceperea și punerea în aplicare a programului. Măsurile incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament ar trebui să contribuie la promovarea tranziției către o economie și o societate cu emisii scăzute de carbon și rezistentă la schimbările climatice. (8) Politica de competitivitate a Uniunii are ca scop punerea în aplicare a dispozițiilor instituționale și politice care să creeze condițiile necesare pentru ca întreprinderile să se poată dezvolta într-un mod durabil. O productivitate îmbunătățită reprezintă sursa dominantă de creștere durabilă a veniturilor, care, la rândul ei, contribuie la îmbunătățirea standardelor de viață. De asemenea, competitivitatea depinde de capacitatea întreprinderilor de a profita din plin de oportunități, cum ar fi piața unică europeană. Acest lucru este deosebit de important pentru IMM-uri, care reprezintă 99 % din întreprinderile din Uniune, asigură două din trei locuri de muncă existente în sectorul privat și 80 % din locurile de muncă nou create și contribuie cu mai mult de jumătate din valoarea adăugată totală creată de întreprinderile din Uniune. IMM-urile sunt un factor-cheie pentru creșterea economică, ocuparea forței de muncă și integrarea socială. (9) Competitivitatea s-a aflat în centrul atenției în cadrul elaborării politicilor Uniunii în ultimii ani, din cauza disfuncționalităților politice, instituționale și de piață care subminează competitivitatea întreprinderilor Uniunii, în special a IMM-urilor. (10) Prin urmare, programul ar trebui să se ocupe de disfuncționalitățile pieței care afectează competitivitatea economiei Uniunii la nivel mondial, în principal din cauza problemelor care subminează capacitatea întreprinderilor de a concura cu întreprinderi similare din alte părți ale lumii. (11) Programul ar trebui să se adreseze în special IMM-urilor, astfel cum sunt acestea definite în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii[16]. O atenție deosebită ar trebui acordată microîntreprinderilor, întreprinderilor implicate în activități de artizanat și întreprinderilor sociale. De asemenea, ar trebui să se acorde atenție caracteristicilor specifice și cerințelor tinerilor antreprenori, noilor și potențialilor antreprenori și femeilor antreprenor, precum și grupurilor țintă specifice, cum ar fi migranții și antreprenorii care aparțin unor grupuri vulnerabile sau defavorizate din punct de vedere social, precum persoanele cu handicap. Programul ar trebui să încurajeze, de asemenea, cetățenii în vârstă să devină și să rămână antreprenori, precum și să promoveze dreptul la o a doua șansă pentru antreprenori. (12) Multe dintre problemele în materie de competitivitate ale Uniunii implică dificultățile pe care le au IMM-urile în a obține acces la finanțare, deoarece acestea luptă pentru a-și demonstra bonitatea și întâmpină dificultăți în a obține acces la capitalul de risc. Acest lucru are un efect negativ asupra numărului și calității întreprinderilor nou create și asupra dezvoltării întreprinderilor. Valoarea adăugată pentru Uniune a instrumentelor financiare propuse constă, printre altele, în consolidarea pieței unice pentru capitalul de risc și în dezvoltarea unei piețe financiare paneuropene pentru IMM-uri. Acțiunile Uniunii ar trebui să fie complementare utilizării de către statele membre a instrumentelor financiare pentru IMM-uri. Entitățile însărcinate cu punerea în aplicare a acțiunilor ar trebui să asigure adiționalitatea și să evite dubla finanțare prin resursele UE. (13) Rețeaua întreprinderilor europene și-a dovedit valoarea adăugată pentru IMM-urile europene în calitate de ghișeu unic pentru sprijinirea întreprinderilor, ajutând întreprinderile să își îmbunătățească competitivitatea și să analizeze oportunitățile de afaceri de pe piața unică și din afara ei. Simplificarea metodologiilor și a metodelor de lucru și asigurarea unei dimensiuni europene a serviciilor de sprijin în afaceri pot fi realizate numai la nivelul Uniunii. În special, rețeaua a ajutat IMM-urile să găsească parteneri cu care să coopereze sau pentru transferul de tehnologie, precum și să primească consiliere cu privire la sursele de finanțare, la drepturile de proprietate intelectuală și la ecoinovare și producția durabilă. Aceasta a obținut, de asemenea, feedback cu privire la legislația și standardele Uniunii. Expertiza sa unică este deosebit de importantă pentru depășirea asimetriilor informaționale și pentru reducerea costurilor tranzacțiilor asociate cu activitățile transfrontaliere. (14) Internaționalizarea limitată a IMM-urilor, atât în interiorul, cât și în afara Europei, afectează competitivitatea. Potrivit unor estimări, în prezent 25 % dintre IMM-urile din Uniune exportă sau au exportat la un moment dat în ultimii trei ani, dintre care doar 13 % exportă în afara Uniunii în mod regulat și doar 2 % au investit în afara țării lor de origine. În conformitate cu „Small Business Act”, care a impus Uniunii și statelor membre să sprijine și să încurajeze IMM-urile să profite de creșterea piețelor din afara Uniunii, UE sprijină o rețea de organizații europene de afaceri pe mai mult de 20 de piețe din străinătate. Aceasta oferă asistență financiară Centrului pentru cooperare industrială UE-Japonia, organismelor de afaceri din Hong Kong, Malaysia și Singapore, precum și Centrului European de Afaceri și Tehnologii din India, centrelor pentru IMM-urile europene din China și din Thailanda și serviciului de asistență în materie de DPI pentru IMM-uri din China. Valoarea adăugată europeană este creată prin concentrarea eforturilor naționale în acest domeniu, evitând suprapunerea, promovând cooperarea și oferind servicii care nu ar avea masă critică dacă ar fi furnizate la nivel național. (15) Pentru a îmbunătăți competitivitatea întreprinderilor europene, în special a IMM-urilor, statele membre și Comisia trebuie să creeze un mediu de afaceri favorabil. Trebuie să se acorde o atenție deosebită intereselor IMM-urilor, precum și sectoarelor în care acestea sunt cele mai active. Inițiativele la nivelul Uniunii sunt necesare pentru a dezvolta condiții de concurență echitabile pentru IMM-uri și pentru a face schimb de informații și de cunoștințe la scară europeană. (16) Un alt factor care afectează competitivitatea este spiritul antreprenorial relativ slab în cadrul Uniunii. Doar 45 % dintre cetățenii Uniunii (și mai puțin de 40 % dintre femei) ar dori să desfășoare activități independente, comparativ cu 55 % din populația din Statele Unite ale Americii și 71 % dintre cetățenii din China[17]. Efectele demonstrative și catalizatoare, de exemplu, premiile și conferințele europene, precum și măsurile care sporesc coerența și consecvența, cum ar fi analiza comparativă și schimburile de bune practici, oferă o valoare adăugată europeană ridicată. (17) Concurența la nivel mondial, schimbările demografice, constrângerile în materie de resurse și tendințele sociale emergente generează provocări și oportunități pentru anumite sectoare de activitate. De exemplu, sectoarele bazate pe proiectare, care se confruntă cu provocări mondiale și sunt caracterizate printr-o pondere ridicată a IMM-urilor, trebuie să se adapteze pentru a profita de beneficii și pentru a valorifica potențialul neexploatat al cererii mari de produse personalizate, favorabile