Nivelul avansat de digitalizare a justiției a permis funcționarea continuă a instanțelor fără perturbări semnificative în timpul pandemiei de COVID-19. Astfel cum s-a menționat în Raportul din 2020 privind statul de drept, Estonia se numără printre statele membre cu cea mai bună performanță în ceea ce privește digitalizarea justiției. Acest lucru a permis o tranziție lină de la o justiție directă la o justiție la distanță în timpul pandemiei de COVID-19. Chiar înainte de pandemie, Estonia introdusese deja o aplicație digitală pentru dosarele cauzelor, dotase toate instanțele cu instrumente de videoconferință și permisese instanțelor, parchetelor și practicienilor din domeniul dreptului să lucreze de la distanță. În 2020 a fost creată o sală de judecată virtuală pentru a permite judecătorilor, avocaților și procurorilor să participe la audieri la distanță. Acest nou instrument digital nu utilizează produse de tip cloud comercial. Acesta permite utilizatorilor să se conecteze fără a instala niciun software și permite streamingul și înregistrarea audierilor. Fiecare ședință de judecată virtuală are un nume și o parolă unice, care nu pot fi reutilizate după încheierea audierii. Această noutate a fost însoțită de manuale pentru a ajuta practicienii să utilizeze noul instrument. Curtea Supremă elaborează în prezent materiale și cursuri de formare specifice suplimentare pentru a dezvolta în continuare formarea în acest domeniu. În plus, în 2021 urmează să fie prezentată o nouă versiune a e-File, un sistem de comunicare electronică în sistemul de justiție, care va permite încărcarea de fișiere și de materiale video de mari dimensiuni pe platforma online.

Cadrul strategic anticorupție a fost îmbunătățit de la raportul de anul trecut, cu un nou plan național de acțiune pentru perioada 2021-2025, care a fost adoptat de guvern în 2021. Planul de acțiune consolidează implicarea ministerelor în coordonarea și punerea în aplicare a măsurilor anticorupție și dezvoltă implicarea societății civile în abordarea aspectelor legate de combaterea corupției. În ceea ce privește urmărirea penală a infracțiunilor legate de corupție, sistemul de justiție penală și-a dovedit eficacitatea în identificarea cazurilor de corupție la nivel înalt. Măsurile de consolidare a componentei preventive includ noi orientări fără caracter obligatoriu privind activitatea de lobby și conflictele de interese, deși acestea nu conțin dispoziții clare de punere în aplicare. Procedura legislativă de adoptare a unor norme cuprinzătoare privind protecția avertizorilor de integritate este în curs de desfășurare și se preconizează că va fi finalizată până la sfârșitul acestui an. Sistemul declarațiilor de avere a fost actualizat pentru a obliga consilierii politici ai miniștrilor să prezinte o declarație de interese financiare. În plus, guvernul și-a anunțat intenția de a consolida cadrul de finanțare a partidelor politice.

Biroul Cancelarului pentru justiție a primit acreditarea cu statutul A ca instituție națională pentru drepturile omului. În 2019, a fost inițiată procedura de acreditare în fața Alianței mondiale a instituțiilor naționale din domeniul drepturilor omului (GANHRI), fiind întârziată din cauza pandemiei de COVID-19. În decembrie 2020, procesul a fost finalizat, iar Cancelarul pentru justiție a primit acreditarea. Astfel cum se descrie în Raportul din 2020 privind statul de drept, acesta a primit noi sarcini în calitate de instituție națională pentru drepturile omului, inclusiv acțiuni legate de tratatele și mecanismele ONU pentru protecția drepturilor omului . Ca urmare a extinderii mandatului său, Cancelarul pentru justiție a primit resurse umane și financiare suplimentare, care par a fi suficiente pentru a-și îndeplini sarcinile în mod adecvat. În plus, în cazul unor resurse insuficiente, instituția poate solicita Parlamentului fonduri, care sunt acordate în general . Pe lângă noile sale funcții și pe lângă sarcinile obișnuite ale Avocatului Poporului, Cancelarul pentru justiție mai are o serie de alte competențe. Cancelarul are dreptul de a depune o cerere de control constituțional, precum și dreptul de a iniția proceduri disciplinare împotriva judecătorilor și joacă rolul de intermediar între cetățeni și Curtea Supremă. Instituția însăși este mecanismul de filtrare a cererilor de control constituțional ale cetățenilor, care sunt trimise în cele din urmă Camerei de revizuire a Constituției a Curții Supreme. Din proprie inițiativă sau la cererea unui cetățean, cancelarul poate iniția proceduri disciplinare împotriva judecătorilor, care se limitează la comportamentul și la îndeplinirea atribuțiilor judecătorilor și nu pot viza fondul deciziilor acestora. Această competență este exercitată în cooperare cu Curtea Supremă pentru a evita suprapunerea cererilor și a procedurilor.

