III
(Acte pregătitoar e)
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUR OPEAN
A 558-A SESIUNE PLENARĂ A COMITETULUI ECONOMIC ȘI SOCIAL EUR OPEAN – 
INTERA CTIO, 24.2.2021-25.2.2021
Avizul Comitetului Economic și Social European privind:
Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Plan de acțiune pentr u o fiscalitate 
echitabilă și simplif icată în sprijinul strategiei de redresare
[COM(2020) 312 final]
Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu refe ritoare la buna guv ernanță fiscală, 
atât în UE, cât și în afara acest eia
[COM(2020) 313 final]
propunerea de directivă a Consiliului de modif icare a Directiv ei 2011/16/UE privind cooperarea 
adminis trativă în domeniul fiscal
[COM(2020) 314 final – 2020/0148 (CNS)]
(2021/C 155/02)
Rapor tor: domnul Krister ANDERSSON
Corapor tor: domnul Javier DOZ ORRIT
Sesizare Consiliul Uniunii Europene, 28.7.2020
Comisia Europeană, 12.8.2020
Temei juridic Articolul 113 și articolul 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii 
Europene
Secțiunea compet entă Secțiunea pentr u uniunea economică și monetară și coeziune 
economică și socială
Data adop tării în secțiune 12.2.2021
Data adop tării în sesiunea plenară 24.2.2021
Sesiunea plenară nr. 558
Rezultatul votului
(votur i pentr u/ votur i împ otrivă/ab -
ținer i)220/0/7
1.Concluzii și recomandăr i
1.1. CESE sprijină în mare măsură propuner ile legislative ale Comisiei și laudă coordonarea acestora cu discuțiile purtate 
pe plan mondial la nivelul OCDE/Cadr ului cupr inzăt or, pentr u a se ajung e la un consens global.C 155/8 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 30.4.2021
1.2. CESE este de acord cu abordarea Comisiei potr ivit căreia o bună guver nanță fiscală, care constituie baza impozitări i 
echitabile, necesită transparență fiscală prin schi mbul de informații între autor itățile fiscale, concurență fiscală loială, 
absența unor măsur i fiscale dăunăto are, măsur i fiscale mai eficient e și punerea în aplicare a normelor convenit e la nivel 
inter național.
1.3. În plus, CESE este de acord cu decizia Comisiei de a recunoaște că concurența fiscală nu este o problemă în sine (1). 
În același timp, există o îngr ijorare cu privire la existe nța unei concurențe fiscale neloiale în UE, care promovează evitarea 
obliga țiilor fiscale. Comite tul consideră că o uniune monetară eficientă necesită o politică fiscală coerentă și o consecvență 
între normele fiscale ale membr ilor săi.
1.4. CESE sprijină inițiativa Comisiei privind revizuirea Codului de bună conduită și salută faptul că propunerea Comisiei 
ține seama în mod corespunzător de activitatea OCDE și de impor tanța adop tării standardelor conve nite la nivel 
inter național, mai ales în ceea ce privește principiile globale care conduc la o cotă de impozitare minimă efectivă a 
societăților .
1.5. CESE consideră că rezultatul și realizăr ile Codului de conduită ar trebui să fie actualizat e și puse la dispoziția 
societății civile într-un mod mai regulat, în conf ormitat e cu obiectivul Comisiei de a face mai transparente activitatea 
concretă și rezultate le codului.
1.6. CESE sprijină decizia Comisiei de a realiza o inter venție legislativă menită să consolideze cooperarea în rândul 
autor ităților fiscale și să sporească armonizarea normelor procedurale pe piața inter nă.
1.7. CESE împ ărtășește opinia Comisiei potr ivit căreia frauda și evaziunea fiscală rămân o amenințare pentr u finanțele 
publice, îndeosebi în vremur i de criză, după cum o demonstrează în mod clar cele mai recente estimăr i ale Comisiei; 
potr ivit acest ora, pierder ile de venitur i în UE din cauza actelor de evaziune fiscală la nivel internațional comise de persoane 
fizice – care se referă la imp ozitul pe venitul persoanelor fizice, impozitul pe venitur ile din capital și imp ozitele pe avere și 
pe succesiune – au fost estimate, într-adevăr , la 46 de miliarde EUR. Defi citul de încasare a TVA este estimat la circa 140 de 
miliarde EUR, din care 50 de miliarde EUR reprezintă fraude transfrontaliere (2).
1.8. CESE ia act de reducerea deficitului estimat (3) cauzat de evitarea obliga țiilor fiscale de către întrepr inder i la 
apro ximativ 35 de miliarde EUR pe an, conf orm mai multo r evaluăr i, față de estimăr ile anteri oare de 50-70 de miliarde 
EUR înainte de introducerea măsur ilor anti-BEPS, precum și de corelația, analizată de Comisie, între o astfel de îmbunătățire 
și eforturile legislative în mat erie de evaziune fiscală depuse de Comisia anterioară (4). Cu toate acestea, deficitul rămâne un 
motiv de îngr ijorare într-o situație în care cheltuielile publice pentr u a susține economia și societate a sunt atât de 
imp ortante .
1.9. Eficacitat ea nu poate fi atinsă fără intensificarea lupt ei împotr iva fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, o luptă care 
trebuie îmbunătățită printr-o cooperare administrativă consolidată și un cadr u juridic mai armonizat. Un cadr u fiscal nu 
poate fi considerat echitabil dacă unele state membre dispun de facilități pentr u a-l ocoli cu ușur ință – un fapt care 
descurajează alte state și creează ineficiență.
1.10. Dată fiind complexitat ea generată în prezent de 27 de sisteme fiscale diferite și având în vedere modul în care o 
astfel de pluralitat e a modelelor creează sarcini pentr u întrepr inder i și persoane fizice care desfășoară activități 
transfrontaliere, CESE încurajează statele membre, respectând în același timp suveranitatea fiscală, să armonizeze cerințele 
de rapor tare fiscală și să îmbunătățească cooperarea între administrațiile fiscale.30.4.2021 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 155/9
(1) „Acesta [Codul de conduită] funcționează pornind de la premisa că, deși concurența fiscală între țări nu este problematică în sine, 
trebuie să existe principii comune cu privire la măsura în care țările își pot utiliza regimur ile fiscale și politicile de atragere a 
întrepr inder ilor și a prof iturilor. Acest lucr u este deosebit de impor tant în cadr ul unei piețe unice, în care liber tățile prevăzut e în 
Tratat sporesc mobilitatea profitur ilor și a investițiilor” [COM(2020) 313 final, pagina 3].
(2) A se vedea, de asemenea, deficitul de încasare a TVA: țările UE au pierdut 140 de miliarde EUR în venitur i din TVA în 2018, cu o 
creștere potențială în 2020, dato rată coronavirusului https://ec.europa.eu/commission/presscor ner/detail/ro/ip_20_1579
(3) COM(2020) 312 final , pagina 5. Există și alte estimăr i, de exem plu ale Parlamentului European, care cifrează pierder ile ca urmare a 
criminalității financiare, a evaziunii fiscale și a evităr ii obligațiilor fiscale la 190 de miliarde EUR. Pe baza activității cupr inzăt oare a 
OCDE din rapor tul privind erodarea bazei impozabile și transfer ul prof iturilor (Base Erosion Profit Shifting – BEPS), acțiunea 11, 
pierder ile globale de venit înainte de adoptarea oricăreia dintre măsur ile anti-BEPS se ridicau la apro ximativ 100-240 de miliarde 
USD sau 0,35 % din PIB-ul mondial. Comisia Europeană a estimat că circa 50-70 de miliarde EUR puteau fi atribuite UE înainte ca 
directivele I și II împotriv a evităr ii obligații lor fiscale să fie conv enite de statele membre.
