COMUNICARE A COMISIEI privind înlocuirea Comunicării Comisiei referitoare la cadrul armonizat pentru proiectele de planuri bugetare și pentru rapoartele privind emisiunile de titluri de datorie din zona euro [COM(2013) 490 final] /* COM/2014/0675 final */





1. Introducere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (JO L 140, 27.5.2013) a intrat în vigoare la 30 mai 2013. Acesta se bazează pe Pactul de stabilitate și de creștere (PSC), cadrul european de supraveghere bugetară, pe care îl completează pentru zona euro. Acest regulament reprezintă un pas concret și decisiv în direcția consolidării mecanismelor de supraveghere aplicabile tuturor statelor membre din zona euro. Noile elemente de supraveghere bugetară care decurg din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 pentru statele membre din zona euro înseamnă o transparență mai mare a deciziilor bugetare ale acestora și o coordonare bugetară mai strânsă între ele începând cu ciclul bugetar 2014. Cadrul armonizat pentru proiectele de planuri bugetare și pentru rapoartele privind emisiunile de titluri de datorie, astfel cum a fost adoptat de Comisie în Comunicarea COM(2013) 490 final și inclus într-un cod de conduită[1], a stabilit toate orientările convenite de comun acord. Experiența dobândită din momentul punerii în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 473/2013 în mai 2013 a dovedit că anumite elemente ale procesului de raportare necesită clarificări suplimentare și modificări, astfel cum se prevede în prezenta comunicare. Mai precis, se va aplica următorul amendament la Comunicarea din partea Comisiei privind un cadru armonizat pentru proiectele de planuri bugetare și pentru rapoartele privind emisiunile de titluri de datorie din zona euro [COM(2013) 490 final]: La pagina 4, a doua enumerare se înlocuiește cu: - În ceea ce privește cheltuielile, ar trebui să se menționeze dacă măsura avută în vedere vizează: o Remunerarea salariaților (cod SEC: D.1) o Consumul intermediar (cod SEC: P.2) o Plățile sociale (prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură și transferurile sociale în natură prin intermediul producătorilor de piață, coduri SEC: D.62, D.632), din care, dacă este cazul, ar trebui de asemenea menționate indemnizațiile de șomaj, inclusiv prestațiile în bani și transferurile sociale în natură. o Cheltuielile cu dobânzile (cod SEC: D.41) o Subvențiile (cod SEC: D.3) o Formarea brută de capital fix (cod SEC: P.51g) o Transferurile de capital (cod SEC: D.9) o Altele (cod SEC: D.29+D.4 {altele decât D.41} +D.5+D.7+P.52+P.53+NP+D.8) În plus, tabelele 1a, 1b, 2a, 2b, 3, 4a din secțiunea B „TABELE CARE TREBUIE INCLUSE ÎN PROIECTELE DE PLANURI BUGETARE[2]” a anexei „Model de structură și tabelele care trebuie incluse în proiectele de planuri bugetare” sunt înlocuite cu tabele actualizate. În cele din urmă, secțiunea 3 (inclusiv tabelele III și IV) de la p. 7 și p 8 se înlocuiește cu textul modificat (și tabelele). Prezenta comunicare înlocuiește COM(2013) 490 final. 2. Specificații privind forma și conținutul proiectelor de planuri bugetare Orientările prezentate mai jos ar trebui să fie considerate un cod de bune practici și o listă de verificare ce trebuie utilizate de statele membre la întocmirea proiectelor de planuri bugetare (PPB). Se așteaptă ca statele membre să urmeze aceste orientări și să ofere justificări pentru orice deviere de la acestea. În esență, PPB ar trebui să prezinte o actualizare a unora dintre tabelele standardizate din cadrul programelor de stabilitate, completate cu informații detaliate despre măsurile prezentate în PPB. În conformitate cu orientările existente pentru programele de stabilitate și de convergență, conceptele utilizate trebuie să fie consecvente cu standardele stabilite la nivel european, în special în contextul sistemului european de conturi (SEC). PPB ar trebui să permită identificarea surselor eventualelor discrepanțe față de strategia bugetară din cel mai recent program de stabilitate. Din acest motiv, pe lângă datele necesare pentru anul următor, și anume anul pentru care se elaborează bugetul (anul t+1 în tabelele standardizate din anexă), ar trebui incluse, de asemenea, estimările corespunzătoare pentru anul în curs (t în tabelele standardizate din anexă), împreună cu rezultatele anului precedent (t-1 în tabelele standardizate din anexă), care trebuie să fie consecvente cu datele raportate în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. A. Previziuni și ipoteze macroeconomice independente. Impactul estimat al măsurilor bugetare agregate asupra creșterii economice PPB-urile ar trebui să se bazeze pe previziuni macroeconomice independente, astfel cum se stabilește la articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013. În consecință, tabelele 1a, 1b, 1c și 1d din PPB, incluse în anexă, prezintă principalele evoluții economice preconizate și variabilele economice importante folosite la întocmirea PPB. În special, tabelul 1a conține date privind rata de variație a PIB-ului real observată în anul t-1 și rata de variație a PIB-ului real prognozată pentru anii t și t+1. Aceste rate de creștere prognozate pentru anii t și t+1 ar trebui să includă impactul estimat asupra creșterii economice al măsurilor bugetare agregate prevăzute în cadrul PPB. Prin urmare, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, se recomandă ca acest impact estimat asupra creșterii economice să fie specificat în tabelul 1a sau, dacă nu, detaliat în anexa metodologică. Ipotezele de bază pe care se fundamentează previziunile macroeconomice ar trebui să fie prezentate în tabelul 0.