incluziunii. Este necesar un efort concertat la nivelul Uniunii, deoarece aceste provocări sunt valabile pentru toate IMM-urile Uniunii din aceste sectoare. (18) Astfel cum s-a subliniat în Comunicarea Comisiei din 30 iunie 2010 intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european”[18], care a fost aprobată prin concluziile Consiliului European din octombrie 2010, turismul este un sector important al economiei Uniunii Europene. Întreprinderile din acest sector contribuie substanțial la produsul intern brut (PIB) al Uniunii, precum și la crearea de locuri de muncă și au un potențial semnificativ de dezvoltare a activității antreprenoriale, deoarece aceasta este desfășurată în principal de IMM-uri. Tratatul de la Lisabona recunoaște importanța turismului, subliniind competențele specifice ale Uniunii în acest domeniu, care completează acțiunile statelor membre. Inițiativele luate la nivelul Uniunii în domeniul turismului prezintă o valoare adăugată clară, în special prin furnizarea de date și de analize, prin elaborarea de strategii transnaționale de promovare și prin schimbul de bune practici. (19) Programul ar trebui să indice acțiuni pentru atingerea obiectivelor, pachetul financiar total prevăzut pentru urmărirea acestor obiective, diferitele tipuri de măsuri de punere în aplicare, precum și modalitățile de monitorizare și de evaluare și modalități de protecție a intereselor financiare ale Uniunii. (20) Programul ar trebui să completeze alte programe ale Uniunii, recunoscând în același timp că fiecare instrument ar trebui să funcționeze în conformitate cu propriile proceduri specifice. Astfel, aceleași costuri eligibile nu ar trebui să primească dublă finanțare. Pentru ca finanțarea Uniunii să aducă valoare adăugată și să aibă un impact substanțial, ar trebui dezvoltate sinergii strânse între program, alte programe ale Uniunii și fondurile structurale. (21) Toate inițiativele și acțiunile relevante care fac obiectul programului ar trebui să țină seama de principiul transparenței și al egalității de șanse între femei și bărbați. Respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale pentru toți cetățenii ar trebui să fie, de asemenea, luate în considerare în aceste inițiative și activități. (22) Prezentul regulament ar trebui să stabilească, pentru întreaga durată a programului, un pachet financiar care să constituie referința primară, în sensul punctului 17 din Acordul interinstituțional din XX/YY/201Z între Parlamentul European, Consiliu și Comisie cu privire la cooperarea în domeniul bugetar și privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[19], pentru autoritatea bugetară în cursul procedurii bugetare anuale. (23) Pentru a se asigura că finanțarea se limitează la combaterea disfuncționalităților politice, instituționale și de piață și pentru a evita denaturarea pieței, finanțarea din cadrul programului ar trebui să respecte normele Uniunii Europene privind ajutoarele de stat. (24) Acordul privind Spațiul Economic European și protocoalele la acordurile de asociere prevăd participarea țărilor în cauză la programele Uniunii. Participarea altor țări terțe ar trebui să fie posibilă, în cazul în care acordurile și procedurile indică acest lucru. (25) Programul ar trebui să fie monitorizat și evaluat, astfel încât să se permită efectuarea de ajustări. (26) Interesele financiare ale Uniunii ar trebui să fie protejate prin măsuri proporționale, inclusiv prin prevenirea, identificarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, alocate în mod necuvenit sau utilizate incorect și, dacă este necesar, prin aplicarea de sancțiuni în cadrul ciclului de cheltuieli. (27) Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare, în vederea adoptării unui program anual de lucru pentru punerea în aplicare a programului. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie[20]. (28) Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește normele specifice de participare și de externalizare a anumitor sarcini. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. (29) În momentul pregătirii și al elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: CAPITOLUL I Obiect Articolul 1 Stabilire Se stabilește un program pentru acțiunile Uniunii destinate îmbunătățirii competitivității întreprinderilor, cu accent special asupra întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) (denumit în continuare „programul”), pentru perioada 1 ianuarie 2014 – 31 decembrie 2020. Articolul 2 Obiective generale 1. Programul contribuie la următoarele obiective generale și acordă o atenție deosebită nevoilor specifice ale IMM-urilor la nivel european și global: (a) consolidarea competitivității și a durabilității întreprinderilor din Uniune, inclusiv în sectorul turismului; (b) încurajarea unei culturi antreprenoriale și promovarea creării și dezvoltării IMM-urilor. 2. Realizarea obiectivelor menționate la alineatul (1) se măsoară prin următorii indicatori: (c) procentul de creștere a sectorului industrial al Uniunii în raport cu creșterea produsului intern brut (PIB) total; (d) creșterea producției manufacturiere a Uniunii în industriile ecologice; (e) modificări ale sarcinilor administrative pentru IMM-uri; (f) creșterea IMM-urilor în ceea ce privește valoarea adăugată și numărul de angajați (g) și rata de reînnoire a IMM-urilor. 3. Programul sprijină punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 și contribuie la realizarea obiectivului de „creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”. În special, programul contribuie la obiectivul principal privind ocuparea forței de muncă. CAPITOLUL II Obiective specifice și domenii de acțiune Articolul 3 Obiective specifice 1. Obiectivele specifice ale programului sunt: (a) Îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru competitivitatea și durabilitatea întreprinderilor din Uniune, inclusiv în sectorul turismului; (b) Promovarea antreprenoriatului, inclusiv în rândul grupurilor țintă specifice; (c) îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare sub formă de capitaluri proprii și datorii; (d) Îmbunătățirea accesului la piețele de pe teritoriul Uniunii și la cele mondiale. 2. Necesitatea ca întreprinderile să se adapteze la o economie cu emisii reduse de carbon, rezistentă la schimbările climatice și eficientă din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor este promovată în punerea în aplicare a programului. 3. Pentru a măsura impactul programului în ceea ce privește realizarea obiectivelor specifice prevăzute la alineatul (1), se utilizează indicatori de performanță. Acești indicatori figurează în anexa I. Articolul 4 Buget 1. Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului este de 2,522 miliarde EUR, dintre care aproximativ 1,4 miliarde EUR sunt alocate instrumentelor financiare. 