(4) Comisia a publicat 20 de propuner i legislative majore în cursul mandatului său anterior de cinci ani.
1.11. Cele 25 de acțiuni planifi cate de Comisie par rezonabile. Majoritatea sunt lega te de TVA, ceea ce este normal având 
în vedere nivelul ridicat de pierder i de venitur i în domeniul TVA. Cu toate acest ea, ele sunt descr ise foarte succint și este în 
continuare dificil, pentr u moment, să se evalueze pe deplin imp actul specific al acest or acțiuni asupra operabilității de zi cu 
zi a cetățenilor europeni și a întrepr inder ilor europene.
1.12. Introducerea unei înregistrăr i unice în scopur i de TVA este foarte binevenită. Este un pas impor tant către crearea 
unei piețe unice aprofundat e, reducând incer titudinea și costur ile aferente operațiunilor transfrontaliere.
1.13. CESE salută propunerea Comisiei Europene de moder nizare și de armonizare a cerințelor de rapor tare în materi e 
de TVA prin utilizarea spor ită a rapor tării și a facturăr ii electronice la fiecare tranzacție („în timp real”).
1.14. De asemenea, CESE salută efectuarea unei analize din care să reiasă dacă ar trebui percepută TVA pe serviciile 
financ iare. Este necesară o evaluare aprofundată a impactului, inclusiv tratamentul TVA aplicat serviciilor financ iare în țările 
din afara UE.
1.15. CESE sprijină inițiativa Comisiei pentr u un „cadr u de conf ormitate și cooperare la nivelul UE”, bazat pe un grad 
mai mare de încredere și cooperare în rândul mai mult or administrații fiscale pentr u soluționarea problemelor 
transfrontaliere privind impozitul pe prof it. Este impor tant ca, în acest cadr u, IMM-ur ile să beneficieze de același tratament 
ca în cazul întrepr inder ilor mai mar i. Comitetul constată că sarcina de conf ormare este substanțial mai mare pentr u 
IMM-ur i decât pentr u mar ile societăți multinaționale și îndeamnă Comisia să ia măsur i pentr u a reduce sarcina asupra 
IMM-ur ilor.
1.16. CESE consideră că problema rambursăr ii fiscale este crucială, îndeosebi în perioade de criză, cum se întâmplă și în 
prezent, care imp lică un risc ridicat în ceea ce privește lichiditat ea redusă atât pentr u persoane fizice, cât și pentr u 
întrepr inder i.
1.17. CESE îndeamnă Comisia să evalueze condițiile în care poate fi avansat un mecanism mai simplu și mai armonizat 
de reducere a creanțelor neper formant e în materi e de TVA. Acest mecanism ar trebui să garant eze că TVA pe care 
întrepr inder ile nu au putut să o colecteze de la clienții lor, dar pe care au achi tat-o deja autor ităților fiscale, poat e fi 
recuperată rapid și in timp util de către întrepr inder i de la acestea.
1.18. CESE consideră că este foarte imp ortant să existe norme fiscale și în materie de ocupare a forței de muncă clare și 
coerente la nivel inter național pentr u platf ormele digitale. CESE sprijină efortul de crește re a transparenței platf ormelor 
digitale, pentr u a preveni declarațiile de venit inconsecvente, care implică un risc ridicat de evaziune fiscală. Cerințele de 
rapor tare și formularele fiscale ar trebui să fie identice pentr u toat e statele membre.
1.19. CESE subliniază că auditur ile comune, care sunt în principiu un instr ument util și eficace, ar trebui efect uate 
respectând drep turile contr ibuabililor , inclusiv Carta drept urilor fundamentale a Uniunii Europene, mai ales în ceea ce 
privește drepturi le la apărare și previzibilitatea atât a normelor procedurale, cât și a celor materiale care îi privesc, și 
colectarea probelor de către autor itățile de urmăr ire penală în domeniul fiscal în vederea unor eventuale sancțiuni.
1.20. Deși s-au înregistrat progrese în ceea ce privește conduita țărilor și a jurisdicțiilor care se aflau pe lista celor care nu 
cooperează în scopur i fiscale, masa monetară totală fraudată, nefiscalizată, sustrasă de la plata impozitelor și spălată rămâne 
atât de mare încât trebuie depuse eforturi spor ite.
1.21. CESE accep tă opinia Comisiei potr ivit căreia a sosit momentul ca lista să fie revizuită și să se găsească soluții 
pentr u a o pute a face mai eficace și mai echitabilă, având în vedere și noile provocăr i ale unei economii digitalizate globale. 
De asemenea, CESE susține criteriul Comisiei de a oferi anumito r jurisdicții cu risc scăzut și capacitat e redusă posibilitat ea 
de a-și îmbunătăți standardele de bună guver nanță fiscală și transparență într-o perioadă rezonabilă de timp în care sunt sau 
ar pute a fi incluse pe listă.C 155/10 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 30.4.2021
1.22. CESE a propus (5) promovarea unui pact european pentr u combater ea eficientă a fraudei și a evaziunii fiscale, a 
evităr ii oblig ațiilor fiscale și a spălăr ii banilor . CESE a solicitat Comisiei Europene să promove ze o inițiativă politică care să 
imp lice guver nele naționale și celelalte instituții europene în realizarea acestui obiectiv , promovâ nd consensul necesar în 
acest scop și imp licând societate a civilă. Cooperarea dintre statele membre ar trebui să constituie pilonul principal al 
pactului.
1.23. CESE subliniază faptul că cooperarea între organizațiile societății civile în general și guver ne ar putea contr ibui la 
crește rea gradului de conștientizare cu privire la taxe le de mediu și la dezv oltare, prin crearea unor societăți mai echitabile și 
mai sustenabile în țările dezv oltate și cele în curs de dezv oltare.
1.24. CESE încurajează Comisia să continue evaluarea eficac ității directivelor anterioa re privind cooperarea 
administrativă.
2.Contextul și propuner ile Comisiei
2.1. Context
2.1.1. Realizarea unei impozitări corecte și eficient e este unul dintre principalele obiective ale Comisiei (6) în cursul 
actualei legislatur i. Un astfel de obiectiv va avea conotații și mai strate gice în urma crizei prov ocate de pandemia de 
COVID-19. Conf orm tratatului, normele fiscale sunt responsabilitate a statelor membre. Statele membre pot conve ni totuși 
să adopt e directive și regulament e pentr u a îmbunătăți funcționarea pieței interne. O uniune monetară eficace necesită o 
politică fiscală coerentă și consecvență între normele fiscale ale membr ilor săi.
2.1.2. Epidemia de COVID-19 a perturbat toat e economiile pieței interne. Mai mult, UE se confr untă cu criza provocată 
de COVID-19 în vremur i de transf ormare, caracter izate de prov ocăr i legate de mediu, de inovare digitală continuă și de 
inegalități tot mai mar i în rândul cetățenilor . Prin urmare, statelor membre și instituțiilor europene li se cere să prezinte un 
răspuns fără precedent, folosind toat e resursele și instr umentele disponibile.
2.1.3. Propuner ile Comisiei (7) vizează atât elaborarea unui răspuns adecvat la criza prov ocată de pandemia de 
COVID-19, cât și gesti onarea tranziției către un scenar iu mai ecologic și mai digital, în concordanță cu principiile unei 
economii sociale de piață, consacrat e în tratate.