(i) din anexă. Alte ipoteze principale care sunt relevante pentru elaborarea de previziuni macroeconomice sunt prezentate în tabelul 0.(ii). Statele membre ar putea să considere utilă verificarea acestui din urmă tabel atunci când doresc să sintetizeze ipotezele pe care se bazează previziunile macroeconomice independente. Statele membre ar trebui, de asemenea, să precizeze în mod explicit dacă previziunile bugetare și macroeconomice independente au fost elaborate sau aprobate de organismul independent. B. Obiectivele bugetare Obiectivele bugetare pentru soldul administrației publice, defalcate pe subsectoare ale administrației publice (administrația centrală, administrația regională sau de stat în cazul statelor membre cu structură instituțională federală sau în mare parte descentralizată, administrațiile locale și asigurările sociale), ar trebui să fie prezentate în tabelele corespunzătoare, incluse de asemenea în anexă. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, Comisia ar trebui să evalueze dacă PPB respectă obligațiile de politică bugetară prevăzute de PSC. Pentru a face posibilă această evaluare, printre informațiile obligatorii conform prezentei secțiuni se numără și obiectivele bugetare structurale, precum și măsurile one-off și alte măsuri temporare. Respectarea criteriului de referință privind datoria este evaluată în raport cu datele privind evoluția datoriei, care ar trebui să fie consecvente cu obiectivele bugetare și previziunile macroeconomice detaliate anterior. Aceste informații, care sunt necesare pentru tabelele 2.a, 2.b și 2.c din anexă, ar putea fi completate cu date referitoare la datoriile contingente care ar putea afecta datoria publică pe termen mediu. Pentru a permite o înțelegere cuprinzătoare a soldului administrației publice și a strategiei bugetare în general, trebuie să se furnizeze informații privind obiectivele de venituri și cheltuieli și principalele lor componente. Aceste informați sunt incluse în tabelul 4a din anexă. Ținând seama de condițiile și criteriile pentru stabilirea creșterii cheltuielilor care trebuie evaluată în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, ce definește un criteriu de referință privind cheltuielile, PPB prezintă de asemenea creșterea preconizată a cheltuielilor publice care beneficiază de un tratament special în cadrul calculului criteriului de referință privind cheltuielile. O defalcare pe funcții a cheltuielilor publice este cuprinsă în tabelele corespunzătoare din anexă. Atunci când este posibil, statele membre sunt încurajate să furnizeze aceste informații defalcate pe categoriile detaliate în Clasificarea funcțiilor administrațiilor publice (CFAP). În orice caz, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, ar trebui furnizate informații relevante cu privire la cheltuielile publice pentru educație, sănătate și ocuparea forței de muncă, fie în tabelul propus, fie detaliate altfel în PPB. C. Cheltuielile și veniturile publice în scenariul de statu-quo al politicilor și măsurile bugetare discreționare Fiecare stat membru ar trebui să definească în mod corespunzător un scenariu privind cheltuielile și veniturile în situație de statu-quo al politicilor pentru anul următor (adică pre-buget, cu excepția noilor măsuri care au fost propuse în contextul procesului bugetar) și să facă publice ipotezele și metodologiile subiacente, precum și parametrii relevanți. Ipoteza de „statu-quo al politicilor” presupune extrapolarea tendințelor veniturilor și cheltuielilor înainte de a adăuga impactul măsurilor bugetare discreționare hotărâte în contextul procesului bugetar pentru anul următor. Rezultatele proiecțiilor privind cheltuielile și veniturile pe baza ipotezei de statu-quo al politicilor sunt prezentate în tabelul 3 din anexă, în timp ce setul de tabele 5.a, 5.b și 5.c descrie și sintetizează măsurile discreționare în curs de a fi adoptate de diferitele subsectoare în vederea atingerii obiectivelor bugetare. Aceste trei tabele ar trebui să conțină o descriere tehnică exhaustivă a măsurilor care sunt adoptate de diferitele subsectoare, precum și informații privind motivația, concepția și implementarea fiecărei măsuri. Obiectivul măsurii bugetare ar trebui de asemenea detaliat, folosind termenii aferenți SEC, specificând dacă este o măsură discreționară care antrenează cheltuieli sau venituri. De asemenea, ar trebui specificată și componenta precisă a cheltuielii sau a venitului vizată de măsura discreționară. Acest lucru va face fezabilă comparația între obiective și rezultatele scenariului de statu-quo al politicilor. Cu alte cuvinte: - În ceea ce privește veniturile, ar trebui să se menționeze dacă măsura avută în vedere vizează: o Impozitele pe producție și import (cod SEC: D.2) o Impozitele curente pe venit, pe patrimoniu etc. (cod SEC: D.5) o Impozitele pe capital (cod SEC: D.91) o Contribuțiile sociale (cod SEC: D.61) o Veniturile din proprietate (cod SEC: D.4) o Altele (cod SEC: P.11+P.12+P.131+D.39+D.7+D.9 {altele decât D.91}) - În ceea ce privește cheltuielile, ar trebui să se menționeze dacă măsura avută în vedere vizează: o Remunerarea salariaților (cod SEC: D.1) o Consumul intermediar (cod SEC: P.2) o Plățile sociale (prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură și transferurile sociale în natură prin intermediul producătorilor de piață, coduri SEC: D.62, D.632), din care, dacă este cazul, ar trebui de asemenea