2. Pachetul financiar instituit în temeiul prezentului regulament poate acoperi, de asemenea, cheltuielile legate de activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare care sunt necesare pentru gestionarea programului și realizarea obiectivelor sale, în special studii, reuniuni ale experților, acțiuni de informare și comunicare, inclusiv comunicare corporativă a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale programului, cheltuieli legate de rețelele IT care se concentrează pe prelucrarea și schimbul de informații, precum și toate celelalte cheltuieli de asistență tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului. 3. Alocația financiară poate acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziției între program și măsurile adoptate în temeiul Deciziei nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului[21]. Dacă este necesar, în bugetul pentru perioada de după 2020 pot fi introduse credite pentru acoperirea unor cheltuieli similare, permițându-se astfel gestionarea acțiunilor nefinalizate până la 31 decembrie 2020. Articolul 5 Participarea țărilor terțe 1. Programul este deschis spre participare: (a) țărilor din Asociația Europeană a Liberului Schimb (AELS) care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE), în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul SEE, precum și altor țări europene, în cazul în care acordurile și procedurile permit acest lucru; (b) țărilor aderente, țărilor candidate și potențial candidate, în conformitate cu principiile generale și cu condițiile generale de participare a acestor țări la programele Uniunii stabilite în acordurile-cadru respective și în deciziile Consiliului de asociere sau în documente similare; (c) țărilor care intră în sfera de aplicare a politicilor europene de vecinătate, în cazul în care acordurile și procedurile permit acest lucru și în conformitate cu principiile generale și cu condițiile generale de participare a acestor țări la programele Uniunii Europene stabilite în acordurile-cadru respective, în protocoalele la acordurile de asociere și în deciziile Consiliului de asociere. 2. Entitățile stabilite în țările menționate la alineatul (1), în cazul în care condițiile stabilite la alineatul respectiv nu sunt îndeplinite sau în cazul în care țările respective decid să nu se alăture programului, sau entitățile stabilite în alte țări terțe pot participa la acțiuni în conformitate cu programul. 3. Aceste entități nu au dreptul să primească contribuții financiare din partea Uniunii, cu excepția cazului în care acest lucru este indispensabil pentru program, în special în ceea ce privește competitivitatea și accesul la piețe al întreprinderilor din Uniune. Această excepție nu se aplică în cazul entităților care au scop lucrativ. Articolul 6 Acțiuni de îmbunătățire a condițiilor-cadru pentru competitivitatea și durabilitatea întreprinderilor din Uniune 1. Comisia sprijină acțiunile de îmbunătățire și de consolidare a competitivității și a durabilității întreprinderilor din Uniune, în special a IMM-urilor, pentru a spori eficacitatea, coerența și consecvența politicilor naționale de promovare a competitivității, a durabilității și a dezvoltării întreprinderilor în Europa. 2. Comisia poate sprijini acțiuni menite să dezvolte noi strategii pentru competitivitate. Aceste acțiuni pot include următoarele: (a) măsuri pentru a îmbunătăți elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor care se referă la competitivitatea și la durabilitatea întreprinderilor, inclusiv rezistența la dezastre și pentru a asigura dezvoltarea de infrastructuri adecvate, grupuri de nivel mondial, rețele de întreprinderi și condiții-cadru, precum și dezvoltarea de produse, servicii și procese durabile; (b) măsuri care să încurajeze cooperarea în elaborarea politicilor și schimbul de bune practici între statele membre, alte țări care participă la program și principalii concurenți din Uniune și măsuri care să abordeze aspectele internaționale ale politicilor de competitivitate; (c) sprijin pentru dezvoltarea politicilor pentru IMM-uri și cooperarea între responsabilii politici, în special în vederea îmbunătățirii facilității de acces la programe și a măsurilor favorabile IMM-urilor. 3. Comisia poate sprijini inițiativele care accelerează apariția unor industrii competitive, bazate pe activități transsectoriale, în domenii de activitate caracterizate de un număr mare de IMM-uri și care au o contribuție mare la PIB-ul Uniunii. Aceste inițiative stimulează dezvoltarea de noi piețe, precum și furnizarea de bunuri și servicii bazate pe cele mai competitive modele de întreprinderi sau pe lanțurile de valori modificate. Ele includ inițiative pentru a spori productivitatea, eficiența utilizării resurselor, durabilitatea și responsabilitatea socială a întreprinderilor. Articolul 7 Acțiuni de promovare a spiritului antreprenorial 1. Comisia contribuie la promovarea spiritului antreprenorial, prin îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru dezvoltarea spiritului antreprenorial. Comisia sprijină un mediu de afaceri favorabil pentru dezvoltarea și creșterea întreprinderilor. 2. O atenție deosebită se acordă tinerilor antreprenori, noilor și potențialilor antreprenori și femeilor antreprenor, precum și grupurilor țintă specifice. 3. Comisia poate sprijini măsurile adoptate de statele membre pentru a dezvolta o educație, competențe și atitudini antreprenoriale, în special în rândul potențialilor și noilor antreprenori. Articolul 8 Acțiuni de îmbunătățire a accesului IMM-urilor la finanțare 1. Comisia sprijină acțiuni care au ca scop îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare, în etapa de înființare și de dezvoltare, care sunt complementare utilizării de instrumente financiare pentru IMM-uri de către statele membre la nivel național și regional. Pentru a se asigura complementaritatea, aceste acțiuni vor fi strâns coordonate cu cele întreprinse în cadrul politicii de coeziune și la nivel național. Astfel de acțiuni vizează stimularea finanțării atât prin platformele de capitaluri proprii, cât și prin platformele de datorii. 2. Ca parte a acțiunilor descrise la alineatul (1), Comisia dezvoltă măsuri, în funcție de cererea de pe piață, pentru a îmbunătăți finanțarea transfrontalieră și multinațională, sprijinind în consecință IMM-urile să își internaționalizeze activitățile, în conformitate cu dreptul Uniunii. 3. Detalii privind acțiunile menționate la alineatul (1) al prezentului articol sunt prevăzute în anexa II. Articolul 9 Acțiuni de îmbunătățire a accesului la piețe 1. Pentru a îmbunătăți în continuare competitivitatea și accesul la piețe al întreprinderilor din Uniune, Comisia își menține sprijinul pentru Rețeaua întreprinderilor europene. 2. Comisia poate sprijini acțiunile de îmbunătățire a accesului IMM-urilor la piața unică, inclusiv acțiunile de furnizare de informații și de sensibilizare. 3. Măsuri specifice vizează facilitarea accesului IMM-urilor la piețele din afara Uniunii, precum și consolidarea serviciilor de sprijin existente în cadrul acestor piețe. Prin intermediul programului, IMM-urile pot primi sprijin în ceea ce privește normele și drepturile de proprietate intelectuală în țări terțe prioritare. 