RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 8.3.2011 
SEC(2011) 280 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
  
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
Document de înso țire pentru 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
  
Planul european 2011 pentru eficien ță energetic ă  
 
  
SEC(2011) 277 final SEC(2011) 275 final SEC(2011) 276 final SEC(2011) 278 final SEC(2011) 279 final 
COM(2011) 109 final 
RO 2   RO Europa își poate reduce consumul de energie primar ă cu 20% în 2020 prin simpla aplicare a 
unor măsuri rentabile1 de economisire a energiei. Astfel, economia UE ar fi mai competitiv ă 
și s-ar crea locuri de munc ă și noi posibilit ăți de afaceri. Cet ățenii UE ar cheltui mai pu țin cu 
facturile de energie, reducându-se num ărul de gospod ării care nu dispun de mijloace pentru a 
se încălzi. Eficien ța energetic ă înseamn ă totodată o mai bun ă întrebuin țare a resurselor 
energetice și o dependen ță redusă față de importuri. Consumul mai mic de energie este de 
asemenea echivalent cu mai pu ține emisii de CO 2 și de alte substan țe nocive, cu un impact 
redus asupra ecosistemului și cu o calitate mai bun ă a vieții oamenilor. Eficien ța energetic ă și 
economisirea energiei sunt benefice pentru în treaga economie a UE, pentru statele membre, 
societăți comerciale și indivizi. 
1. ÎN CE CONST Ă PROBLEMA ? 
La Consiliul Eu ropean din prim ăvara anului 2007, șefii de stat și de guvern din UE au 
subliniat „ nevoia de a spori eficien ța energetic ă în UE pentru a re aliza obiectivul de 
economisire a 20 % din consum ul de energie al UE fa ță de prognoza pentru anul 2020 ”2. 
Însă UE nu se îndreapt ă în direc ția realizării integrale a acestor economii de energie 
eficiente din punctul de vedere al costurilor. Scenariul de eficien ță energetic ă PRIMES 2009 
arată o staționare a tendin ței de cre ștere continu ă a cererii de energie, dar reducerea 
consumului în raport cu previziunile preceden te va fi tot de numai aproximativ 9% în 2020. 
Prin urmare, dac ă nu își va dubla eforturile  în privința eficienței energetice, UE nu va atinge 
obiectivul de 20% și nu va ob ține toate beneficiile economice, sociale și de mediu asociate. 
La baza progresului insuficient în aceast ă direcție stau eșecurile înregistrate la nivelul pie ței 
(precum semnalele insuficiente ale pre țurilor, motiva țiile divergente, asimetria informa țiilor, 
piețele inexistente sau incomplete și costurile ini țiale mari) și la nivelul reglement ării (precum 
lipsa unor cadre politice cuprinz ătoare, aplicarea nesatisf ăcătoare a legisla ției și nivelul sc ăzut 
de ambiție). Efectul de recul reprezint ă o altă provocare, a c ărei abordare este totu și dificilă la 
nivelul UE, deoarece este legat ă de comportamentul și libertatea de alegere a oamenilor. 
2. POLITICILE EXISTENTE SUNT INSUFICIENTE  
În scopul de a solu ționa limit ările menționate mai sus și de a beneficia de avantajele eficien ței 
energetice, au fost adoptate o serie de politici la nivelul UE și la nivel na țional .  
Planul de ac țiune pentru eficien ță energetic ă (PAEE) din 2006 a furnizat un cadru strategic 
cuprinzător (85 de măsuri) la nivelul UE , care a dus la adoptarea a peste 20 de m ăsuri juridice 
și a numeroase ini țiative fără caracter obligatoriu. Evaluarea PAEE a ar ătat că majoritatea 
măsurilor au fost întreprinse sau su nt în curs de implementare. PAEE și-a atins obiectivul de a 
reprezenta un important promotor al adopt ării unor politici ambi țioase la nivelul UE și la nivel 
                                                 
1 De exemplu, studiul Fraunhofer ISI et al., 2009: Study on Energy Savings Potentials in EU Member 
States, Candidate Countries and EEA Countries (Studiu privind poten țialul de economisire a energiei în 
statele membre ale UE, țările candidate și țările SEE); Action Plan for Energy Efficiency : Impact 
Assessment  SEC(2006) 1174 (Planul de ac țiune pentru eficien ță energetic ă – Evaluarea impactului); 
Lechtenböhmer și Thomas, Institutul Wuppertal, 2005: The mid-term potential for demand-side energy 
efficiency in the EU  (Potențialul pe termen mediu de eficien ță energetic ă în domeniul cererii din UE). 