menționate indemnizațiile de șomaj, inclusiv prestațiile în bani și transferurile sociale în natură. o Cheltuielile cu dobânzile (cod SEC: D.41) o Subvențiile (cod SEC: D.3) o Formarea brută de capital fix (cod SEC: P.51g) o Transferurile de capital (cod SEC: D.9) o Altele (cod SEC: D.29+D.4 {altele decât D.41} +D.5+D.7+P.52+P.53+NP+D.8) Ar trebui specificat profilul temporal al măsurilor, pentru a distinge măsurile care au un efect bugetar tranzitoriu ce nu duce la o schimbare pe termen lung a poziției bugetare (adică în ceea ce privește nivelul permanent al veniturilor sau al cheltuielilor) de cele care au un efect bugetar permanent ce duce la o schimbare pe termen lung a poziției bugetare (adică în ceea ce privește nivelul permanent al veniturilor sau al cheltuielilor). În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013, măsurile cu un impact bugetar estimat de peste 0,1 % din PIB ar trebui să fie descrise în detaliu, în timp ce cele cu un impact bugetar sub acest prag trebuie să fie identificate, iar impactul lor bugetar agregat trebuie indicat. În măsura posibilului, măsurile de mai mică amploare care afectează aceeași categorie de venituri / cheltuieli ar putea fi grupate împreună în mod corespunzător. Cu toate acestea, statele membre au convenit, în contextul Comitetului economic și financiar, să îmbunătățească și mai mult calitatea raportării cu privire la măsurile fiscale discreționare (MFD), angajându-se să descrie în detaliu toate MFD-urile cu un impact bugetar minim de 0,05 % din PIB. Astfel, în contextul PPB-urilor și pentru a îmbunătăți consecvența la nivelul cerințelor de raportare, statele membre sunt de asemenea încurajate să furnizeze informații detaliate cu privire la toate măsurile bugetare discreționare care au un impact bugetar estimat de peste 0,05 % din PIB. PPB-urile ar trebui să conțină, de asemenea, informații cu privire la impactul bugetar estimat al măsurilor discreționare la nivelul fiecărui subsector, incluse în tabelele 5.a, 5.b și 5.c. din anexă. Impactul bugetar al tuturor măsurilor trebuie înregistrat ca impact incremental – spre deosebire de înregistrarea impactului bugetar ca niveluri – în comparație cu prognoza de referință din anul precedent. Aceasta presupune faptul că măsurile permanente individuale ar trebui înregistrate ca având un efect de +/- X în anul (anii) în care sunt introduse și de zero în rest, și anume impactul general asupra nivelului veniturilor sau cheltuielilor să nu se poată anula. Dacă impactul unei măsuri variază în timp, în tabel trebuie înregistrat numai impactul incremental[3]. Prin natura lor, măsurile one-off ar trebui să fie întotdeauna înregistrate ca având un efect de +/- X în anul primului impact bugetar și de -/+ X în anul următor, și anume impactul general asupra nivelului veniturilor sau cheltuielilor în doi ani consecutivi trebuie să fie zero[4]. În funcție de fiecare măsură specifică, statele membre ar trebui să adapteze dimensiunea acestor trei tabele în consecință, astfel încât ele să conțină numărul de coloane necesar pentru a reflecta întregul impact bugetar în timp. Ipotezele subiacente utilizate la estimarea impactului bugetar al fiecărei măsuri (de exemplu elasticitățile sau evoluția bazei de impozitare) ar trebui de asemenea descrise în PPB. În fine, PPB-urile ar trebui să precizeze, de asemenea, principiul contabil pe baza căruia se raportează aceste date: implicit, acestea trebuie raportate pe baza angajamentelor, însă dacă acest lucru nu este posibil, ar trebui să se indice în mod explicit că valoarea raportată se bazează pe contabilitatea de casă. D. Obiectivele aferente strategiei Uniunii pentru creștere și ocuparea forței de muncă și recomandările specifice fiecărei țări Detaliile cu privire la modul în care măsurile adoptate abordează recomandările specifice fiecărei țări sau obiectivele naționale în conformitate cu strategia Uniunii pentru creștere și ocuparea forței de muncă sunt incluse în tabelele 6.a și 6.b din anexă. E. Indicații referitoare la impactul distributiv preconizat al principalelor măsuri privind cheltuielile și veniturile PPB ar trebui de asemenea să includă informații referitoare la impactul distributiv estimat al principalelor măsuri privind veniturile și cheltuielile, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013. Cu toate că majoritatea statelor membre includ deja în bugetele lor considerații calitative cu privire la impactul distributiv al măsurilor fiscale, estimările cantitative sunt mult mai puțin frecvente. Cuantificarea impactului distributiv al măsurilor bugetare este cu siguranță o sarcină dificilă. Din acest motiv, în anexă nu este inclus niciun tabel standardizat referitor la acest aspect al PPB; statele membre ar trebui să furnizeze, în măsura posibilului, informații calitative și estimări cantitative cu privire la efectele distributive ale măsurilor bugetare, prezentate în modul cel mai potrivit pentru măsurile specifice și cadrele analitice disponibile ale fiecărui stat membru. F. Comparație între PPB și cel mai recent program de stabilitate Tabelul 7 din anexă compară previziunile și obiectivele bugetare în condițiile de statu-quo al politicilor din PPB cu cele ale celui mai recent program de stabilitate. Ar trebui explicate în mod corespunzător posibilele diferențe dintre datele din trecut și cele estimate în raport cu datele din programul de stabilitate. G. Anexa metodologică În fine, tabelul 8 din anexă conține aspectele metodologice care ar trebui incluse în PPB. Acestea ar trebui să cuprindă detalii referitoare la diferitele tehnici de estimare aplicate de-a lungul procesului bugetar, împreună cu caracteristicile sale relevante și ipotezele folosite. În cazul în care impactul estimat al măsurilor bugetare agregate asupra creșterii economice nu a fost raportat în tabelul 1.a, ar trebui specificat în această anexă. 