2.1.4. În această privință, asigurarea unei fiscalități echitabile și eficient e joacă un rol foarte imp ortant. Un răspuns 
eficace la prov ocăr ile major e declanșate de criză depinde în mare măsură de posibilitatea întrepr inder ilor de a continua 
comerțul inter n și transfrontalier , de crearea unor condiții de concurență echitabile, susținut e de un regim fiscal simplificat 
și eficient, precum și de statele membre, care trebuie să asigure venitur ile fiscale necesare finanț ării redresăr ii printr-o 
imp ozitare echitabilă a cetățenilor și a întrepr inder ilor. Lupta împ otriva fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a evităr ii 
obliga țiilor fiscale, precum și sprijinirea întrepr inder ilor europene în simplificarea și armonizarea administrăr ii fiscale de zi 
cu zi sunt cruciale pentr u a face față în mod eficac e prov ocăr ilor actuale (8).
2.1.5. De asemenea, fiscalitatea este un instr ument de politică menit să contr ibuie la atinge rea neutralității climatice până 
în 2050 (9), precum și a altor obiective de mediu din cadr ul Pactului verde european (10). De aceea, o imp ortanță capitală o 
reprezintă aducerea de venitur i fiscale adecvate la buget ele publice pentr u a sprijini tranziția verde. În același timp, politicile 
economice trebuie să recunoască evoluțiile demograf ice nefa vorabile, caracte rizate de îmbătrânirea populației.30.4.2021 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 155/11
(5) A se vedea Avizul CESE privind combaterea evaziunii fiscale, a evităr ii obligați ilor fiscale, a spălăr ii banilor și a paradisur ilor fiscale 
(JO C 429, 11.12.2020, p. 6).
(6) Orientăr i politice pentr u viitoarea Comisie Europeană 2019-2024.
(7) A se vedea COM(2020) 312 final, COM(2020) 313 final, COM(2020) 314 final .
(8) A se vedea Avizul CESE privind combaterea evaziunii fiscale, a evităr ii obligați ilor fiscale, a spălăr ii banilor și a paradisur ilor fiscale 
(JO C 429, 11.12.2020, p. 6).
(9) A se vedea COM(2020) 312 final. A se vedea, de asemenea, Avizul CESE pe tema „Mecanisme fiscale de reducere a emisiilor de CO2” 
(JO C 364, 28.10.2020, p. 21).
(10) A se vedea COM(2019) 640 final.
2.1.6. Propunerea Comisiei de stabilire a unui plan de acțiune pentr u o impozitare mai eficientă și mai echitabilă este 
împ ărțită în trei părți diferite. În primul rând, o comunicare care stabileșt e măsur i menite să reducă obstacolele în materi e 
de fiscalitate pentr u întrepr inder ile de pe piața unică. Concret, Comisia urmărește simplificarea fiscală ca instr ument de 
îmbunătățire a mediului de afacer i. În al doilea rând, o propunere legislativă de revizuire a directivei privind cooperarea 
administrativă printr-un schimb automat de informații între auto ritățile fiscale, capabil să permită o impozitare adecvată a 
venitur ilor generate de vânzători pe platf ormele digitale. În al treilea rând, Comisia a publicat o comunicare privind buna 
guver nanță fiscală în UE și în afara acest eia, pentr u a îmbunătăți buna guver nanță fiscală, atât în jurisdicțiile interne, cât și în 
cele exte rne.
2.1.7. Comisia constată că planul de acțiune face parte dintr -un program fiscal mai larg și mai ambițios pentr u UE, care, 
în viitorul apropiat, va include inițiative privind: (i) taxele de mediu; (ii) o reformă a sistemului de impozitare a 
întrepr inder ilor care vizează realinierea drept urilor de impozitare la crearea de valoare și stabilirea unui nivel minim de 
imp ozitare efectivă a prof iturilor întrepr inder ilor; (iii) o recomandare ca statele membre să condiționeze acordarea de 
sprijin financiar întrepr inder ilor din UE de absența legătur ilor între acest e întrepr inder i și țările și teritoriile (11) care 
figure ază pe lista Uniunii Europene a țărilor și teritorii lor necooperant e; și (iv) stabilirea modului în care propuner ile din 
domeniul fiscal urmează să fie adoptat e în conf ormitate cu procedura legislativă ordinară prevăzută la articolul 116 din 
TFUE.
2.1.8. În numeroase avize, CESE și-a expr imat opiniile cu privire la măsur ile necesare pentr u a consolida eficiența pieței 
unice, spor ind resursele propr ii ale UE și declanșând o dezbate re privind votul cu majori tate calificată în materi e fiscală. 
CESE solicită acum o acțiune cât mai urgentă posibil cu privire la propuner ile Comisiei privind pachetul pentr u o fiscalitate 
echitabilă și simplificată.
2.2. Planul de acțiune pentr u o fiscalitate echitabilă și simplificată
2.2.1. În comunicarea sa privind simplificarea fiscală, Comisia prezintă o nouă abordare, combinând acțiuni împotr iva 
fraudei fiscale și evaziunii fiscale cu măsur i care vizează simplificarea vieții contr ibuabililor . Planul cupr inde 25 de acțiuni, a 
căror implementare este programată să aibă loc progresiv în următor ii ani, până în 2024 (12).
2.2.2. Au fost planifi cate acțiuni specif ice cu privire la taxele de înregistrare (identifica re și înregistrare în scopur i de 
TVA). O înregistrare eficace și eficientă este considerată crucială în asigurarea faptului că toți contr ibuabilii își plătesc 
imp ozitele în mod corect. În consecință, Comisia promo vează mai mult e acțiuni pentr u a menține funcționarea efici entă și 
actualizarea constantă a bazelor de date cu datele contr ibuabililor . Simplificarea înregistrăr ii este, de asemenea, considerată 
imp ortantă, mai ales atunci când contr ibuabilii se deplasează între statele membre.
2.2.3. Un alt set de acțiuni specif ice este planif icat în ceea ce privește obliga țiile de rapor tare. Rapor tarea din partea 
contr ibuabililor ar trebui să fie cât mai eficientă posibil și bazată pe o colaborare reciprocă cu autor itățile fiscale. Declarațiile 
de impunere ar trebui să fie simple, iar datele solicitat e să fie reduse la minimum și prelucrate prin procedur i simplificate, 
efectu ate printr-un serviciu digital de tip „ghișeu unic”. Multe state membre au simplificat unele reguli privind plățile legat e 
de TVA ca reacție la pandemia de COVID-19.
2.2.4. Sunt aștep tate acțiuni suplimentare care să faciliteze plata taxe lor, în special prin punerea la dispoziția 
contr ibuabililor a unor metode de plată electronice, de exemplu, aplicații pentr u smar tphone-ur i (13). Valoarea imp ozitului 
dato rat ar trebui să fie corectă de la bun început, pentr u a evita procedur i de restituire împo vărăt oare. Atunci când se 
preconizează restituir i, administrațiile fiscale ar trebui să le gestioneze rapid, pentr u a preveni problemele legat e de fluxur ile 
de numerar ale contr ibuabililor .
2.2.5. Asigurarea secur ității juridice pentr u contr ibuabili este un obiectiv principal al planului de acțiune al Comisiei, 
alătur i de gestionarea efici entă a litigiilor atunci când ele apar . Litigiile ar trebui prevenite și, atunci când apar , ar trebui 
soluționate rapid între statele membre în cadr ul sistemelor lor juridice și al normelor de drept ale Uniunii Europene.C 155/12 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 30.4.2021
(11) Această dispoziție se referă la jurisdicțiile care figurează în anexa I la concluziile relevante ale Consiliului. Lista este actualizată 
periodic: https://ec.europa.eu/taxation_custom s/tax-common-eu-list_en
(12) Aceste acțiuni sunt enumerat e în COM(2020) 312 final .