2 7224/1/07 REV 1. 
RO 3   RO național și local. Cu toate acestea, PAEE nu a fost conceput s ă valorifice întregul poten țial de 
economisire a energiei și, de aceea, este necesar s ă se actualizeze.  
Și statele membre  au adoptat o serie de politici, îns ă acestea nu sunt suficiente pentru a 
reduce distan ța față de obiective. Primele planuri na ționale de ac țiune pentru eficien ță 
energetică (PNAEE), a c ăror prezentare este impus ă de Directiva privind serviciile energetice, 
oferă o perspectiv ă bună asupra multor politici instituite de statele membre în vederea 
atingerii poten țialului lor de eficien ță energetic ă și de economisire a energiei3. Evaluarea 
PNAEE efectuat ă de Comisie a ar ătat progresele înregistrate în fiecare stat membru. 
Concluzia evalu ării a fost c ă, deși multe PNAEE includ deja strategii coerente și 
cuprinzătoare în vederea atingerii obiectivelor intermediare și globale, unele dintre acestea nu 
reflectă o gândire de ansamblu, prev ăzând măsuri fragmentate și izolate în privin ța eficienței 
energetice.  
3. UE JOACĂ UN ROL IMPORTANT  
Dreptul de a ac ționa pe care îl de ține UE în domeniul eficien ței energetice și al economiilor 
de energie este prev ăzut la articolul 194 alineatul (1) din Tratatul privind func ționarea Uniunii 
Europene. De și o mare parte din responsabilitat e le revine statelor membre, dreptul de a 
acționa al UE a fost instituit ca urmare a importan ței pe care o au eficien ța energetic ă și 
economisirea energiei pentru realizarea obiectivelor UE  în domeniul schimb ărilor 
climatice, al siguran ței aprovizion ării cu energie, al competitivit ății și al protec ției 
mediului înconjur ător. Pentru atingerea acestor obiective sunt necesare o ac țiune coordonat ă 
și o politic ă coerentă în domeniul eficien ței energetice și al economiilor de  energie. Prin 
urmare, UE are rolul: 
– de a stabili cerin țe minime în domenii în care exist ă riscul denatur ării pieței interne dac ă 
statele membre iau m ăsuri la nivel individual;  
– de a stabili un cadru comun ca baz ă a unor mecanisme coerente, care s ă se susțină reciproc, 
lăsând în acela și timp în responsabilitatea statelor me mbre fixarea, în mod transparent și 
comparabil, a nivelurilor concrete care trebuie atinse;  
– de a crea o platform ă de schimb al celor mai bune practici și de a stimula consolidarea 
capacităților;  
– de a utiliza instrumentele UE  pentru a promova eficien ța energetic ă, de exemplu prin 
finanțare, și de a o integra în celelalte politici;  
– de a promova UE la nivel interna țional drept pionier în acest domeniu - activitate benefic ă 
și pentru societ ățile comerciale din UE.  
4. PRINCIPALELE OBIECTIVE DE POLITIC Ă 
Obiectivul general al politicii UE, stab ilit de liderii Uniunii, este de a cre ște eficien ța 
energetică în UE astfel încât s ă se atingă obiectivul de reducere cu 20% a consumului de 
energie al UE în raport cu previzi unile pentru anul 2020, conform estim ărilor Comisiei 
                                                 
3 Ini țial, PNAEE aveau ca termen limit ă jumătatea anului 2007, dar multe au înregistrat întârzieri și au 
fost prezentate pân ă la jumătatea anului 2008. 