4. Acțiunile puse în aplicare în cadrul programului pot avea drept scop promovarea cooperării industriale internaționale, inclusiv dialogurile cu țările terțe în domeniul industrial și al reglementării. Măsurile specifice pot avea scopul de a reduce diferențele din cadrele de reglementare pentru produsele industriale și din domeniul politicii industriale care există între Uniune și alte țări și de a îmbunătăți mediul de afaceri. CAPITOLUL III Punerea în aplicare a programului Articolul 10 Programul anual de lucru 1. În vederea punerii în aplicare a programului, Comisia adoptă un program anual de lucru, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 16 alineatul (2). Programele anuale de lucru stabilesc obiectivele urmărite, rezultatele așteptate, metoda de punere în aplicare și suma lor totală. Ele conțin, de asemenea, o descriere a acțiunilor care urmează a fi finanțate, o indicație privind suma alocată fiecărei acțiuni și un calendar orientativ de punere în aplicare, precum și indicatori adecvați pentru monitorizarea eficacității în ceea ce privește obținerea rezultatelor și atingerea obiectivelor. În cazul subvențiilor, ele includ prioritățile, criteriile esențiale de evaluare și rata maximă de cofinanțare. 2. Comisia pune în aplicare programul în conformitate cu Regulamentul financiar [Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (noul Regulament financiar)]. 3. Programul este pus în aplicare astfel încât să asigure că acțiunile sprijinite țin seama de evoluțiile și de nevoile viitoare, în special după evaluarea intermediară menționată la articolul 12 alineatul (3), și că acestea sunt relevante pentru piețele, economia și schimbările din societate aflate în continuă evoluție. Articolul 11 Măsuri de sprijin 1. În plus față de măsurile prevăzute de programul de lucru menționat la articolul 10, Comisia întreprinde în mod regulat măsuri de sprijin, inclusiv următoarele: (a) analiza și monitorizarea aspectelor privind competitivitatea sectorială și intersectorială; (b) identificarea bunelor practici și a abordărilor de politică, precum și dezvoltarea în continuare a acestora; (c) evaluări ale impactului măsurilor Uniunii care au o importanță deosebită pentru competitivitatea întreprinderilor, în vederea identificării domeniilor din legislația existentă care trebuie să fie simplificate, sau a domeniilor în care trebuie să fie propuse noi măsuri legislative; (d) evaluarea legislației referitoare la întreprinderi, a politicii industriale specifice și a măsurilor referitoare la competitivitate. 2. Aceste măsuri de sprijin menționate la alineatul (1) nu fac parte în mod necesar din programele anuale de lucru menționate la articolul 10. Articolul 12 Monitorizarea și evaluarea 1. Comisia monitorizează punerea în aplicare și gestionarea programului. 2. Comisia elaborează un raport anual de monitorizare care să analizeze eficiența și eficacitatea acțiunilor sprijinite din prisma execuției financiare, a rezultatelor și, în cazul în care este posibil, a impactului. Raportul cuprinde informații privind valoarea cheltuielilor legate de climă și impactul sprijinului acordat obiectivelor în materie de schimbări climatice, în măsura în care colectarea acestor informații nu creează sarcini administrative nejustificate pentru IMM-uri. 3. Până în anul 2018 cel târziu, Comisia întocmește un raport de evaluare privind realizarea obiectivelor tuturor acțiunilor sprijinite în cadrul programului, la nivelul rezultatelor și al impactului, precum și privind eficiența utilizării resurselor și valoarea adăugată europeană, în vederea luării unei decizii privind reînnoirea, modificarea sau suspendarea măsurilor. Raportul de evaluare abordează, de asemenea, amploarea simplificării, coerența internă și externă a acesteia, continuarea relevanței tuturor obiectivelor, precum și contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii în materie de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. El ia în considerare rezultatele evaluării privind impactul pe termen lung al măsurilor programului predecesor. 4. Se întocmește un raport de evaluare cu privire la impacturile pe termen lung și cu privire la durabilitatea efectelor măsurilor care vor fi introduse într-o decizie privind o posibilă reînnoire, modificare sau suspendare a unei măsuri ulterioare. 5. Se elaborează un set de indicatori-cheie de performanță ca o bază pentru evaluarea gradului în care au fost realizate obiectivele acțiunilor sprijinite în cadrul programului. Acestea sunt măsurate pe baza unui scenariu de referință predefinit care reflectă situația înainte de punerea în aplicare a acțiunilor. 6. Toate părțile implicate furnizează Comisiei toate datele și informațiile necesare pentru a permite monitorizarea și evaluarea măsurilor în cauză. CAPITOLUL IV Dispoziții financiare și forme de asistență financiară Articolul 13 Forme de asistență financiară Asistența financiară acordată de Uniune în cadrul programului poate fi pusă în aplicare în mod indirect prin delegarea unor sarcini de execuție bugetară entităților enumerate la articolul XX din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 [noul Regulament financiar]. Articolul 14 Instrumente financiare 1. Instrumentele financiare din cadrul programului sunt gestionate cu scopul de a facilita accesul la finanțare al IMM-urilor orientate spre creștere. Instrumentele financiare includ un mecanism de capitaluri proprii și un mecanism de garantare a împrumuturilor. 2. Instrumentele financiare pentru IMM-urile orientate spre creștere pot fi combinate, dacă este cazul, cu alte instrumente financiare instituite de către statele membre și autoritățile lor de gestionare, în conformitate cu [articolul 33 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. XXX/201X (noul Regulament privind fondurile structurale)] și cu subvenții finanțate de Uniune, inclusiv în temeiul prezentului regulament. 3. Instrumentele financiare vizează păstrarea valorii activelor furnizate de bugetul Uniunii. Acestea pot genera profituri acceptabile pentru a îndeplini obiectivele altor parteneri sau investitori. 4. În conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 [noul Regulament financiar], veniturile și rambursările generate de un instrument financiar sunt alocate instrumentului financiar respectiv. În cazul instrumentelor financiare deja instituite în cadrul financiar multianual pentru perioada 2007-2013, veniturile și rambursările generate de operațiuni începute în această perioadă se alocă instrumentului financiar în perioada 2014–2020. Articolul 15 Protejarea intereselor financiare ale Uniunii 1. Comisia ia măsurile adecvate pentru a se asigura că, atunci când acțiunile finanțate în temeiul prezentului regulament sunt puse în aplicare, interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și oricăror altor activități ilegale, prin controale eficace și, dacă sunt identificate nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, iar dacă este cazul, prin sancțiuni eficace, proporționale și cu efect de descurajare. 2. Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competențe de audit, pe baza documentelor și a controalelor la fața locului, asupra tuturor beneficiarilor, contractanților și subcontractanților de subvenții și a altor părți terțe care au beneficiat de fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament. 3. Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) este autorizat să desfășoare verificări și inspecții la fața locului la agenții economici vizați, în mod direct sau indirect, de acest tip de finanțare, în conformitate cu procedurile stabilite în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, pentru a se determina dacă a avut loc sau nu o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care să afecteze interesele financiare ale Uniunii în legătură cu un acord ori decizie de grant sau cu un contract legat de o finanțare din partea Uniunii. 