(13) Comisia Europeană (2018). Studiu privind costur ile de conf ormitat e fiscală pentr u IMM-ur i.
2.2.6. Comisia consideră că este important să existe posibilitatea de a corecta sau de a clarifica orice neînțeleger e, cu 
scopul de a se evita escaladarea litigiului. Prin urmare, prevenirea litigiilor este încuraja tă în paralel cu rezolvarea rapidă a 
cazur ilor nesoluționat e, pentr u a economisi timp și bani atât pentr u contr ibuabili, cât și pentr u autor itățile fiscale. Unele 
părți interesat e și-au expr imat deja preferin ța pentr u măsur i suplimentare la nivelul UE în scopul prevenir ii și soluționăr ii 
litigiilor (14).
2.3. Cooper area administr ativă între autor itățile fiscale
2.3.1. În ultimii ani, UE și-a concentrat eforturile pe combaterea fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a planificăr ii fiscale 
agresive, precum și pe crește rea transparenței, printr-o cooperare adecvată între autor itățile fiscale. Chiar dacă s-au făcut 
îmbunătățir i major e în ceea ce privește schimbul de informații, propunerea Comisiei subliniază necesitatea îmbunătățir ii în 
continuare a dispozițiilor existent e.
2.3.2. În special, Comisia își propune o abordare mai bună a prov ocăr ilor create de digitalizarea economiei, acordând o 
atenție deosebită platf ormelor digitale, care îngreunează foarte mult trasabilitat ea și depistarea de către autor itățile fiscale a 
faptelor generatoare (15). Problema este adâncită atunci când operațiunile în cauză sunt efectuate prin intermediul unor 
platf orme digitale stabilit e în alt stat membr u sau într-o jurisdicție din afara UE (16).
2.3.3. Se pare că există un consens în rândul reprezentanților operato rilor platf ormelor digitale cu privire la beneficiile 
unui cadr u juridic standardizat al UE pentr u colectarea de informații de pe platf orme și la eventualele avantaje ale unei 
soluții de tip ghișeu unic în materie de TVA.
2.3.4. În ceea ce privește chestiunea schimbului de informații la cerere, propunerea Comisiei se concentrează pe 
conceptul de relevanță previzibilă. Articolul 5a prevede o definiție a standardului relevanței previzibile care se aplică în 
cazul unei cerer i de informații, stabilind standardul și cerințele procedurale pe care trebuie să le respecte autor itatea 
imp licată. Cererea de informații poate viza unul sau mai mulți contr ibuabili, atât timp cât aceștia sunt identifica ți în mod 
individual. Standardul relevanței previzibile nu ar trebui să se aplice în cazul în care cererea de informații este transmisă ca o 
acțiune în consecința deciziei fiscale cu aplicare transfrontalieră comunicate sau a unui acord prealabil privind prețul de 
transf er.
2.3.5. Înainte de a solicita informații, autor itatea fiscală are obligația de a epuiza toate sursele uzuale de informații și 
toat e mijloacele disponibile pe care le-ar fi putut utiliza pentr u a obține informațiile solicitate. Cu toate acest ea, obligația nu 
se aplică dacă autor itatea solicitantă se confr untă cu dificultăți disproporționat e în acțiunea sa de căutare a informațiilor și 
riscă să pună în pericol atingerea scopului urmăr it. În cazul în care autor itatea solicitantă nu a respectat această obliga ție, 
autor itatea solicitată poat e refuza să furnizeze informațiile.
2.3.6. Secțiunea IIa stabileșt e un cadr u juridic pentr u efectuarea auditur ilor comune. Astf el, un audit comun este definit 
ca o anchetă administrativă desfășurată în comun de auto ritățile compet ente din două sau mai multe state membre. 
Autoritățile compet ente din statele membre implicat e procedează într-o manieră coordonată, în conf ormitate cu sistemele 
lor juridice, la examinarea unui caz lega t de unul sau mai mulți contr ibuabili care prezintă interes comun sau comp lementar 
pentr u aceste autor ități.
2.4. Buna guvernanță fiscală în UE și în afara UE
2.4.1. Comunicarea Comisiei Europene privind o bună guver nanță fiscală pornește de la faptul că echitatea fiscală este 
primordială pentr u modelul social și economic al UE și că o bună guver nanță fiscală este baza impozităr ii echitabile și a 
unor venitur i sustenab ile pentr u susținerea acestui model (17). Comunicarea conține propuner i privind: (i) reformarea 
Codului de conduită în domeniul impozităr ii întrepr inder ilor; (ii) revizuirea listei țărilor și teritorii lor necooperant e; și 
(iii) promovarea bunei guver nanțe fiscale la nivel internațional.30.4.2021 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 155/13
(14) Răspunsur ile la consultarea publică pe tema evaluăr ii Directivei privind cooperarea administrativă în domeniul impozităr ii, 
rezumat e în anexa 2 la documentul cu titlul: „Document de lucr u al serviciilor Comisiei – Evaluarea Directivei 2011/16/UE a 
Consiliului privind cooperarea administrativă în domeniul impozităr ii și de abrogare a Directivei 77/799/CEE” [SWD(2019) 
328 final].
(15) Au fost formulate cerer i de înregistrare obligat orie în fiecare stat membr u. Aceasta ar crește sarcina administrativă și ar îngreuna 
extinderea IMM-ur ilor în țări și zone noi.
(16) Propunere de directivă a Consiliului privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal [COM(2020) 314 final].
(17) Comunicare referitoare la buna guver nanță fiscală, atât în UE, cât și în afara acesteia [COM(2020) 313 final].
2.4.2. De la crearea sa în 1997, Codul de conduită în domeniul imp ozităr ii întrepr inder ilor (denumit în continuare 
„codul”) (18) a fost principalul instr ument al UE de prevenire a concurenței fiscale dăunătoare, stabilind principii pentr u o 
concurență fiscală echitabilă și fiind utilizat pentr u a stabili dacă un regim fiscal este dăunător sau nu (19).
2.4.3. În pofi da realizăr ilor sale, codul trebuie moder nizat. Natura și forma concurenței fiscale s-au schi mbat substanțial 
în ultimii ani, ca urmare a globalizăr ii, a digitalizăr ii, a rolului tot mai imp ortant al multinaționalelor în economia mondială 
și a schemelor de stimulente complex e introduse de unele state membre.
2.4.4. Mai precis, Comisia își propune să extindă domeniul de aplicare al codului, pentr u a include toate măsur ile care 
prezintă un risc de concurență fiscală neloială. În plus, codul ar trebui, de asemenea, să fie actualizat pentr u a asigura 
analizarea corespunzătoare a cât mai multor cazur i în care se aplică un nivel foarte scăzut al imp ozităr ii – atât în inter iorul, 
cât și în afara UE.
2.4.5. Printre criteriile utilizat e pentr u evaluarea țărilor terțe în cadr ul procesului de listare al UE a jurisdicțiilor fiscale 
necooperante se numără și principiile prevăzute în cod. Comisia intenționează să revizuiască zona geografi că acoper ită de 
lista UE, actualizând tabloul de bord inițial utilizat pentr u selectarea celor mai relevant e jurisdicții care urmează să fie 
examinate .