RO 4   RO prezentate în cartea sa verde pe tema eficien ței energetice4. Acest obiectiv se înscrie în 
politica general ă a UE în domeniul energiei. Cre șterea eficien ței energetice este un element 
esențial al noii strategii europene în domeniul energiei pentru anul 20205. 
În termeni mai generali, eficien ța energetic ă contribuie la ini țiative mai largi care vizeaz ă 
atingerea obiectivelor polit icii în domeniul schimb ărilor climatice, precum și stimularea 
redresării economice și a unei cre șteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii, conform 
strategiei Europa 2020 : O strategie european ă pentru o cre ștere inteligent ă, durabilă și 
favorabilă incluziunii6.  
5. ABORDARE ANALITIC Ă  
Scopul acestei evalu ări a impactului a fost să analizeze realiz ările și provocările politicilor 
existente, precum și tendințele înregistrate la nivelu l consumului de energie și de a estima 
dacă există posibilități de a întreprinde ac țiuni suplimentare la nivelul UE .  
Evaluarea este propor țională cu gradul de detaliere prev ăzut pentru documentul strategic 
propriu-zis. Dat fiind c ă măsurile concrete se vor elabora ulterior și vor fi înso țite de evalu ări 
ale impactului acolo unde este cazul, aceast ă evaluare este în principal calitativ ă. Totuși, în 
măsura posibilului, au fost prezentate și exemple cantitative de politici similare sau calcule 
generale ale efectelor posibile.  
Evaluarea a luat în discu ție, în primul rând, modul optim de abordare a eficien ței energetice la 
nivelul UE și, în al doilea rând, tipurile de instrumente de politic ă ale UE necesare pentru a 
sprijini statele membre în atingerea poten țialului de economisire a energiei.  
S-au analizat trei op țiuni de politic ă principale: (i) s ă se limiteze ac țiunea la stabilirea unor 
obiective, l ăsând pe seama statelor membre elaborar ea mixului necesar de politici; (ii) s ă nu 
se stabileasc ă obiective, dar s ă se elaboreze instrumente de politic ă detaliate la nivelul UE, 
invitând statele membre s ă le aplice și/sau să le completeze; (iii) s ă se stabileasc ă un cadru 
strategic global la nivel de stat membru (care s ă includă obiective), iar UE s ă elaboreze 
instrumente de politic ă în sprijinul statelor membre. 
Apoi s-au analizat, pentru fiecare sector (reziden țial și terțiar, transporturi, industrie și 
energie), diferite tipuri de instrumente de politic ă (cu caracter voluntar , de reglementare, de 
finanțare, de sensibilizare și de formare) pentru a stabili dac ă ar fi necesar ă aplicarea lor la 
nivelul UE în vederea atingerii obiectivelor de politic ă specifice pentru re spectivele sectoare. 
Cele mai bune op țiuni au fost selectate pe baza progreselor înregistrate  de politicile existente, 
precum și în urma evalu ării obstacolelor r ămase, a valorii ad ăugate UE, a impactului posibil, a 
eficacității, eficien ței și coerenței.  
6. CONCLUZII : NOUL CADRU DE POLITIC Ă PREFERAT  
Abordarea strategic ă generală preferată 
                                                 
4 COM(2005) 265: Economii de energie primar ă de 370 Mtep în 2020 fa ță de un scenariu de referin ță care 
oferă o proiecție a nivelului consumului de energie primar ă. Scenariul de referin ță a fost actualizat în 
2007, pentru a lua în considerare dou ă noi state membre.  
5 COM(2010) 639 final. 
6 COM(2010) 2020 final. 
RO 5   RO Este esen țial să se elaboreze un mix coerent de politic i la nivelul statelor membre, cu 
obiective clare, simple și măsurabile. Existen ța unor măsuri bine coordonate la nivelul UE ar 
putea oferi statelor membre cadrul necesar pentru continuarea eforturilor lor. Comisia ar putea 
propune m ăsuri pentru fiecare sector în parte, care ar oferi un cadru comun și ar sprijini 
totodată statele membre în elaborarea propriilor instrumente.  