3. Orientări referitoare la forma și conținutul rapoartelor privind emisiunile de titluri de datorie În conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, prezenta secțiune oferă o formă și un conținut armonizate pentru rapoartele statelor membre din zona euro referitoare la planurile lor naționale privind emisiunile de titluri de datorie. Pentru a plasa planurile naționale privind emisiunile de titluri de datorie într-un cadru de supraveghere bugetară, acestea ar trebui să fie însoțite de informații generale privind necesitățile globale de finanțare de la bugetul central. Prin urmare, trebuie prezentate două rapoarte: unul anual și unul trimestrial. Dată fiind nevoia de flexibilitate în contextul unor condiții de piață în schimbare, informațiile referitoare la o situație viitoare prezentate în aceste rapoarte sunt considerate a fi orientative și influențate de condițiile de piață. În principiu, rapoartele nu ar trebui să fie comunicate publicului, dat fiind caracterul potențial sensibil al acestor informații. 1. Raportul anual ar trebui să conțină: - informații generale privind necesitățile globale de finanțare de la bugetul central, precum (i) răscumpărările valorilor mobiliare cu o scadență inițială de un an sau mai mare; (ii) stocul de valori mobiliare cu o scadență inițială mai mică de un an; (iii) finanțarea netă în numerar și (iv) deficitul/excedentul de numerar, - planurile de emisiune pentru anul următor, inclusiv defalcarea pe valori mobiliare pe termen scurt și pe termen mediu și lung, - și deficitul/excedentul administrației centrale bazat pe SEC pentru anul următor, conform modelului pus la dispoziție mai jos. Tabelul III – Modelul care trebuie inclus în rapoartele anuale privind emisiunile de titluri de datorie[5] Necesar total de finanțare (milioane EUR) || Planul de finanțare (milioane EUR) || Răscumpărările valorilor mobiliare cu o scadență inițială de un an sau mai mare || Stocul de bonuri de trezorerie și efecte de comerț la sfârșitul anului anterior || Finanțare netă în numerar || Necesități de refinanțare totale || Deficit/excedent de numerar || Altele || Total || Variația stocurilor de titluri de datorie pe termen scurt (bonuri de trezorerie și efecte de comerț) || Termen mediu și lung || Altele || Total || Deficit/excedent SEC (S.1311) (milioane EUR) (1) (2) || (3) || (4 = 1+2+3) || (5) || (6) || (7 = 4+5+6) || (8) || (9) || (10) || (11 = 2+8 +9+10) || (12) || || || || || || || || || || || Toate sumele trebuie exprimate în milioane EUR. Raportul ar trebui prezentat Comisiei cu cel puțin o săptămână înainte de sfârșitul anului calendaristic. 2. Raportul trimestrial ar trebui să prezinte planurile de emisiune, pe trimestru (necumulativ), inclusiv defalcarea în valori mobiliare pe termen scurt și pe termen mediu și lung. Raportul ar trebui să cuprindă emisiunile brute, precum și emisiunile nete. Planurile de emisiune pentru trimestrul sau trimestrele următoare (q+1) ar trebui să fie însoțite de informații privind emisiunile efective în trimestrul precedent (q-1), precum și emisiunile estimate pentru trimestrul în curs (q), conform modelului pus la dispoziție mai jos. În timp ce, în principiu și în condiții de piață normale, planurile de emisiuni prognozate ar trebui să fie raportate cu câteva trimestre înainte, în condițiile actuale de piață asemenea prognoze privind emisiunile ar putea fi dificil de făcut sau ar avea o valoare informativă limitată. Prin urmare, se sugerează ca această raportare să includă numai trimestrul imediat următor. Tabelul IV – Modelul care trebuie inclus în rapoartele trimestriale privind emisiunile de titluri de datorie[6],[7] || Planul de finanțare (milioane EUR) Emisiuni brute || Răscumpărări || Emisiuni nete Termen scurt (bonuri de trezorerie și efecte de comerț)* || Termen mediu și lung || Altele || Total || Termen scurt (bonuri de trezorerie și efecte de comerț) || Termen mediu și lung || Altele || Total || Termen scurt (bonuri de trezorerie și efecte de comerț) || Termen mediu și lung || Altele (1) (2) || (3) || (4= 1+2+3) || (5) || (6) || (7) || (8= 5+6+7) || (9=1-5) || (10=2-6) || (11=3-7) q-1 (trimestrul precedent) || date reale || date reale || date reale || date reale || date reale || date reale || date reale || date reale || date reale || date reale || date reale q (trimestrul în curs) || estimare || estimare || estimare || estimare || estimare || estimare || estimare || estimare || estimare || estimare || estimare q+1 (trimestrul următor) || plan || plan || plan || plan || plan || plan || plan || plan || plan || plan || plan * Vă rugăm să raportați aici emisiunile reale, adică inclusiv contabilizarea multiplă a reînnoirii bonurilor la 1 lună Toate sumele trebuie exprimate în milioane EUR. Raportul ar trebui prezentat Comisiei cu cel puțin o săptămână înainte de începutul trimestrului următor. Se consideră că periodicitatea trimestrială a raportării referitoare la planurile privind emisiunile permite, în egală măsură, asigurarea unei transparențe și previzibilități sporite a planurilor de finanțare și a unei flexibilități suficiente pentru instituirea de politici și proceduri de emisiune. În cazul în care sunt disponibile