2.4.6. Reflecțiile privind zona geografică acoper ită de lista UE vor lua în considerare și criteriile pe care trebuie să le 
respecte jurisdicțiile selectat e. Eliminarea oricărei jurisdicții care se află în prezent în domeniul de aplicare al listei UE ar avea 
un imp act asupra condițiilor de concurență echitabile și ar submina activitat ea pozitivă a celor mai multe dintre aceste 
jurisdicții. Cu toat e acestea, ar trebui să se analizeze dacă criteriile de includere pe lista UE ar pute a fi aplicate într-un mod 
mai bine direcționat pentr u anumite jurisdicții.
2.4.7. În dialogul său cu țările terțe – și în concordanță cu abordarea adop tată în cadr ul UE – Comisia va pune, de 
asemenea, accentul pe obiectivele de mediu, precum și pe principiul „poluat orul plăteșt e”, care impune stabilirea unui preț 
pentr u exte rnalitățile de mediu negative. Conf orm comunicăr ii Comisiei, taxele de mediu au un potențial insufi cient 
explorat de a contr ibui la o dezv oltare globală durabilă și la societăți mai echitabile în țările în curs de dezvo ltare. 
Cooperarea între organizațiile societății civile în general ar pute a contr ibui la creșterea gradului de conștientizare în acest 
domeniu.
2.4.8. Pe baza aplicăr ii actuale a unei legătur i obligat orii din punct de vedere juridic între standardele de bună 
guver nanță și utilizarea fondur ilor UE, Comisia consideră că acest e fondur i ar putea fi utilizate într-un mod mai eficient, 
pentr u a consolida principiile bunei guver nanțe fiscale (20). În acest sens, Comisia îndeamnă statele membre, de asemenea, să 
transpună cerințele UE în politicile lor naționale de finanțare și în normele de conf ormitat e aplicat e de băncile lor de 
promova re economică și de agenți ile lor de dezv oltare.C 155/14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 30.4.2021
(18) Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guver nelor statel or membre, reuniți în cadr ul Consiliului, din 1 decembr ie 1997, privind 
un cod de conduită pentr u impozitarea întrepr inder ilor (JO C 2, 6.1.1998, p. 2).
(19) Punctul de vedere al Comisiei privind concurența fiscală dăunăt oare în rapor t cu concurența fiscală loială a fost expr imat, de-a 
lungul timpului, în modur i diferite. Cu ocazia prezentăr ii proiectului de directivă privind baza fiscală consolidată comună a 
societăților , Comisia a subliniat că concurența fiscală loială bazată pe cote oferă mai multă transparență și trebuie încurajată 
[COM(2011) 121 final, p. 4]. În Comunicarea privind buna guver nanță fiscală, prezentată în 2020, concurența fiscală nu este 
considerată ca fiind problematică în sine, dar se consideră că sunt necesare principii comune privind modul în care statele membre 
își utilizează regimur ile fiscale [COM(2020) 313 final, p. 3]. Este rezonabil să se conch idă că există o concurență fiscală bună și una 
dăunăt oare și neloială. Statele membre decid asupra regimur ilor fiscale, dar trebuie să facă acest lucr u într-un mod deschis și 
transparent, respectând tratatul și abținându-se de la norme dăunătoare și discr iminato rii. UE și statel e membre trebuie să asigure o 
piață unică funcțională, cu un grad suficient de converg ență, inclusiv în domeniul fiscal.
(20) Există mai mult e instr umente de finanțare care împiedică finanțarea proiectelor care contr ibuie la evaziunea fiscală. A se vedea 
Regulamentul financiar , Fondul european pentr u dezvoltare durabilă (FEDD), Fondul european pentr u investiții strategice (FEIS) și 
mandatul de acordare a împrumutur ilor externe (ELM). A se vedea Comunicarea Comisiei privind noile cerințe împotriva evităr ii 
obligați ilor fiscale în legislația UE care reglementea ză în special operațiunile de finanțare și de investiții [C(2018) 1756, din 21 mar tie 
2018].
2.4.9. De asemenea, Comisia a prezentat o recomandare prin care recomandă statelor membre să condiționeze sprijinul 
lor financ iar de absența unor legătur i între întrepr inder ile beneficiare și jurisdicțiile plasate pe lista jurisdicțiilor 
necooperante în scopur i fiscale. Cu toat e acest ea, Comisia adaugă că ar trebui să fie posibilă o exceptare pentr u acele 
întrepr inder i care au o prezență economică substanțială (susținută de personal, echipament e, active și sedii) în jurisdicțiile 
incluse pe listă. Eforturile statelor membre în acest domeniu trebuie puse în aplicare într-un mod com patibil cu necesitatea 
de a asigura echitatea fiscală la nivel intern ațional.
3.Obser vații generale și obser vații specif ice
3.1. Planul de acțiune pentr u o fiscalitate echitabilă și simplificată
3.1.1. CESE sprijină propuner ile legislative ale Comisiei și laudă coordonarea acest ora cu discuțiile purtate pe plan 
mondial la nivelul OCDE/Cadr ului cupr inzăt or, pentr u a se ajung e la un consens global (21). Atrag e atenția în mod deosebit 
asupra urgenței de a se ajung e la un acord cu privire la stabilirea unor reguli unif orme privind modul de alocare a 
profitur ilor impozabile între țări la nivelul OCDE/Cadr ului cupr inzător , ca o consecință a digitalizăr ii actuale rapide a 
economiilor , și asupra necesității de a combat e în mod efici ent evaziunea fiscală.
3.1.2. CESE apreciază, de asemenea, abordarea în materi e de reglementare adop tată de Comisie pentr u a-și elabora 
propuner ile și pe parcursul procesului de elaborare a dispozițiilor legislative supuse examinăr ii. Obiectivul este de a 
îmbunătăți eficacitatea generală a sistemelor fiscale, astfe l încât acest ea să fie sisteme echitabile care să asigure venitur ile 
necesare pentr u realizarea politicilor publice, ofer ind în același timp opor tunități de crește re și de creare de locur i de muncă.
3.1.3. CESE împăr tășește opinia Comisiei conf orm căreia frauda și evaziunea fiscală rămân o amenințare pentr u 
finanțele publice, în special în vremur i de criză, după cum o demonstrează în mod clar cele mai recente estimăr i amintite de 
propuner i. Conf orm Comisiei, pierder ile de venitur i în UE din cauza acte lor de evaziune fiscală la nivel internațional comise 
de persoane fizice – care se referă la imp ozitul pe venitul persoanelor fizice, impozitul pe venitur ile din capital și impozit ele 
pe avere și pe succesiune – au fost estimat e, într-adevăr , la 46 de miliarde EUR în 2016. La rândul său, deficitul de încasare a 
TVA a fost estimat la 140 de miliarde EUR, din care circa 50 de miliarde EUR reprezintă fraude transfrontaliere (22). Fiecare 
stat membr u trebuie să ia măsur i semnifi cative pentr u a aborda defic itul de încasare a TVA la nivel național.
3.1.4. CESE salută reducerea deficitului estimat cauzat de evitarea obliga țiilor fiscale de către întrepr inder i la apro ximativ 
35 de miliarde EUR pe an față de estimăr ile anterioa re ale Comisiei, de 50-70 de miliarde EUR, și de corelația, analizată de 
Comisie, între o astfe l de îmbunătățire și eforturile legislative în materie de evaziune fiscală depuse de Comisia anterioară 
(pest e 20 de directive în domeniul fiscalității în cinci ani) (23).