Această abordare ar duce la atingerea poten țialului de rentabilitate și ar surmonta obstacolele 
principale, precum fragmentarea politic ilor, lipsa angajamentului politic și a predictibilit ății 
politicilor; totodat ă, ar garanta explorarea posibilelor sinergii între diferitele politici.  
În plus, Comisia ar putea studi a care este cea mai potrivit ă abordare pentru stabilirea de 
obiective și interacțiunea acestor obiective cu al te instrumente de politic ă (în special cu 
obiectivele din domeniul climei). Co misia ar putea propune ca PNAEE s ă constituie 
documente de referin ță. Existen ța unui plan na țional de ac țiune în domeniul eficien ței 
energetice consolidat și extins (la toate sectoarele cererii și ofertei) ar putea conferi o 
puternică vizibilitate politic ă eficienței energetice și ar putea fi motorul acestui proces. În 
plus, pentru a cre ște gradul de implicare a autorit ăților locale, se sugereaz ă menținerea 
modelului de succes al Pactului primarilor sprijinit de Comisie, pentru ca acesta s ă continue s ă 
se dezvolte și să își atingă potențialul. 
Calea preferat ă de urmat pentru sectorul reziden țial și sectorul serviciilor 
Evaluarea impactului a concluzionat c ă, pentru a solu ționa provocarea reprezentat ă de ratele 
prea mici de renovare a cl ădirilor, nu este necesar s ă se consolideze mai mult cadrul strategic 
actual în domeniul cl ădirilor (op țiunea A3a), deoarece recenta modificare a cadrului legislativ 
(mai ales a Directivei privind performan ța energetic ă a clădirilor) este deja ambi țioasă, atenția 
trebuind s ă se concentreze asupra puneri i sale în aplicare. Situa ția nu este aceea și în cazul 
cerințelor pentru produse. Pentru a stimula folosir ea produselor eficiente en ergetic, ar putea fi 
extins mai mult domeniul de aplicare al m ăsurilor privind proiectarea ecologic ă și etichetarea 
energetică, astfel încât s ă fie cuprinse mai multe grupe de produse, în special din sectorul 
terțiar, și, de asemenea, unele materiale de construc ții (precum ferestrele) (op țiunea A3b). 
Această acțiune ar favoriza constituirea unor pie țe ale produselor și materialelor eficiente din 
punct de vedere energetic. 
Existența unor m ăsuri legate de finan țare ar fi esen țială pentru a solu ționa puternicele 
constrângeri legate de  lichiditatea disponibil ă pentru acoperirea costur ilor mari de pornire, 
precum și pentru a aborda , într-o anumit ă măsură, problematica proprietar-chiria ș. Resursele 
financiare limitate la nivelul UE ar putea fi direc ționate în special c ătre furnizarea de asisten ță 
tehnică statelor membre și autorităților locale, oferind îns ă sprijin și în ceea ce prive ște 
împărțirea riscurilor și garanțiile pentru proiecte (op țiunea A4a). Având în vedere criza 
economic ă, este pu țin probabil ca eficien ța energetic ă să beneficieze de fonduri publice 
suplimentare semnificative și, prin urmare, este esen țial ca aceste instrumente s ă urmărească o 
participare financiar ă mai mare din partea ter ților. Măsurile care ar putea încuraja mai mult 
participarea investitorilor priva ți sunt obliga ția de economisire a energiei impus ă 
distribuitorilor de energie (op țiunea D3d) și sprijinul pentru dezvoltarea societ ăților de servicii 
energetice (ESCO) (op țiunea D5). Mai mult, se consider ă benefică introducerea anumitor 
condiții de eficien ță energetic ă pentru a beneficia de finan țare public ă (opțiunea A4b). 
Lipsa persistent ă a unui personal calificat în domeniul construc țiilor cauzat ă de nedezvoltarea 
piețelor este recunoscut ă drept unul dintre princi palele obstacole, de alt ă natură decât cele 
tehnologice și financiare, din calea realiz ării de renov ări energetice optime sau a instal ării de 
aparate electrice în cl ădiri. Acest aspect ar putea fi trat at la nivelul UE, oferind statelor 
membre instrumente de sprijin (de ex emplu, elaborarea unor foi de parcurs na ționale în 
RO 6   RO materie de calific ări, programe de educa ție și de formare, sisteme de acreditare și de 
certificare) și creând platforme pentru schimbul celor mai bune practici. 