date, statele membre sunt încurajate să prezinte modele comparabile cu informații similare privind agențiile naționale și administrațiile regionale sau locale. [1] Specificații privind punerea în aplicare a pachetului privind supravegherea și monitorizarea bugetare și orientări privind forma și conținutul proiectelor de planuri bugetare, ale programelor de parteneriat economic și ale rapoartelor privind emisiunea de titluri de datorie, iulie 2013. [2] Furnizarea de date privind variabilele cu caractere aldine este o cerință obligatorie. Furnizarea de date privind alte variabile este facultativă, dar foarte recomandată. Furnizarea de date pentru anii t+2 până la t+4 este facultativă, dar foarte recomandată în cazul statelor membre vizate de regula privind datoria, prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere. [3] De exemplu: o măsură care intră în vigoare în luna iulie a anului t poate avea un impact total de 100 în primul an și de 200 în anii următori. În tabelele de raportare, acest fapt ar trebui înregistrat ca +100 în anul t și din nou +100 (incrementul) în anul t+1. Impactul total al unei măsuri într-un an dat poate fi calculat ca impactul cumulat al incrementurilor începând de la introducerea sa. [4] Măsurile one-off care acoperă mai mult de un an (de exemplu o amnistie fiscală generatoare de venit în doi ani consecutivi) ar trebui înregistrate ca două măsuri separate, una ca măsură având primul impact în t, iar a doua ca măsură având primul impact în t+1. [5] Furnizarea de date privind variabilele cu caractere aldine este o cerință obligatorie. Furnizarea de date privind alte variabile este facultativă, dar foarte recomandată. [6] Furnizarea de date privind variabilele cu caractere aldine este o cerință obligatorie. Furnizarea de date privind alte variabile este facultativă, dar foarte recomandată. Furnizarea de date privind instrumentele de gestiune a trezoreriei (cum ar fi efectele de comerț sau contractele de report) este obligatorie pentru datele retrospective (pentru q și q-1). Furnizarea de date privind instrumentele de gestiune a trezoreriei este facultativă, dar foarte recomandată pentru datele previzionale (q+1). [7] Orizontul de raportare va fi revăzut în funcție de o stabilizare a condițiilor de pe piețele datoriilor suverane din Europa. ANEXĂ. MODEL DE STRUCTURĂ ȘI TABELELE CARE TREBUIE INCLUSE ÎN PROIECTELE DE PLANURI BUGETARE[1] A. MODEL DE STRUCTURĂ PENTRU PROIECTELE DE PLANURI BUGETARE 1. Previziuni macroeconomice 2. Obiective bugetare 3. Previziuni privind cheltuielile și veniturile în cazul scenariului de statu-quo al politicilor 4. Obiective privind cheltuielile și veniturile. Cheltuielile publice pe funcții 5. Măsurile discreționare incluse în proiectul de buget 6. Posibile legături între proiectul de plan bugetar și obiectivele stabilite de Strategia Uniunii pentru creștere și ocuparea forței de muncă și recomandările specifice pe țară. 7. Comparație cu cel mai recent program de stabilitate 8. Impactul distributiv al principalelor măsuri privind veniturile și cheltuielile Anexă: Aspecte metodologice, inclusiv impactul estimat al măsurilor bugetare agregate asupra creșterii economice B. TABELE CARE TREBUIE INCLUSE ÎN PROIECTELE DE PLANURI BUGETARE 1. Previziuni macroeconomice Tabelul 0.i) Ipoteze de bază || Anul t-1 || Anul t || Anul t+1 Rata dobânzii pe termen scurt1 (media anuală) || || || Rata dobânzii pe termen lung (media anuală) || || || Cursul de schimb USD/EUR (media anuală) || || || Cursul de schimb efectiv nominal || || || Creșterea PIB-ului mondial, cu excepția UE || || || Creșterea PIB-ului UE || || || Creșterea piețelor externe relevante || || || Volumul importurilor mondiale, cu excepția UE || || || Prețurile petrolului (Brent, USD/baril) || || || 1/ Dacă este necesar, ipoteze pur tehnice. || || Tabelul 0.ii). Ipoteze principale. Listă de verificare neexhaustivă. (Informații similare pot fi furnizate în formate diferite) || Anul t-1 || Anul t || Anul t+1 1. Mediul extern || a. Prețurile produselor de bază || || || b. Spread-uri în comparație cu obligațiunile germane || || || || || || 2. Politica bugetară || a. Capacitatea netă/Necesarul net de finanțare a/al administrațiilor publice || || || b. Datoria publică brută || || || || || || 3. Politica monetară / sectorul financiar / ipoteze privind ratele dobânzii || a. Ratele dobânzii: || || || i. Euribor || || || ii. Rate pentru depozite || || || iii. Rate pentru credite || || || iv. Randament până la scadență al obligațiunilor de stat pe 10 ani || || || b. Evoluția depozitelor || || || c. Evoluția creditelor || || || d. Tendințele creditelor neperformante || || || || || || 4. Tendințele demografice || a. Evoluția populației în vârstă de muncă || || || b. Rata de dependență || || || || || || 5. Politicile structurale || || || || Tabelul 1.a. Perspective macroeconomice || Cod SEC || Anul t-1 || Anul t-1 || Anul t || Anul t+1 || Anul t+2 || Anul t+3 || Anul t+4 || || || Nivel || variație || variație || variație || variație || variație || variație || 1. PIB-ul real || B1*g || || || || || || Din care || || || 1.1. Atribuibil impactului estimat al măsurilor bugetare agregate asupra creșterii economice1 || || --- || --- || || || || 2. PIB-ul potențial || || || || || || ü || ü || ü contribuții: || || || || || || || – muncă || || || || || || – capital || || || || || || – productivitatea totală a factorilor || || || || || || 3. PIB-ul nominal || B1*g || || || || || ü || ü || ü || Componente ale PIB-ului real || || || 4. Cheltuielile