3.1.5. Pentru a sprijini pe deplin persoanele fizice și întrepr inder ile în vremur i de dificultăți generate de criza provocată 
de pandemia de COVID-19, CESE îndeamnă Comisia să lucreze în continuare la reducerea costur ilor de conf ormitat e legat e 
de obligațiile fiscale. Costur ile estimat e de îndeplinire a obliga țiilor fiscale pentr u societățile mar i se ridică la apro ximativ 
2 % din imp ozitele plătite, în timp ce, pentr u IMM-ur i, se estimează că ele ating apro ximativ 30 % din imp ozitele plătite .
3.1.6. Dată fiind comp lexitatea generată în prezent de 27 de sisteme fiscale diferite și având în vedere modul în care o 
astfel de pluralitat e de modele creează dificultăți pentr u întrepr inder i și persoane fizice care desfășoară activități 
transfrontaliere, CESE încurajează statele membre să armonizeze cerințele de rapor tare fiscală și să îmbunătățească 
cooperarea între administrațiile fiscale. Activitatea reînnoită și extinsă a grupului de lucr u pentr u codul de conduită trebuie 
să elimine măsur ile fiscale dăunătoa re pentr u a crea condiții de concurență echita bile și să contr ibuie, împreună cu 
reformele legislative, la promovarea unor nivelur i sufici ente de converg ență fiscală pentr u a evita concurența fiscală 
neloială.30.4.2021 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 155/15
(21) A se vedea avizele CESE privind combaterea evaziunii fiscale, a evităr ii obligațiilor fiscale, a spălăr ii banilor și a paradisur ilor fiscale 
(JO C 429, 11.12.2020, p. 6), impozitarea în economia digitală (JO C 353, 18.10.2019, p. 17), și impozitarea societăților 
multinaționale în economia digitală (JO C 367, 10.10.2018, p. 73).
(22) A se vedea, de asemenea, „Deficitul de încasare a TVA: Țările UE au pierdut 140 de miliarde EUR în venitur i din TVA în 2018, cu o 
creștere potențială în 2020 datorată coronaviru sului” https://ec.europa.eu/commission/presscor ner/detail/ro/ip_20_1579
(23) Există și alte estimăr i, de exem plu ale Parlamentului European, care cifrează pierder ile ca urmare a criminalității financiare, a 
evaziunii fiscale și a evităr ii obligațiilor fiscale la 190 de miliarde EUR. Pe baza activității cupr inzătoare a OCDE din rapor tul privind 
erodarea bazei impozabile și transferu l prof iturilor (Base Erosion Profit Shifting – BEPS), acțiunea 11, pierder ile globale de venit înainte 
de adoptarea oricăreia dintre măsur ile anti-BEPS se ridicau la apro ximativ 100-240 de miliarde USD sau 0,35 % din PIB-ul mondial. 
Comisia Europeană a estimat că circa 50-70 de miliarde EUR puteau fi atribuite UE înainte ca directivele I și II împotr iva evităr ii 
obligați ilor fiscale să fie convenit e de statel e membre.
3.1.7. Cele 25 de acțiuni planif icate de Comisie par rezonabile. CESE le sprijină, în linii mar i. Majoritatea sunt legat e de 
TVA, ceea ce este normal având în vedere nivelul ridicat de pierder i de venitur i în domeniul TVA. Cu toate acest ea, acțiunile 
sunt descr ise foarte succint și este în continuare dificil, pentr u moment, să se evalueze pe deplin impactul specif ic al acest or 
acțiuni asupra operabilității de zi cu zi a cetățenilor europeni și a întrepr inder ilor europene. Statele membre trebuie să 
acționeze decisiv pentr u a asigura respectarea normelor lor naționale și pentr u a reduce problemele naționale în materi e de 
TVA și, în același timp, să coopereze mai strâns la nivel transfrontalier .
3.1.8. Adop tarea unei înregistrăr i unice în scopur i de TVA, prin extinderea pe mai depar te a ghișeului unic, la fel ca în 
cazul pach etului privind comerțul electronic, este foarte binevenită. Chiar dacă nu se oferă mai multe detalii cu privire la 
secto arele care vor fi vizate, o extindere a ghișeului unic la articolele 36-39 din Directiva 2006/112/CE a Consiliului (24) 
(Directiva TVA), care acoperă livrăr ile de bunur i B2C, poate fi considerată un foarte imp ortant pas înainte. De exemplu, 
extinderea ghișeului unic la livrăr ile transfrontaliere de gaze, electr icitat e, agent termic sau de climatizare (articolul 39 din 
Directiva privind TVA) ar putea contr ibui, de asemenea, la aprofundarea pieței energ etice a UE și la sprijinirea tranziției 
energetice .
3.1.9. CESE salută propunerea Comisiei Europene de moder nizare și de armonizare a cerințelor de rapor tare în materi e 
de TVA prin utilizarea rapor tării și a facturării electronice la fiecare tranzacție („în timp real”). Rapor tarea bazată pe 
tranzacții permite administrațiilor fiscale să aibă o imagine de ansamblu comp letă a diferitelo r lanțur i de apro vizionare în 
timp real, conducând la auditur i mai bine direcționat e și la detectar ea mult mai timpurie a fraudei și a comercianților 
potenț ial riscanți. Cu toat e acest ea, cerințele de rapor tare trebuie să fie ușor de respectat și să nu implice costur i 
administrative ridicate sau cheltuieli de investiții costisitoare, în special pentr u IMM-ur i (25). În mod similar , o utilizare mai 
pronunțată și un standard armonizat refer itor la facturarea electronică ar pute a reduce costur ile de stocare și de conf ormare 
pentr u întrepr inder i și ar îmbunătăți lupta împotr iva fraudei în mat erie de TVA.
3.1.10. De asemenea, CESE salută efectuarea unei analize din care să reiasă dacă ar trebui percepută TVA pe serviciile 
financ iare. Multe întrepr inder i se confr untă cu costur i suplimentare, în timp ce unele firme sau instituții financ iare nu sunt 
obliga te la plata TVA. În plus, entitățile scutite nu pot solicita deducer i pentr u TVA de intrare, în timp ce valoarea adăug ată 
creată nu este impozitată prin TVA. Aceasta este o chestiune comp lexă, iar CESE așteap tă efectu area unor evaluăr i de imp act 
cupr inzăt oare. CESE constată că o crește re a venitur ilor din TVA ar avea imp licații pozitive și pentr u bugetul UE.
3.1.11. CESE obser vă că statele membre au opțiunea de a utiliza un sistem de taxare inversă pentr u a combate frauda în 
materie de TVA. O astfel de opțiune a fost utilizată pentr u a combat e frauda de tip carusel în materie de TVA. CESE solicită 
o evaluare de către Comisie a celei mai eficiente metode și care prezintă cele mai reduse sarcini administrative pentr u 
combater ea fraudei de tip carusel.
3.1.12. Administrațiile fiscale se bazează pe contr ibuabili pentr u a le furniza informații corecte , iar unele state membre 
au instituit sisteme de „conf ormitate și cooperare” pentr u a consolida acest parteneriat. Din păcat e, acest e sisteme 
funcționează în prezent doar la nivel național. În acest cont ext, CESE sprijină inițiativa Comisiei pentr u un „cadr u de 
conf ormitat e și cooperare la nivelul UE”, bazat pe un grad mai mare de încredere și cooperare între mai multe administrații 
fiscale pentr u soluționarea problemelor transfrontaliere privind imp ozitul pe prof it. Este imp ortant ca, în acest cadr u, 
IMM-ur ile să beneficieze de același tratament ca în cazul întrepr inder ilor mai mar i.