În plus, ar fi benefice și ar putea fi implementate m ăsuri de sensibilizare (op țiunea A5) și de 
sporire a implic ării voluntare a entit ăților private (op țiunea A2), cu condi ția să existe 
suficiente resurse, având în vedere c ă UE are un rol limitat și că măsurile de acest tip ar ține în 
principal de resortul statel or membre sau al autorit ăților locale.  
Calea de urmat preferat ă pentru sectorul transporturilor 
În sectorul transporturilor se prevede cea mai mare cre ștere a consumului de energie pân ă în 
anul 2020. Pentru a realiza economiile de energie care mai sunt înc ă posibile, este nevoie de 
sprijin pentru evolu ția acestui sector c ătre vehicule, moduri de transport și utilizări mai 
eficiente. Cu toate acest ea, în evaluarea impactului  nu s-a analizat nicio op țiune, deoarece 
cartea alb ă privind transporturile care urmeaz ă să fie publicat ă va impulsiona mai mult 
reducerea sus ținută a emisiilor de carbon și utilizarea eficient ă a resurselor în acest sector.  
Calea de urmat preferat ă pentru sectorul industrial 
Deși a înregistrat cele mai mari îmbun ătățiri la nivelul eficien ței energetice, se ctorul industrial 
mai are înc ă un poten țial neexploatat în acest sens. Politicile UE au abordat deja par țial unele 
dintre efectele pe care acest sector le-ar putea av ea asupra mediului. Prin urmare, obiectivul în 
ceea ce prive ște sectorul industrial este de a sprijini valorificarea acestui poten țial neexploatat, 
păstrând totodat ă coerența cu instrumentele de politic ă existente (precum schema de 
comercializare a certificatelor de emisii – ETS și noua Directiv ă privind emisiile industriale). 
Obstacolele din acest sector sunt, în principal, absen ța unor semnale puternice ale pre țurilor, 
lipsa sensibiliz ării și a formării (în special în cazul IMM-urilor) și, deopotriv ă, inexisten ța 
unei planific ări strategice pe termen lung, acea sta sporind riscurile percepute și descurajând 
investițiile realizate de societ ăți. 
În urma analiz ării abord ărilor posibile, s- a concluzionat c ă ar putea fi elaborate noi 
instrumente juridice, conforme cu obiectivul men ționat mai sus și cu politica în vigoare 
(opțiunea C3). În acest scop, ar putea fi propuse noi dispozi ții de aplicare în temeiul Directivei 
privind proiectarea ecologic ă, acestea urmând s ă vizeze produsele utilizate în mod obi șnuit în 
procesele industriale (precum pompele sau cupt oarele de dimensiuni mari). Echipamentele și 
sistemele produse la comand ă ar putea face obiectul unor cerin țe generice de eficien ță 
energetică care să fie puse în aplicare prin intermed iul standardelor. În plus, pentru 
consumatorii mari de energie ar putea fi instituite anumite cerin țe privind managementul 
energetic (de exemplu auditurile energetice).  IMM-urilor li s-ar putea oferi dosare cu 
informații și asistență pentru a- și gestiona consumul de energie (op țiunea C5).  
Proiectele din sectorul industrial ar putea beneficia de o puternic ă mobilizare dac ă societăților 
din domeniul energetic li s-ar impune obliga ții de economisire a energiei (op țiunea D3d) și 
dacă ar fi promovate societ ățile de servicii energetice – ESCO (op țiunea D5).  
Ar fi de asemenea benefice m ăsurile de sensibilizare (op țiunea C4) și de sporire a implic ării 
voluntare a entit ăților private (op țiunea C2), acestea putând fi implementate dac ă ar exista 
suficiente resurse. UE are în contin uare un rol limitat, iar astfel de m ăsuri țin în principal de 
resortul statelor membre sau al autorit ăților locale.  