4. Fără a se aduce atingere primului și celui de-al doilea paragraf, acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și acordurile și deciziile de grant și contractele care rezultă din punerea în aplicare a prezentului regulament autorizează în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze audituri, verificări și inspecții la fața locului. CAPITOLUL V Comitetul și dispoziții finale Articolul 16 Comitetul 1. Comisia este asistată de un comitet. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. 2. În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Articolul 17 Acte delegate 1. Comisia este autorizată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 18 cu privire la modificările aduse indicatorilor enumerați în anexa I la prezentul regulament, dacă aceștia nu se dovedesc adecvați pentru măsurarea progreselor în ceea ce privește realizarea obiectivelor generale și specifice ale programului. 2. Comisia este autorizată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 18 cu privire la modificările aduse detaliilor acțiunilor specifice stabilite în anexa II la prezentul regulament, dacă evoluția situației economice cere acest lucru sau în funcție de rezultatele obținute de mecanismul de garantare a împrumuturilor (LGF – Loan Guarantee Facility) al programului-cadru pentru competitivitate și inovare și de instrumentul de partajare a riscurilor (RSI – Risk Sharing Instrument) al celui de-al 7-lea program-cadru pentru mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor. 3. Atunci când este necesar din motive imperioase de urgență, de exemplu în caz de evoluție rapidă a condițiilor economice, procedura prevăzută la articolul 19 se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului articol. Articolul 18 Exercitarea delegării 1. Se delegă Comisiei competența de a adopta acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite la prezentul articol. 2. Delegarea de competențe menționată la articolul 17 este conferită Comisiei pentru o perioadă de șapte ani de la [data intrării în vigoare a actului legislativ de bază]. 3. Delegarea competenței menționate la articolul 17 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare încheie delegarea de competențe specificată în decizia respectivă. Aceasta produce efecte începând cu ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară, specificată în decizie. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate aflate deja în vigoare. 4. De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului. 5. Un act delegat adoptat în temeiul articolului 17 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la data notificării respectivului act către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Această perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. Articolul 19 Procedura de urgență 1. Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră imediat în vigoare și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). În notificarea unui act delegat transmisă Parlamentului European și Consiliului se prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență. 2. Fie Parlamentul European, fie Consiliul pot formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 18 alineatul (5). În acest caz, Comisia abrogă actul fără întârziere ca urmare a notificării din partea Parlamentului European sau a Consiliului a deciziei de a formula obiecții. Articolul 20 Abrogare și dispoziții tranzitorii 1. Decizia nr. 1639/2006/CE este abrogată cu efect de la 1 ianuarie 2014. 2. Cu toate acestea, acțiunile inițiate în temeiul Deciziei nr. 1639/2006/CE și obligațiile financiare legate de aceste acțiuni continuă să fie reglementate de decizia respectivă până la încheierea lor. 3. Alocația financiară menționată la articolul 4 poate acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziției între prezentul program și măsurile adoptate în temeiul Deciziei nr. 1639/2006/CE. Articolul 21 Intrarea în vigoare Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Parlamentul European, Pentru Consiliu, Președintele Președintele ANEXA I Indicatori pentru obiectivele generale și specifice Obiectivul general: || 1. Consolidarea competitivității și a durabilității întreprinderilor din Uniune, inclusiv în sectorul turismului Indicator de impact[22] || Situația actuală || Obiectiv esențial pe termen lung (2020) Creșterea competitivității industriale[23] Modificarea sarcinii administrative pentru IMM-uri (nr. de zile pentru a înființa o întreprindere nouă) Creșterea producției manufacturiere a UE în industriile ecologice (modificarea în procente față de anul anterior) || 2009: -3,%, 2008: -0,3%, 2007: +0,7% 2009: -3,1 % numărul de zile pentru a înființa o întreprindere nouă: 7 zile lucrătoare Creștere anuală de 6 - 7 % în ultimii ani || Creștere anuală de 1 % și creștere de 5 % în 2015 Reducerea numărului de zile pentru înființarea unei întreprinderi noi: 3 zile lucrătoare în 2020. Creștere anuală de 8 % în medie în următorii zece ani; până în 2015, se urmărește o creștere cu 50 % a producției Obiectivul general: || 2. Încurajarea unei culturi antreprenoriale și promovarea creării și dezvoltării IMM-urilor Indicator de impact || Situația actuală || Obiectiv esențial pe termen lung (2020) Creșterea IMM-urilor în ceea ce privește valoarea adăugată și angajații Feedback de la IMM-uri și alți beneficiari finali cu privire la valoarea adăugată, utilitatea și relevanța programului, care urmează să fie măsurate în evaluările programului prin intermediul Rețelei întreprinderilor europene (RÎN) și a anchetelor online Rata de reînnoire a IMM-urilor (întreprinderi noi și falimente) || În 2010, IMM-urile au reprezentat mai mult de 58 % din cifra de afaceri totală a UE (VAB); numărul total al angajaților din cadrul IMM-urilor: 87,5 milioane (67 % dintre locurile de muncă din sectorul privat din UE) 78 % satisfacție și feedback pozitiv cu privire la valoarea adăugată a RÎN || Obiectivul de creștere cu 4 % pe an a valorii adăugate brute a IMM-urilor; creșterea anuală a numărului angajaților în cadrul IMM-urilor de 1 % Creștere cu mai mult de 80 % a satisfacției cu privire la valoarea adăugată a RÎN Obiectiv specific: || Îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru competitivitatea și durabilitatea întreprinderilor din UE, inclusiv în sectorul turismului Indicator de rezultat || Cel mai recent rezultat cunoscut || Obiectiv pe termen mediu (rezultat) (2017) Activități de îmbunătățire a competitivității Numărul de măsuri de simplificare adoptate Numărul de verificări de conformitate în ceea ce privește calitatea și valoarea adăugată a activităților Nivelul de adoptare de către întreprinderi a produselor și a instrumentelor de producție europene durabile, inclusiv EMAS, eticheta ecologică și proiectarea ecologică || Programul de simplificare al Comisiei a fost actualizat în 2010 și este pe cale să reducă birocrația cu 25 % în 2012. S-au adoptat 5 măsuri de simplificare pe an până în 2010. Patru verificări de conformitate, care au inclus părțile interesate, au fost efectuate în 2010 cu privire la politicile în materie de mediu, transporturi, ocupare a forței de muncă și industrială. Feedback-ul a