3.1.13. Cu toat e acestea, încă nu este clar modul în care va funcționa în practică acest cadr u de conf ormitat e și cooperare 
la nivelul UE, iar CESE este pregătit să evalueze astfel de evoluții și să ofere contr ibuția sa constr uctivă în timpul procesului 
de elaborare și de punere în aplicare.
3.1.14. La prima evaluare, dialogul preventiv pentr u soluționarea disputelor fiscale transfrontaliere planifi cat de Comisie 
pare o evoluție utilă și pozitivă, în condițiile în care aceasta a fost și o cerință expr imată de mult timp de comunitate a de 
afaceri. O abordare armonizată a mai multor state membre ar fi binevenită, chiar dacă rămâne de evaluat modul în care o 
astfel de abordare poate fi imp lementată în mod concret, pornind de la situația actuală, caracte rizată de o reglementare 
eterogenă (26).C 155/16 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 30.4.2021
(24) Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembr ie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 347, 
11.12.2006, p. 1).
(25) Există numeroase exem ple pozitive privind modul în care țările și-au redus deficitul de încasare a TVA. Reforma din Eston ia din 
2014 a fost menționată ca un astfel de exem plu.
(26) A se vedea Avizul CESE privind mecanismele de soluționare a litigiilor legat e de dubla impunere (JO C 173, 31.5.2017, p. 29).
3.1.15. Problema rambursăr ii fiscale este întot deauna crucială, îndeosebi în vremur i de criză, cum se întâmp lă și în 
prezent, care implică un risc ridicat în ceea ce privește lichiditatea redusă atât în cazul persoanelor fizice, cât și al 
întrepr inder ilor. Pe durata pandemiei de COVID-19, mai multe țări au crescut viteza cu care sunt plătite rambursăr ile de 
TVA și rambursăr ile în general pentr u a se asigura că întrepr inder ile au suficient e lichidități pentr u a face față unei situații 
economice disruptive și fără precedent.
3.1.16. Având în vedere că unele întrepr inder i întâmp ină deja probleme legate de lichiditate, factur ile ar putea fi plătite 
cu întârziere sau chiar deloc în cele din urmă, cu consecința că întrepr inder ile care au perceput TVA în factur ile lor trebuie 
să depună suma la autor itățile fiscale în perioada relevantă de retur nare a TVA fără să fi încasat TVA-ul respectiv 
(așa-numite le „creanțe neperfo rmante”). În acest context, CESE îndeamnă Comisia Europeană, de asemenea, să evalueze 
condițiile în care poate fi avansat un mecanism mai simplu și mai armonizat de reducere a creanțelor neperfo rmante în 
materie de TVA. Acest mecanism ar trebui să garant eze că TVA pe care întrepr inder ile nu au putut să o colect eze de la 
clienții lor, dar pe care au achi tat-o deja autorităților fiscale, poate fi recuperată rapid și in timp util de către întrepr inder i de 
la acest ea.
3.1.17. CESE îndeamnă administrațiile fiscale naționale să continue acest proces de gestionare rapidă a rambursăr ilor, 
atât în ceea ce privește taxe le directe , cât și cele indirect e, suger ând o abordare administrativă armonizată în toată Europa și 
apreciind că un sistem comun de reținere a imp ozitelor pentr u invest ițiile de portofoliu transfrontaliere ar fi un prim pas 
înainte.
3.1.18. Frauda fiscală, evaziunea fiscală și infracțiunile conexe sunt anche tate de instanțele naționale ale statelor membre 
în temeiul unei game largi de legi penale. Totuși, aceste infracțiuni fiscale au, în multe cazur i, o dimensiune transnațională. 
Comite tul consideră că este imp ortant să se țină seama de acest aspect și de structura sancțiunilor , mai ales în cazul 
auditur ilor comune între statele membre. Ar trebui efectu ată o evaluare a implicațiilor diferitelo r sancțiuni în rândul statelor 
membre.
3.1.19. CESE salută inițiativa Comisiei cu privire la o recomandare privind drepturile contr ibuabililor pe piața unică. 
Oferind statelor membre o imagine de ansamblu a celor mai bune practici în domeniul fiscal în ceea ce privește 
simplificarea și digitalizarea, se poate contr ibui la fluidizarea relației dintre contr ibuabili și autor itățile fiscale din întreag a 
UE, pentr u a crește gradul de conștientizare a aspecte lor fiscale în rândul cetățenilor și pentr u a îmbunătăți colectarea 
venitur ilor. CESE consideră că acesta este un bun exempl u de inițiativă în domeniul legislației fără caracter obliga toriu (soft 
law).
3.2. Cooper area administr ativă între autor itățile fiscale
3.2.1. CESE sprijină decizia Comisiei de a realiza o inter venție legislativă menită să consolideze cooperarea în rândul 
autor ităților fiscale și să sporească armonizarea normelor procedurale pe piața inter nă.
3.2.2. Propunerea este, într-adevăr , în deplină concordanță cu principiul subsidiar ității, prevăzut la articolul 5 din TFUE, 
având în vedere că presupune o inter venție a legiuit orului european pentr u a aborda aspecte care nu pot fi reglementate în 
mod adecvat de către statele membre.
3.2.3. CESE sprijină intenția de a consolida comp etențele Eurofi sc, astfel încât să devină un centr u de refer ință pentr u 
combater ea infracțiunilor fiscale transfrontaliere.
3.2.4. Aplicarea dispozițiilor existent e ale directivei a dovedit, într-adevăr , că există discrepanțe semnif icative între statele 
membre, întrucât unele state membre sunt dispuse să coopereze pe deplin și să facă schimb de informații, în timp ce altele 
aplică o abordare restr ictivă sau chiar resping schimbur ile de informații.
3.2.5. CESE sprijină, de asemenea, efortul de crește re a transparenței platf ormelor digitale, pentr u a preveni declarațiile 
de venit inconsecvente , care implică un risc ridicat de evaziune fiscală. Deși unele state membre au imp us o obliga ție de 
rapor tare în sistemele lor juridice, exper iența arată că dispozițiile naționale de combatere a evaziunii fiscale nu au 
întotde auna eficacitate deplină, mai ales atunci când vizează activități transfrontaliere. Prin urmare, secur itatea și claritatea 
juridică pot fi asigurate printr-un set unic de cerințe de rapor tare și reforme fiscale aplicabile în toate statele membre.
3.2.6. CESE salută, de asemenea, proporționalitatea propuner ii Comisiei în ceea ce privește cooperarea procedurală între 
autor itățile fiscale naționale, întrucât modificăr ile propuse nu par să depășească sfera măsur ilor necesare pentr u atingerea 
obiectivului unui schimb mai eficac e de informații și a unei cooperăr i administrative mai bune.30.4.2021 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 155/17
3.2.7. Sistemul de sancțiuni pentr u operato rii de platf orme care nu își respectă obligațiile de declarare, astfe l cum este 
indicat la articolul 25a din propunerea de directivă DAC 7, chiar dacă este o comp etență națională, trebuie aplicat într-un 
mod cât mai omoge n în toat e statele, pentr u a i se asigura eficacitat ea.
3.2.8. Având în vedere faptul că denaturăr ile identificate în legătură cu operat orii de platf orme în ceea ce privește 
funcționarea pieței inter ne trec dincolo de granițele unui singur stat membr u, normele comune ale UE reprezintă cerințele 
minime necesare pentr u abordarea problemelor într-un mod eficace. În această ordine de idei, CESE încurajează Comisia să 
își dezv olte în continuare rolul și colaborarea în cadr ul OCDE în ceea ce privește digitalizarea economiilor , pentr u a realiza 
o abordare intern ațională comună între autor itățile fiscale în scopul abordăr ii problemelor globale.