Calea de urmat preferat ă pentru sectorul energiei 
În prezent, eficien ța medie a capacit ății de produc ție este cu mult mai mic ă față de nivelul 
celor mai bune tehnologii disponibile. Principalul motiv al acestei situa ții este lipsa unor 
semnale suficient de puternice ale pre țurilor în raport cu deciziile de investi ții privind 
RO 7   RO construirea de noi capacit ăți și scoaterea din func țiune a celor vechi.  În a treia faz ă a sa, 
schema ETS va avea cu siguran ță un impact asupra acestei probleme pentru unit ățile pe care 
le include. Prin urmare, nu este adecvat s ă se propun ă noi instrumente normative f ără 
cunoașterea efectelor sale concrete (op țiunea D3a). Dat fiind num ărul tot mai mare de 
instalații mici de produc ție, s-ar putea studia totu și necesitatea unor noi instrumente normative 
care să asigure un grad înalt de eficien ță al acestor instala ții.  
Nu este exploatat pe deplin nici poten țialul de utilizare a c ăldurii reziduale sau al valorific ării 
energetice. Conform evalu ării, ar putea fi elaborate noi m ăsuri de reglementare pentru 
promovarea cogener ării și a sistemelor urbane de înc ălzire și de răcire în urma unei analize 
mai aprofundate și a unei eventuale revizuiri a cadrului principal de politic ă din domeniu ( și 
anume Directiva privind cogenerarea) (op țiunea D3b). 
Autoritățile naționale de reglementare (ANR) ar put ea avea un rol important în ceea ce 
privește dirijarea îmbun ătățirii eficien ței energetice a re țelei, promovarea re țelelor inteligente, 
dar și a sistemelor de contorizare inteligente care ofer ă posibilități de reducere a vârfurilor de 
consum și de optimizare a cererii și ofertei de energie. Acest lucr u s-ar putea realiza conferind 
ANR competen țe suplimentare (op țiunea D3c).  
Societățile din domeniul energetic de țin informa ții valoroase cu privire la consumul de 
energie al clien ților lor, dar nu su nt stimulate s ă le utilizeze în scop ul reducerii acestui 
consum, deoarece ar presupune reducerea veniturilor lor. Solu ția ar putea consta în 
introducerea unor scheme obligatorii de economis ire a energiei care ar  asigura instituirea 
celor mai rentabile m ăsuri pe termen lung cu pre țul unei mici cre șteri pe termen scurt a 
facturii la energie (op țiunea D3d). Trebuie s ă se studieze am ănunțit cele mai bune metode în 
acest sens. Pentru a nu interac ționa în mod negativ cu ETS, ar trebui ca cer tificatele care 
demonstreaz ă reducerea consumului de energie s ă nu fie tranzac ționate în cadrul acestei 
scheme. 
În mod normal, directorii societ ăților din domeniul energetic sunt foarte con știenți de 
posibilitățile de economisire a energiei de  care dispun. Subsectorul societ ăților de servicii 
energetice ar avea îns ă nevoie de sprijin suplimentar în ceea ce prive ște informa țiile, 
orientările și schimbul celor mai bune practici (op țiunea D5). Acordurile încheiate voluntar ar 
putea de asemenea genera economii de energie, existând posibilitatea de a fi luate în 
considerare (op țiunea D2) 
Vor fi suficiente m ăsurile pentru a atinge  obiectivul de 20%? 
Opțiunile preferate prev ăd o serie ampl ă de instrumente de sprijin care ar stimula valorificarea 
potențialului de economisire a energiei și beneficiile asociate, precum și maturizarea pie țelor 
eficienței energetice. Nu a fost posibil ă cuantificarea tuturor op țiunilor, dar pe baza celor care 
au putut fi cuantificate, se poate trage concluzia c ă există șanse bune de a elimina lacunele 
rămase în domeniul economiilor de energie. Rezultatele concrete vor depinde îns ă de cât de 
ambițioase vor fi ini țiativele cu sau f ără caracter normativ și de ritmul în care vor fi 
implementate. Prin urmare, este foarte important s ă se efectueze o evaluare intermediar ă a 
planului și o eventual ă actualizare a acestuia pentru a garanta c ă se depun eforturi sus ținute în 
privința eficienței energetice.