aferente consumului final privat || P.3 || || || || || || 5. Cheltuielile aferente consumului final al administrațiilor publice || P.3 || || || || || 6. Formarea brută de capital fix || P.51g || || || || || 7. Variația stocurilor și achizițiile nete de obiecte de valoare (% din PIB) || P.52+P.53 || || || || || 8. Exporturi de bunuri si servicii || P.6 || || || || || 9. Importuri de bunuri si servicii || P.7 || || || || || Contribuții la creșterea PIB-ului real || || || 10. Cererea internă finală || || || - || || || || 11. Variația stocurilor și achizițiile nete de obiecte de valoare || P.52+P.53 || || - || || || 12. Soldul schimburilor externe de bunuri și servicii || B.11 || || - || || || 1/ Vă rugăm să raportați aici impactul estimat asupra creșterii PIB-ului real al măsurilor bugetare agregate cuprinse în PPB. Tabelul 1.b Evoluția prețurilor || Cod SEC || Anul t-1 || Anul t-1 || Anul t || Anul t+1 || Anul t+2 || Anul t+3 || Anul t+4 || || Nivel || variație || variație ; || variație ; || variație || variație || variație 1. Deflatorul PIB || || || || || || ü || ü || ü 2. Deflatorul consumului privat || || || || || || 3. IAPC || || || || || 4. Deflatorul consumului public || || || || || 5. Deflatorul investițiilor || || || || || 6. Deflatorul prețurilor de export (bunuri și servicii) || || || || || 7. Deflatorul prețurilor de import (bunuri și servicii) || || || || || Tabelul 1.c Evoluțiile de pe piața muncii || Cod SEC || Anul t-1 || Anul t-1 || Anul t || Anul t+1 || || Nivel || variație || variație ; || variație ; 1. Populația ocupată, persoane1 || || || || || 2. Populația ocupată, ore lucrate2 || || || || || 3. Rata șomajului (%)3 || || || || || 4. Productivitatea muncii, persoane4 || || || || || 5. Productivitatea muncii, ore lucrate || || || || || 6. Remunerarea salariaților || D.1 || || || || 7. Remunerarea per salariat || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - || || || || || - || || 1/ Populație ocupată, concept intern, definiție conturi naționale. 2/ Definiție conturi naționale. 3/ Definiție armonizată, Eurostat; niveluri. 4/ PIB real per persoană angajată. 5/ PIB real per oră lucrată. Tabelul 1.d. Balanțe sectoriale || Cod SEC || Anul t-1 || Anul t || Anul t+1 1. Capacitatea netă/Necesarul net de finanțare față de restul lumii || B.9 || % PIB || % PIB || % PIB din care: || - Balanța bunurilor și serviciilor || || || || - Balanța veniturilor primare și transferurilor || || || || - Contul de capital || || || || 2. Capacitatea netă/Necesarul net de finanțare a/al sectorului privat || B.9 || || || 3. Capacitatea netă/Necesarul net de finanțare a/al sectorului guvernamental || B.9 || || || 4. Discrepanța statistică || || || || 2. Obiective bugetare Tabelul 2.a. Obiectivele bugetare ale administrației publice, defalcate pe subsectoare || Cod SEC || Anul t || Anul t+1 || Anul t+2 || Anul t+3 || Anul t+4 || || % PIB || % PIB || % PIB || % PIB || % PIB Capacitatea netă (+) / Necesarul net (-) de finanțare (B.9) per subsector1 || || || || 1. Buget consolidat || S.13 || || || ü || ü || ü 1a. Administrația centrală || S.1311 || || || 1b. Administrația de stat || S.1312 || || 1c. Administrația locală || S.1313 || || 1d. Fonduri de asigurări sociale || S.1314 || || 2. Cheltuieli cu dobânzile || D.41 || || 3. Sold primar2 || || || 4. One-off și alte măsuri temporare3 || || || || ü || ü || ü 5. Creșterea PIB-ului real (%) (= 1 în tabelul 1.a) || || || || 6. Creșterea PIB-ului potențial (%) (= 2 în tabelul 1.a) || || || || ü || ü || ü contribuții: || || – muncă || || || – capital || || || – productivitatea totală a factorilor || || || 7. Deviația PIB (% din PIB-ul potențial) || || || || ü || ü || ü 8. Componentă bugetară ciclică (% din PIB-ul potențial) || || || || ü || ü || ü 9. Sold ajustat ciclic (1-12) (% din PIB-ul potențial) || || || || 10. Sold primar ajustat ciclic (13+6) (% din PIB-ul potențial) || || || 11. Sold structural (13-8) (% din PIB-ul potențial) || || || || ü || ü || ü 1/ TR-TE= B.9. 2/ Soldul primar se calculează ca (B.9, punctul 1) plus (D.41, punctul 2). 3/ Semnul + înseamnă măsuri one-off de reducere a deficitului. Tabelul 2.b Evoluția datoriei publice || Cod SEC || Anul t || Anul t+1 || Anul t+2 || Anul t+3 || Anul t+4 || || % PIB || % PIB || % PIB || % PIB || % PIB 1. Datorie brută1 || || || || ü || ü || ü 2. Variația ratei datoriei brute || || || || Contribuții la variațiile datoriei brute || 3. Soldul primar (= punctul 3 din tabelul 2.a) || || || 4. Cheltuielile cu dobânzile (= punctul 2 din tabelul 2.a) || D.41 || || 5. Ajustare stoc-flux || || || || ü || ü || ü din care: || || - Diferențe între contabilitatea de casă și contabilitatea de angajamente2 || || || - Acumularea netă de active financiare3 || || || din care: || - venituri din privatizare || || || - Efecte ale evaluării și altele4 || || || p.m.: rata dobânzii implicite asupra datoriei5 || || || Alte variabile relevante || 6. Active financiare lichide6 || || || 7. Datoria financiară netă (7=1-6) || || || 8. Amortizarea datoriei (obligațiuni existente) de la sfârșitul anului precedent || || || 9. Procentul din datorie exprimat în valută || || || 10. Scadența medie || || || 1/ Conform definiției din Regulamentul nr. 479/2009 modificat. 2/ Se poate face o distincție privind diferențele referitoare la cheltuielile cu dobânzile, alte cheltuieli și venituri, atunci când este relevant sau în cazul în care ponderea datoriei în PIB este mai mare decât valoarea de referință. 