Ministerul Culturii a întocmit un proiect de lege pentru a consolida independența autorității de reglementare în domeniul mass-mediei – Autoritatea pentru protecția consumatorilor și reglementare tehnică. Proiectul de lege , care transpune Directiva revizuită privind serviciile mass-media audiovizuale (DSMAV) și care era în curs de elaborare în 2020 , a fost aprobat de guvern și prezentat parlamentului . Proiectul prevede modificări în ceea ce privește funcțiile și competențele autorității naționale de reglementare în domeniul mass-mediei, care funcționează ca organism administrativ al Ministerului Afacerilor Economice și Comunicațiilor și care, în prezent, nu are competențe de supraveghere a conținutului media. Se are în vedere o dispoziție specifică pentru a asigura independența și imparțialitatea autorității de reglementare în domeniul mass-mediei în îndeplinirea sarcinilor sale, care vizează îndeplinirea cerințelor privind independența, consacrate în DSMAV revizuită . Autoritatea de reglementare în domeniul mass-mediei raportează că a reușit să mențină resurse adecvate pentru a-și îndeplini sarcinile, asigurând chiar unele resurse umane suplimentare .

Au fost adoptate orientări fără caracter obligatoriu privind activitățile de lobby și conflictul de interese. La 18 martie 2021, guvernul a adoptat două noi seturi de orientări. În primul rând, orientările privind Good practice in communicating with lobbyists for officials (Bune practici în domeniul comunicării cu persoanele care desfășoară activități de lobby pentru funcționari) vizează creșterea transparenței procesului de elaborare a politicilor și se aplică miniștrilor, consilierilor acestora, înalților funcționari din ministere și agențiilor guvernamentale, inclusiv secretarului de stat. Acestea au un caracter voluntar și neobligatoriu. Orientările au fost adoptate la recomandarea GRECO, care a recomandat crearea unui registru general de lobby voluntar, precum și a unui regim de lobby voluntar pentru membrii Parlamentului . Cu toate acestea, documentul nu specifică modul în care va fi promovată punerea în aplicare: funcționarii care fac obiectul bunelor practici trebuie să citească orientările, iar șeful autorității în cauză are sarcina de a monitoriza punerea lor în practică. Al doilea set, Guidelines for ministers and their advisers to avoid conflicts of interest (Orientări pentru miniștri și consilierii acestora în ceea ce privește evitarea conflictelor de interese) se aplică numai miniștrilor și consilierilor acestora și enumeră un set de principii , inclusiv în ceea ce privește practica „ușilor turnante”. Principiile recomandă abținerea de la angajarea în cadrul organismului de conducere sau de supraveghere al societăților private și al fundațiilor care își desfășoară activitatea în același domeniu de activitate, pe o perioadă de un an de la încetarea mandatului. Restricția nu se aplică altor funcții într-o astfel de societate sau fundație. Dispozițiile privind punerea în aplicare impun ministrului sau consilierului să se familiarizeze cu orientările și să încurajeze absolvirea unui curs online dedicat. Adoptarea acestor orientări, împreună cu un nou modul de formare online privind comunicarea cu persoanele care desfășoară activități de lobby, se numără printre rezultatele Planului de acțiune anticorupție 2021-2025 . După cum a declarat Grupul de state împotriva corupției (GRECO) al Consiliului Europei , normele privind practica „ușilor turnante” incluse în orientări reprezintă un pas concret și pozitiv .

Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică*

* Lista contribuțiilor primite în contextul consultării premergătoare elaborării Raportului din 2021 privind statul de drept este disponibilă pe https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2021), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2021. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021

Comisia Europeană (2019-2021), Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană.

Comisia Europeană (2020), Raportul din 2020 privind statul de drept - Situația statului de drept în Uniunea Europeană

Comisia restrânsă pentru combaterea corupției din Parlament (2020), Starting points of the Select Committee on lobby regulation (Punctele de plecare ale Comisiei restrânse pentru reglementarea privind activitatea de lobby) – 11 decembrie 2020. ( https://www.riigikogu.ee/wpcms/wp-content/uploads/2020/12/Riigikogu-korruptsioonivastase-erikomisjoni-lähtepunktid-lobitöö-käsitlemisel.pdf ).

Consiliul Europei, Platforma pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor, https://www.coe.int/en/web/media-freedom/the-platform .

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recomandarea CM/Rec(2010)12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități.

Directiva (UE) 2018/1808 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) având în vedere evoluția realităților pieței, L 303/69.

Direcția Generală Comunicare (2020), Eurobarometru Flash 482: atitudinea întreprinderilor față de corupție în UE.

Expunerea de motive a Legii instanțelor pentru articolul 45 alineatul (11)

Expunerea de motive a Legii instanțelor pentru articolul 452

Expunerea de motive a Legii instanțelor pentru articolul 583

GRECO (2013), Fourth Evaluation Round – Evaluation report on Estonia corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare – Raport de evaluare privind Estonia referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori).

GRECO (2021), Fifth evaluation round – Compliance report on Preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies [Runda a cincea de evaluare – Raport de conformitate referitor la prevenirea corupției și la promovarea integrității în administrațiile centrale (funcții executive de conducere) și în agențiile de aplicare a legii].

Guvernul Estoniei (2020), Reply by the Government of Estonia to the Platform to Promote the Protection of Journalism and Safety of Journalists concerning the Results of Investigation Remain Offline Amid Ongoing Lawsuit Against Estonian Public Broadcaster and Journalists Mihkel Kärmas and Anna Pihl (Memoriu în replică transmis de Guvernul Estoniei Platformei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor în ceea ce privește „Rezultatele investigației rămân offline pe fondul unui proces în curs împotriva serviciului public de radiodifuziune din Estonia și a jurnaliștilor Mihkel Kärmas și Anna Pihl”) ( https://rm.coe.int/estonia-reply-eng-results-of-investigation-remain-offline-amid-ongoing/1680a134c9 ).

Guvernul Estoniei (2021), Good Practice In Communicating With Lobbyists For Officials (Bune practici în domeniul comunicării cu persoanele care desfășoară activități de lobby pentru funcționari) ( https://www.korruptsioon.ee/en/conflict-interests/good-practice-communicating-lobbyists ).

Guvernul Estoniei (2021), Governance agreement for 2021–2023 (Acordul de guvernanță pentru perioada 2021-2023). ( https://valitsus.ee/en/governance-agreement-2021-2023 ).

Guvernul Estoniei (2021), Guidelines For Ministers And Their Advisers To Avoid Conflicts Of Interest (Orientări pentru miniștri și consilierii acestora în ceea ce privește evitarea conflictelor de interese) ( https://www.korruptsioon.ee/en/conflict-interests/guidelines-ministers-and-their-advisors-avoid-conflicts-interest ).

Guvernul Estoniei (2021), Ordinea de zi a guvernului – ședința din 11 martie 2021 ( https://valitsus.ee/uudised/valitsuse-113-istungi-kommenteeritud-paevakord ).