3.2.9. Articolul 12a alineatul (6) stabilește că auditul comun se desfășoară în conf ormitate cu acordur ile procedurale 
aplicabile în statul membr u unde au loc acțiunile auditului. Probele colectate în cadr ul auditului comun sunt recunoscute 
reciproc de toat e autor itățile comp etent e din statele membre participante.
3.2.10. CESE subliniază că auditur ile comune sunt în principiu un instr ument util și eficient, ar trebui efect uate 
respectând drepturi le fundamentale ale contr ibuabililor , Carta fundamentale drept urilor fundamentale a Uniunii 
Europene (27), în ceea ce privește drepturi le la apărare și previzibilitatea atât a normelor procedurale, cât și a celor 
materiale care îi privesc și colectarea probelor de către autor itățile de urmăr ire penală în domeniul fiscal în vederea unor 
eventuale sancțiuni.
3.2.11. Mai precis, setul de date care trebuie schimbat e și transmise de administrațiile fiscale ar trebui definit în așa fel 
încât să capt eze doar datele minime necesare pentr u depistarea cazur ilor neconf orme, de subrapor tare sau de nerapor tare, 
în conf ormitat e cu obligațiile prevăzute de RGPD (28), care ar trebui interpretate și aplicate în mod riguros. Orice eventual 
imp act negativ asupra datelor cu caracter personal ar trebui să fie redus la minimum prin măsur i IT și procedurale adecvate, 
mai ales în ceea ce privește colectarea, elaborarea și stocarea ulterioară a acest ora.
3.2.12. CESE subliniază că, în conf ormitate cu normele RGPD, utilizarea cerer ilor referitoare la grupur i trebuie să fie 
bine justificate și să fie soluționate cu atenție, astfel încât să nu se încalce drepturile persoanelor fizice și juridice și să nu 
presupună anchete neleg ale pentr u găsirea probelor .
3.2.13. CESE încurajează Comisia să continue evaluarea eficacității directivelor anterioa re privind cooperarea 
administrativă (29).
3.3. Buna guvernanță fiscală în UE și în afara UE
3.3.1. CESE este de acord cu abordarea Comisiei potr ivit căreia o bună guver nanță fiscală, care reprezintă baza 
imp ozităr ii echitabile, necesită transparență fiscală prin schimbul de informații între auto ritățile fiscale, evitarea concurenței 
fiscale neloiale, absența unor măsur i fiscale dăunăto are și punerea în aplicare a normelor conve nite la nivel inter național. 
De asemenea, este de acord cu Parlamentul European că UE ar trebui să ia măsur i decisive pentr u a combat e concurența 
fiscală dăunătoa re și planifi carea fiscală agresivă, îndeosebi în paradisur ile fiscale.
3.3.2. CESE sprijină inițiativa Comisiei privind revizuirea Codului de bună conduită și salută faptul că propunerea 
Comisiei ține seama în mod corespunzător de activitat ea OCDE și de impor tanța adoptăr ii standardelor convenit e la nivel 
inter național, mai ales în ceea ce privește principiile globale care conduc la o cotă de impozitare minimă efectivă a 
societăților .
3.3.3. CESE consideră că rezultatul și realizăr ile Codului de conduită ar trebui să fie actualizat e și puse la dispoziția 
societății civile într-un mod mai regulat, în conf ormitat e cu obiectivul Comisiei de a face mai transparente activitatea 
concretă și rezultate le codului.C 155/18 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 30.4.2021
(27) A se vedea Carta dreptu rilor fundamentale a Uniunii Europene (JO C 202, 7.6.2016, p. 389).
(28) Document de lucr u al serviciilor Comisiei – Evaluarea Directivei 2011/16/UE a Consiliului privind cooperarea administrativă în 
domeniul impozităr ii și de abroga re a Directivei 77/799/CEE [SWD(2019) 328 final)] (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).
(29) SWD(2019) 327 final.
3.3.4. Abordarea Comisiei recunoaște că concurența fiscală nu este o problemă în sine (30). În același timp, însă, Comisia 
și Parlamentul European și-au expr imat în numeroase ocazii îngr ijorarea cu privire la existe nța unei concurențe fiscale 
neloiale în UE, care promovează evitarea obligațiilor fiscale. Comite tul consideră că, pentr u a rezolva această problemă 
complexă , sunt necesare eforturi serioase. El a adop tat recent un aviz (31), în care propune promova rea unui pact european 
pentr u combaterea eficientă a fraudei și a evaziunii fiscale, a evităr ii obliga țiilor fiscale și a spălăr ii banilor . CESE a solicitat 
Comisiei Europene să promoveze o inițiativă politică având ca scop imp licarea guver nelor naționale și a celorlalte instituții 
europene în realizarea acestui obiectiv promovând consensul necesar în acest scop și impl icând societate a civilă. Cooperarea 
dintre statele membre ar trebui să constituie pilonul principal al pactului.
3.3.5. Extinderea domeniului de aplicare al Codului de conduită în UE pentr u a acoper i alte măsur i care afectează 
concurența fiscală este, de asemenea, o opțiune în mat erie de reglementare susținută de CESE. Trebuia efect uată demult o 
actualizare care să asigure o examinare a regimur ilor care încurajează un nivel de imp ozitare foarte scăzut sau zero în 
inter iorul sau în afara UE. Cu toat e acestea, Codul este un instr ument fără caracte r obligat oriu care trebuie să trateze 
aspecte le nereg lementate de legislația europeană.
3.3.6. Comisia susține, de asemenea, că este necesară clarificarea procesului de listare pentr u țările terțe, spor ind 
transparența cu privire la motivele pentr u care o jurisdicție este sau nu inclusă pe listă. O armonizare îmbunătățită a 
standardelor adop tate de statele membre ale UE și o mai bună coordonare între listele naționale și lista UE ar fi utilă, 
întrucât UE și mai mult e state membre respectă standarde diferite, ceea ce poate crea confuzie.
3.3.7. Comisia evaluează, de asemenea, așa-numita listă neagră a paradisur ilor fiscale, care este în vigoare din 2017, și a 
examinat sute de regimur i fiscale dăunăto are la nivel global, mult e jurisdicții listate asumându-și anga jament e față de 
Consiliu pentr u a răspunde preocupăr ilor legate de concurența fiscală neloială și transparența limitată. CESE accep tă opinia 
Comisiei potr ivit căreia a sosit momentul să se revizuiască lista și să se găsească soluții pentr u a o putea face mai eficientă și 
mai echitabilă, având în vedere noile prov ocăr i ale unei economii digitalizate globale. De asemenea, CESE susține criteriul 
Comisiei de a ofer i anumito r jurisdicții cu risc scăzut și capacitate redusă posibilitat ea de a-și îmbunătăți standardele de 
bună guver nanță fiscală și transparență într-o perioadă rezonabilă de timp în care sunt sau ar putea fi incluse pe listă.
Bruxelles, 24 februarie 2021.
Președintele  
Comitetului Economic și Social European
Christa SCHW ENG 30.4.2021 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 155/19
(30) Este evident că, la fel ca OCDE, Comisia face distincție între concurența fiscală corectă și transparentă și concurența fiscală 
dăunăt oare și neloială.
(31) A se vedea Avizul CESE privind combaterea evaziunii fiscale, a evităr ii obligați ilor fiscale, a spălăr ii banilor și a paradisur ilor fiscale 
(JO C 429, 11.12.2020, p. 6).