inclus observații cu privire la legislație și la valoarea adăugată a activităților. Aproximativ 35 000 de certificări ISO 14001 EMS și 4 500 de înregistrări în EMAS, 18 000 de licențe pentru eticheta ecologică a UE || Circa 7 măsuri de simplificare pe an. Abordarea privind feedback-ul la verificările de conformitate va fi extinsă la alte politici și va conduce la simplificări cu impact pozitiv asupra industriei. Până la douăsprezece verificări de conformitate sunt prevăzute, în scopul unei mai bune reglementări. Un număr semnificativ de întreprinderi își supraveghează performanța, aplică sisteme de management de mediu și realizează îmbunătățiri în ceea ce privește productivitatea resurselor și protecția mediului. O parte semnificativă a producției constă în produse eficiente din punct de vedere al exploatării resurselor și al protecției mediului Dezvoltarea politicii privind IMM-urile Numărul de state membre care utilizează „testul IMM” Publicitate sporită la nivelul UE cu privire la „Premiile europene pentru spiritul antreprenorial” prin publicații/articole mass-media în toate statele membre Reducerea termenului de înființare a unei noi întreprinderi și a complexității procedurilor || Numărul de state membre care utilizează „testul IMM”: 15 de state membre Numărul de publicații/articole mass-media din toate statele membre: 60 în 2010 Reducerea termenului de înființare: 7 zile lucrătoare || Numărul de state membre care utilizează „testul IMM”: 21 de state membre Numărul de publicații/articole mass-media din toate statele membre: 80 Reducerea termenului de înființare: 5 zile lucrătoare Noi concepte în domeniul afacerilor Numărul de produse/servicii noi de pe piață Nivelul de exporturi suplimentare și sumele corespunzătoare Feedback-ul părților interesate privind calitatea și valoarea adăugată a activităților || Până în prezent, această activitate a fost limitată la activitatea analitică la scară mică. || Obiectivul privind numărul cumulat al produselor/serviciilor noi să fie de 5 în 2017 (crescând la 15 în 2018 și la 25 în 2019). În ceea ce privește exporturile, nu este preconizat niciun impact în 2017. Ponderea exporturilor din prima generație de IMM-uri participante se va observa în 2018 cu un obiectiv de creștere de 20 %. Cel puțin 70 % din IMM-urile participante în 2014 vor exprima un impact pozitiv asupra cifrei lor de afaceri într-o anchetă care va fi efectuată la sfârșitul anului 2017. Turism Numărul de cereri de finanțare Procentul IMM-urilor (și tendința) în cererile de oportunități de finanțare legate de turism Numărul entităților care au adoptat „eticheta europeană a turismului de calitate” Numărul de destinații care au adoptat modele durabile de dezvoltare a turismului promovate de „Destinațiile europene de excelență” || Numărul de cereri de finanțare (pentru toate cererile de propuneri) în total: aproximativ 75 pe an (media pentru 2011) Până în prezent, IMM-urilor nu li s-au adresat direct cereri de propuneri Până în prezent, nicio entitate nu a adoptat „eticheta europeană a turismului de calitate” (acțiune în elaborare) Au fost acordate în total 98 de „Destinații europene de excelență” (în medie 20 pe an – în 2007 - 10, în 2008 - 20, în 2009 - 22, în 2010 - 25, în 2011 - 21) || Numărul de cereri de finanțare (pentru toate cererile de propuneri) în total: mai mult de 100 pe an 30 % din cererile de propuneri adresate direct IMM-urilor Gradul de acoperire de 50 % a sistemelor de evaluare eligibile pentru a participa la „eticheta europeană a turismului de calitate” Mai mult de 200 de destinații adoptă modele durabile de dezvoltare a turismului promovate de „Destinațiile europene de excelență” (până la 30 pe an). Obiectiv specific: || Promovarea antreprenoriatului, inclusiv în rândul grupurilor țintă specifice Indicator de rezultat || Cel mai recent rezultat cunoscut || Obiectiv pe termen mediu (rezultat) (2017) Sprijin pentru antreprenoriat Feedback privind percepția publică a antreprenoriatului (procentul de cetățeni ai UE care ar dori să desfășoare o activitate independentă, măsurat de Eurobarometru) Numărul de state care pun în aplicare soluții antreprenoriale elaborate la nivelul UE Numărul de programe desfășurate la nivel național disponibile pentru IMM-urile din alte state membre Numărul de măsuri de simplificare adoptate pentru IMM-uri || Cifrele din 2007 și 2009 sunt stabilite la 45 % Numărul de state care pun în aplicare soluții pentru spiritul antreprenorial dezvoltate la nivelul UE: 22 (2010) Numărul de programe desfășurate la nivel național disponibile pentru IMM-urile din alte state membre: 5 5 măsuri de simplificare pe an (2010). || Creșterea numărului de cetățeni ai UE care doresc să desfășoare o activitate independentă la 50 % Numărul de state care pun în aplicare soluții pentru spiritul antreprenorial dezvoltate la nivelul UE: 25 Numărul de programe desfășurate la nivel național disponibile pentru IMM-urile din alte state membre: 10 Circa 7 măsuri de simplificare pe an. Obiectiv specific: || Îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare sub formă de capitaluri proprii și datorii Indicator de rezultat || Cel mai recent rezultat cunoscut || Obiectiv pe termen mediu (rezultat) (2017) Instrumente financiare pentru creștere Numărul de societăți care primesc garanții la împrumuturi (credite) și valoarea creditării Numărul de societăți care au beneficiat de capital de risc și valoarea investițiilor (dintre care investiții transfrontaliere) || Instrumentele propuse nu sunt încă lansate și sunt diferite de instrumentele actuale, astfel încât datele referitoare la instrumentele actuale nu pot fi comparate || Numărul de societăți care primesc garanții la împrumuturi (credite) (+/- 95 000) și valoarea creditării (+/-10,7 miliarde EUR) Numărul de societăți care au beneficiat de capital de risc: (+/- 180) și valoarea investițiilor (+/- 220 de milioane EUR) Obiectiv specific: || Îmbunătățirea accesului la piețele de pe teritoriul Uniunii și la cele mondiale Indicator de rezultat || Cel mai recent rezultat cunoscut || Obiectiv pe termen mediu (rezultat) (2017) Rețeaua întreprinderilor europene Numărul de acorduri de parteneriat semnate Recunoaștere sporită a „mărcii de rețea” și a „culturii mărcii” (de exemplu, sensibilizarea cu privire la mărci în rândul IMM-urilor) Rata de satisfacție a clienților (procentul de IMM-uri care se declară satisfăcute, valoarea adăugată a serviciilor specifice) Numărul de IMM-uri care beneficiază de servicii de sprijin Numărul de IMM-uri care participă la evenimente de brokeraj și la misiuni ale companiilor || Rețeaua întreprinderilor europene Numărul de acorduri de parteneriat semnate: 1 950 (2010) Recunoaștere sporită a „mărcii de rețea” și a „culturii mărcii”: nu a fost măsurată încă Rata de satisfacție a clienților (procentul de IMM-uri care se declară satisfăcute, valoarea adăugată a serviciilor specifice): 78% Numărul de IMM-uri care beneficiază de servicii de sprijin: 435 000 (2010) Numărul de IMM-uri care participă la evenimente de brokeraj și la misiuni ale companiilor: 45 000 (2010) || Rețeaua întreprinderilor europene Numărul de acorduri de parteneriat semnate: 3 000 pe an Recunoaștere sporită a „mărcii de rețea” și a „culturii mărcii”: 30 % din IMM-urile abordate Rata de satisfacție a clienților (procentul de IMM-uri care se declară satisfăcute, valoarea adăugată a serviciilor specifice): >80% 500 000 pe an Numărul de IMM-uri care participă la evenimente de brokeraj și la misiuni ale companiilor: 60 000 pe an Servicii de sprijin furnizate IMM-urilor pe piețele din afara UE Ponderea (%) IMM-urilor implicate în activitățile internaționale (exporturi, importuri, ISD și alte activități) în afara UE || 13 % (2009) || 17 % (2017) Cooperarea industrială internațională Numărul cazurilor de îmbunătățire a alinierii între reglementările privind produsele industriale ale UE și ale țărilor terțe Numărul de domenii și de bune practici ale „Small Business Act” al UE care au fost introduse în țările vecine și candidate || Se estimează că, în cooperarea în domeniul reglementării cu principalii parteneri comerciali (SUA, Japonia, China, Brazilia, Rusia, Canada, India), există o medie de 2 domenii relevante de aliniere semnificativă a reglementărilor tehnice Se estimează că, în medie, în țările din trei regiuni de politică (regiunea țărilor candidate, țările din vecinătatea estică și vecinătatea mediteraneană), au fost reglementate cel puțin 3 din cele 10 domenii de politică ale SBA. || 3 domenii relevante de aliniere semnificativă la reglementările tehnice cu principalii parteneri comerciali (Statele Unite, Japonia, China, Brazilia, Rusia, Canada, India) (2017) 5 domenii de acțiune ale SBA în cele trei regiuni strategice (regiunea țărilor candidate, țările din vecinătatea estică și vecinătatea mediteraneană) (2017) ANEXA II Acțiuni de îmbunătățire a accesului IMM-urilor la finanțare 1. Acțiunile pentru îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare includ un mecanism de capitaluri proprii și un mecanism de garantare a împrumuturilor. 2. Mecanismul de capitaluri proprii al Programului pentru competitivitate și IMM-uri, mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere (EFG), este pus în aplicare ca element al unui instrument financiar de capitaluri proprii unic al UE pentru finanțarea creșterii întreprinderilor din UE și a CDI din faza inițială („seed”) până în faza de creștere, cu sprijinul financiar al Orizont 2020 și al prezentului program. EFG utilizează aceleași mecanism de realizare precum mecanismul de capitaluri proprii pentru CDI care urmează să fie stabilit în cadrul inițiativei Orizont 2020, conform modalităților stabilite mai jos. 3. Mecanismul de garantare a împrumuturilor (LGF) este pus în aplicare ca element al unui instrument financiar unic al UE pentru finanțarea prin împrumut a creșterii și a CDI pentru întreprinderile din UE, utilizând același mecanism de realizare ca elementul orientat spre cerere al facilității de împrumut a IMM-urilor în cadrul Orizont 2020 (RSI II), conform modalităților stabilite mai jos. 4. Mecanismele de capitaluri proprii și de garantare a împrumuturilor sunt conforme cu dispozițiile privind instrumentele financiare din Regulamentul financiar și din actul delegat care înlocuiește normele de aplicare, precum și cu cerințele operaționale specifice mai detaliate care vor fi definite în orientările Comisiei. 5. Mecanismele de capitaluri proprii și de garantare a împrumuturilor vor fi complementare utilizării de către statele membre a instrumentelor financiare pentru IMM-uri în cadrul politicii de coeziune. 6. Mecanismele de capitaluri proprii și de garantare a împrumuturilor pot permite, după caz, punerea în comun a resurselor financiare cu statele membre care doresc să dedice o parte din fondurile structurale care le sunt alocate în conformitate cu [articolul 33 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind fondurile structurale]. 7. Veniturile și rambursările referitoare la GIF 2 în cadrul Programului-cadru pentru competitivitate și inovare (Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului) sunt atribuite Programului pentru competitivitate și IMM-uri. 8. Instrumentele financiare pentru IMM-urile orientate spre creștere sunt puse în aplicare în conformitate cu normele UE relevante în materie de ajutoare de stat. Mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere (EFG) 1. EFG se concentrează asupra fondurilor care furnizează capital de risc și finanțare de tip mezanin, cum ar fi împrumuturile subordonate și de participare, unor întreprinderi aflate în curs de extindere sau în faza de creștere, în special celor care își desfășoară activitatea la nivel transfrontalier, având totodată posibilitatea de a efectua investiții în întreprinderile aflate în faza inițială, împreună cu mecanismul de capitaluri proprii pentru CDI din cadrul Orizont 2020. În acest din urmă caz, investițiile EFG nu depășesc 20% din investițiile totale ale UE, mai puțin în cazul fondurilor în mai multe faze, pentru care finanțarea de către EFG și mecanismul de capitaluri proprii pentru CDI va fi furnizată în mod proporțional, pe baza politicii de investiții a fondurilor. EFG evită preluarea sau capitalul de înlocuire destinat desființării unei întreprinderi dobândite. Comisia poate decide să modifice pragul de 20% în funcție de evoluția condițiilor pieței. 2. Sprijinul este acordat sub forma uneia dintre următoarele investiții: (a) direct de Fondul european de investiții (FEI) sau de alte entități însărcinate cu punerea în aplicare în numele Comisiei; sau (b) de fonduri de fonduri sau mecanisme de investiții care investesc în afara granițelor, stabilite de FEI sau de alte entități însărcinate cu punerea în aplicare în numele Comisiei, împreună cu investitori privați și/sau instituții financiare publice naționale. Mecanismul de garantare a împrumuturilor (LGF) 1. LGF este gestionat de FEI sau de alte entități însărcinate cu punerea în aplicare în numele Comisiei. Mecanismul oferă: · contragaranții și alte modalități de partajare a riscurilor pentru schemele de garantare; · garanții directe și alte modalități de partajare a riscurilor pentru orice alt intermediar financiar care îndeplinește criteriile de eligibilitate. 2. Mecanismul LGF este compus din următoarele două acțiuni: · prima acțiune, finanțarea datoriilor prin credite sau leasing, inclusiv împrumuturile subordonate și de participare, reduce dificultățile specifice cu care se confruntă IMM-urile în accesarea finanțării, fie din cauza riscului ridicat perceput sau din lipsa disponibilității unor garanții colaterale suficiente; · a doua acțiune, securizarea portofoliilor de finanțare a datoriilor IMM-urilor, mobilizează finanțarea suplimentară a datoriilor IMM-urilor în cadrul modalităților adecvate de partajare a riscului cu instituțiile vizate. Sprijinul pentru aceste tranzacții este condiționat de un angajament al instituțiilor emitente de a utiliza o parte semnificativă a lichidității care rezultă sau a capitalului mobilizat pentru a acorda noi împrumuturi IMM-urilor într-o perioadă rezonabilă de timp. Valoarea acestei noi finanțări a datoriei se calculează în raport cu valoarea riscului de portofoliu garantat și se negociază, alături de perioada de timp, în mod individual cu fiecare instituție emitentă. 3. Cu excepția împrumuturilor incluse în portofoliul securizat, LGF acoperă împrumuturile de până la 150 000 EUR și cu o scadență minimă de 12 luni. LGF este conceput astfel încât să se poată prezenta rapoarte privind IMM-urile inovatoare sprijinite, atât în ceea ce privește numărul, cât și volumul împrumuturilor. FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Titlul propunerii/inițiativei 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB 1.3. Tipul propunerii/inițiativei 1.4. Obiectiv(e) 1.5. Temeiurile propunerii/inițiativei 1.6. Durata acțiunii și impactul financiar al acesteia 1.7. Metoda (metodele) de gestionare preconizată (preconizate) 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Norme de monitorizare și de raportare 2.2. Sistemul de gestionare și control 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli vizată (vizate) 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual 3.2.5. Participarea terților la finanțare 3.3. Impactul estimat asupra veniturilor FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Titlul propunerii/inițiativei Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020) 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[24] Domeniul de politică: Întreprinderi și industrie Activități: Competitivitate, politică industrială, inovare și antreprenoriat Prezentul domeniu de politică corespunde structurii ABB actuale. Pentru exercițiul bugetar 2014, o structură nouă de buget poate fi definită după aprobarea acordului interinstituțional pentru perspectiva financiară pentru perioada 2014-2020. 1.3. Tipul propunerii/inițiativei ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă în urma unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[25] x Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea unei acțiuni existente ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă 1.4. Obiective 1.4.1. Obiectivul (obiectivele) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă Obiectivul strategic multianual vizat de programul propus este punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, care, împreună cu inițiativele sale emblematice de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, prezintă măsurile de consolidare a durabilității și a competitivității pe termen lung a întreprinderilor din UE pentru viitor. Programul va încuraja, de asemenea, o cultură antreprenorială și va promova crearea și dezvoltarea IMM-urilor. În special, programul propus ar contribui la obiectivul principal privind ocuparea forței de muncă (75 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani să aibă un loc de muncă). 1.4.2. Obiectiv(e) specifice și activitatea(activitățile) ABM/ABB în cauză 1. Îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru competitivitatea și durabilitatea întreprinderilor din Uniune, inclusiv în sectorul turismului; 2. Promovarea antreprenoriatului, inclusiv în rândul grupurilor țintă specifice; 3. Îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare; 4. Îmbunătățirea accesului la piețele de pe teritoriul Uniunii și la cele mondiale. Obiectivele pe termen mediu pentru aceste obiective specifice sunt prezentate în anexa I la regulament. Activitatea(activitățile) ABM/ABB în cauză O structură bugetară nouă poate fi definită după aprobarea acordului interinstituțional pentru perspectiva financiară pentru perioada 2014-2020. 1.4.3. Rezultat(e) preconizat(e)și impact A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor/grupurilor vizate. Scopul final al programului propus este de a realiza o schimbare pozitivă a situației economice a Uniunii Europene și a întreprinderilor sale, cum ar fi o mai mare dezvoltare, o rată mai mare a ocupării forței de muncă și un număr mai mare de întreprinderi înființate. Eforturile se vor concentra pe contribuția la obiectivele Strategiei Europa 2020 și la obiectivele sale principale, prin susținerea activităților inițiativei emblematice „O politică industrială integrată pentru era globalizării”, precum și ale revizuirii „Small Business Act”. Scopul și rolul-cheie al programului este de a sprijini dezvoltarea, coordonarea și punerea în aplicare a unei politici europene moderne și eficiente în materie de competitivitate, cu accent special pe IMM-uri. Mai exact, obiectivele specifice menționate la punctul 1.4.2 vor fi îndeplinite prin: – îmbunătățirea accesului la finanțare pentru IMM-urile orientate spre creștere și pentru cele care au potențial de internaționalizare a activității lor; – îmbunătățirea sprijinului pentru întreprinderi și a serviciilor de informare pentru IMM-uri, pe piața internă și nu numai; – îmbunătățirea schimbului de bune practici și de informații, analiza comparativă și coordonarea politică la nivel regional, național și european; – îmbunătățirea competitivității sectoarelor vizate. Întreprinderile europene sunt principalele părți interesate afectate de factori care stau la baza problemei la care noul program ar trebui să răspundă. IMM-urile sunt mai afectate decât întreprinderile mai mari, din cauza caracteristicilor lor referitoare la deținerea de capital, la gestionare și la metodele de finanțare, care necesită o intervenție politică adaptată. Deoarece IMM-urile reprezintă principala sursă de noi locuri de muncă în UE, dezvoltarea lor afectează în mod direct forța de muncă. Abordarea problemelor cu care se confruntă IMM-urile ar putea îmbunătăți în mod semnificativ, de asemenea, perspectivele de angajare din UE. 1.4.4. Indicatori de rezultate și de impact A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei. Abordarea privind gestionarea bazată pe rezultate aplicată programului actual și monitorizarea performanțelor sale anuale s-au dovedit a avea succes în demonstrarea realizărilor programului, precum și în creșterea responsabilității UE. Pornind de la această experiență și luând în considerare recomandările de evaluare primite, noul program are o logică de intervenție clară (în cadrul căreia obiectivele operaționale SMART contribuie la realizarea obiectivelor generale) și un set de indicatori corespunzători de impact și de rezultat. Având în vedere intervalul de timp între obținerea rezultatelor și impactul acestora asupra obiectivelor generale, progresele înregistrate în îndeplinirea lor vor fi măsurate, de regulă, la intervale de trei ani, în timp ce progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor operaționale vor fi măsurate pe o bază anuală. Întreaga listă de indicatori este oferită ca anexă I la propunerea de regulament a Comisiei. 1.5. Temeiurile propunerii/inițiativei 1.5.1. Cerința (cerințele) de îndeplinit pe termen scurt sau lung Programul propus va sprijini Comisia, statele membre și părțile interesate cheie în elaborarea, coordonarea și punerea în aplicare eficientă a politicilor legate de competitivitate și de spiritul antreprenorial și a activităților de sprijin care au ca scop să abordeze următoarele provocări pe termen lung: – accesul dificil la finanțare; – nivelul scăzut al înființării de IMM-uri; – probleme în specializarea industriei; – capacitatea limitată de a se adapta la provocările legate de durabilitate; – internaționalizarea limitată a IMM-urilor; – un spirit antreprenorial slab și – un mediu de afaceri nefavorabil. Pe termen scurt și mediu, noul program va aborda următoarele disfuncționalități politice, instituționale și de piață: – lipsa de coordonare a politicilor; – neconcordanțele dintre informații; – costurile ridicate ale tranzacțiilor și – fragmentarea mediului de reglementare. 1.5.2. Valoarea adăugată a implic