3/ Se poate face o distincție între numerar și depozite, obligațiunile de stat, întreprinderile publice și diferența între acțiunile cotate și cele necotate, atunci când este relevant sau în cazul în care ponderea datoriei în PIB este mai mare decât valoarea de referință. 4/ Se poate face o distincție între variațiile cauzate de fluctuațiile cursului de schimb și operațiunile de pe piața secundară, atunci când este relevant sau în cazul în care ponderea datoriei în PIB este mai mare decât valoarea de referință. 5/ Egal cu cheltuielile cu dobânzile împărțite la nivelul datoriei din anul precedent. 6/ Activele lichide sunt definite aici ca stocuri de AF.1, AF.2, AF.3 (consolidate pentru administrațiile publice, adică făcând abstracție de pozițiile financiare între entitățile publice), AF.511, AF.52 (doar dacă sunt cotate la bursă). Tabelul 2.c Datorii contingente || Anul t || Anul t+1 || % PIB || % PIB Garanții publice || || din care: legate de sectorul financiar || || 3. Previziuni privind cheltuielile și veniturile în cazul scenariului de statu-quo al politicilor[2] Tabelul 3. Previziuni referitoare la cheltuielile și veniturile publice în condiția unui statu-quo al politicilor, defalcate pe componente principale || Cod SEC || Anul t || Anul t+1 Administrațiile publice (S13) || || % PIB || % PIB 1. Venituri totale, în cazul unui statu-quo al politicilor || TR || || Din care || 1.1. Impozite pe producție și importuri || D.2 || || 1.2. Impozite curente pe venit, patrimoniu etc. || D.5 || || 1.3. Impozite pe capital || D.91 || || 1.4. Contribuții sociale || D.61 || || 1.5. Venituri din proprietate || D.4 || || 1.6. Altele1 || || || p.m.: sarcină fiscală (D.2+D.5+D.61+D.91-D.995)2 || || || 2. Cheltuieli totale, în cazul unui statu-quo al politicilor || TE3 || || Din care || 2.1. Remunerarea salariaților || D.1 || || 2.2. Consumul intermediar || P.2 || || 2.3. Plăți sociale || D.62+D.632 || || din care indemnizații de șomaj4 || 2.4. Cheltuieli cu dobânzile || D.41 || || 2.5. Subvenții || D.3 || || 2.6. Formarea brută de capital fix || P.51g || || 2.7. Transferuri de capital || D.9 || || 2.8. Altele5 || || || 4. Obiective privind cheltuielile și veniturile Tabelul 4.a Obiective privind veniturile și cheltuielile publice, defalcate pe componente principale || Cod SEC || Anul t || Anul t+1 Administrațiile publice (S13) || || % PIB || % PIB 1. Obiectiv venituri totale || TR || || Din care || 1.1. Impozite pe producție și importuri || D.2 || || 1.2. Impozite curente pe venit, patrimoniu etc. || D.5 || || 1.3. Impozite pe capital || D.91 || || 1.4. Contribuții sociale || D.61 || || 1.5. Venituri din proprietate || D.4 || || 1.6. Altele 1 || || || p.m.: sarcină fiscală (D.2+D.5+D.61+D.91-D.995)2 || || || 2. Obiectiv cheltuieli totale || TE3 || || Din care || 2.1. Remunerarea salariaților || D.1 || || 2.2. Consumul intermediar || P.2 || || 2.3. Plăți sociale || D.62+D.632 || || din care indemnizații de șomaj4 || 2.4. Cheltuielile cu dobânzile (= punctul 2 din tabelul 2.a) || D.41 || || 2.5. Subvenții || D.3 || || 2.6. Formarea brută de capital fix || P.51 || || 2.7. Transferuri de capital || D.9 || || 2.8. Altele5 || || || 1/ P.11+P.12+P.131+D.39rec+D.7rec+D.9rec (în afara D.91rec). 2/ Inclusiv cele colectate de UE și inclusiv o ajustare pentru impozite și contribuții sociale necolectate D.995), dacă este cazul. 3/ TR-TE= B.9. 4/ Includ prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură (D.62) și transferurile sociale în natură prin intermediul producătorilor de piață (D.632) aferente indemnizațiilor de șomaj. 5/ D.29pay + D.4pay (în afara D.41pay) +D.5pay +D.7pay +P.52+P.53+NP+D.8. Tabelul 4.b Sume care trebuie excluse din criteriul de referință privind cheltuielile || Cod SEC || Anul t-1 || Anul t-1 || Anul t || Anul t+1 || || || Nivel || % PIB || % PIB || % PIB || 1. Cheltuieli privind programele UE acoperite integral din venituri provenite din fonduri ale UE || || || || || || 2. Cheltuieli legate de indemnizațiile pentru șomaj ciclic1 || || || || || || 3. Efectul măsurilor discreționare privind veniturile2 || || || || || || 4. Majorări ale veniturilor, impuse de lege || || || || || || 1/ Vă rugăm să detaliați metodologia utilizată pentru a obține componenta ciclică a cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. Aceasta ar trebui să se bazeze pe cheltuielile cu indemnizațiile de șomaj astfel cum sunt definite în CFAP la codul 10.5. 2/ Creșterile de venituri impuse de lege nu ar trebui să fie incluse în efectul măsurilor discreționare privind veniturile: datele raportate în rândurile 3 și 4 ar trebui să se excludă reciproc. Tabelul 4.c Cheltuielile administrațiilor publice pe funcții. 4.c.i) Cheltuielile administrațiilor publice pentru educație, sănătate și ocuparea forței de muncă || Anul t || Anul t+1 || || % PIB || % cheltuieli ale administrațiilor publice || % PIB || % cheltuieli ale administrațiilor publice || Educație1 || || || || || Sănătate1 || || || || || Ocuparea forței de muncă2 || || || || || 1/ Aceste categorii de cheltuieli ar trebui să corespundă, respectiv, punctelor 9 și 7 din tabelul 4.c.ii. 2/ Această categorie de cheltuieli ar trebui să conțină, între altele, cheltuielile administrațiilor publice legate de politicile active în domeniul pieței forței de muncă, inclusiv servicii publice de ocupare a forței de muncă. Elemente precum remunerațiile funcționarilor publici sau programele de formare profesională nu ar trebui însă incluse aici. 4.c.ii) Clasificarea funcțiilor administrațiilor publice Funcțiile administrațiilor publice || Cod CFAP || Anul t || Anul t+1 || || % PIB || % PIB 1. Servicii publice generale || 1 || || 2. Apărare || 2 || || 3. Ordine și siguranță publică || 3 || || 4. Afaceri economice || 4 || || 4. Protecția mediului || 5 || || 6. Servicii domiciliare şi comunitare || 6 || || 7. Sănătate || 7 || || 8. Recreere, cultură și religie || 8 || || 9. Educație || 9 || || 10. Protecție socială || 10 || || 11. Total cheltuieli (= punctul 2 din tabelul 4.a) || TE || || 5. Descrierea măsurilor discreționare incluse în proiectul de buget Tabelul 5.a Măsuri discreționare luate de sectorul guvernamental Lista măsurilor || Descriere detaliată1 || Obiectiv (componentă cheltuieli / venituri) Cod SEC || Principiul contabil || Stadiul adoptării || Implicații bugetare || Anul t || Anul t+1 || Anul t+2 || Anul t+… || % PIB || % PIB || % PIB || % PIB (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || ... || || || || || || || || || TOTAL || || || || 1/ Vă rugăm să includeți o descriere mai detaliată în cazul planurilor de reformă majoră a politicii bugetare cu potențiale efecte de contagiune pentru alte state membre din zona euro. Tabelul 5.b Măsuri discreționare luate de administrația centrală Lista măsurilor || Descriere detaliată1 || Obiectiv (componentă cheltuieli / venituri) Cod SEC || Principiul contabil || Stadiul adoptării || Implicații bugetare || Anul t || Anul t+1 || Anul t+2 || Anul t+… || % PIB || % PIB || % PIB || % PIB (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || ... || || || || || || || || || TOTAL || || || || 1/ Vă rugăm să includeți o descriere mai detaliată în cazul planurilor de reformă majoră a politicii bugetare cu potențiale efecte de contagiune pentru alte state membre din zona euro. Tabelul 5.c. Măsuri discreționare luate de subsectoare ale administrațiilor publice1. Lista măsurilor || Descriere detaliată2 || Obiectiv (componentă cheltuieli / venituri) Cod SEC || Principiul contabil || Stadiul adoptării || Implicații bugetare || Anul t || Anul t+1 || Anul t+2 || Anul t+… || % PIB || % PIB || % PIB || % PIB (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || ... || || || || || || || || || TOTAL || || || || 1/ Vă rugăm să precizați dacă este vorba de administrația de stat, de administrații locale și/sau de fonduri de asigurări sociale. 2/ Vă rugăm să includeți o descriere mai detaliată în cazul planurilor de reformă majoră a politicii bugetare cu potențiale efecte de contagiune pentru alte state membre din zona euro. 6. Indicații cu privire la modul în care măsurile din PPB abordează recomandările specifice fiecărei țări și obiectivele stabilite de Strategia Uniunii pentru creștere și ocuparea forței de muncă Tabelul 6.a Recomandări specifice fiecărei țări Numărul recomandării specifice || Lista măsurilor || Descrierea relevanței directe || || || || || || Tabelul 6.b Obiectivele stabilite de Strategia Uniunii pentru creștere și ocuparea forței de muncă Obiective naționale principale din cadrul Strategiei Europa 2020 || Lista măsurilor || Descrierea relevanței directe pentru abordarea obiectivului Obiectiv național din cadrul Strategiei Europa 2020 în materie de ocupare a forței de muncă […] || || Obiectiv național din cadrul Strategiei Europa 2020 în materie de cercetare și dezvoltare […] || || Obiectiv în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră […] || || Obiectiv în materie de energie din surse regenerabile [...] || || Obiectiv național în materie de eficiență energetică […] || || Obiectiv național în materie de părăsire timpurie a școlii […] || || Obiectiv național în materie de învățământ terțiar […] || || Obiectiv național în materie de sărăcie […] || || 7. Abaterile față de cel mai recent program de stabilitate Tabelul 7. Abaterile față de cel mai recent program de stabilitate || Cod SEC || Anul t-1 || Anul t || Anul t+1 || || % PIB || % PIB || % PIB Obiectiv privind capacitatea netă/necesarul net de finanțare a/al administrațiilor publice || B.9 || Programul de stabilitate || || || || Proiect de plan bugetar || || || || Diferență || || || || Proiecție privind capacitatea netă de finanțare a administrațiilor publice în condiții de statu-quo al politicilor || B.9 || Programul de stabilitate || || || || Proiect de plan bugetar || || || || Diferență1 || || || || 1/ Această diferență se poate referi atât la abaterile care decurg din modificările scenariului macroeconomic, cât și la cele care rezultă din efectul măsurilor de politică adoptate între momentul depunerii programului de stabilitate și cel al prezentării PPB. Se așteaptă diferențe din cauza faptului că scenariul de statu-quo al politicilor este definit într-un mod diferit în sensul prezentului cod de conduită față de programul de stabilitate. 8. Impactul distributiv al principalelor măsuri privind veniturile și cheltuielile În conformitate cu articolul 6 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul nr. 473/2013, statele membre ar trebui să furnizeze, în măsura posibilului, informații calitative și estimări cantitative cu privire la efectele distributive ale măsurilor bugetare, prezentate în modul cel mai potrivit pentru măsurile specifice și cadrele analitice disponibile ale fiecărui stat membru. Cuantificarea impactului distributiv al măsurilor bugetare este o sarcină dificilă. Din acest motiv, nu a fost inclus în prezenta anexă niciun tabel standardizat privind acest aspect al PPB-urilor. Estimările cantitative ale impactului distributiv al măsurilor bugetare ar putea fi apreciate prin calcularea modificărilor preconizate ale indexului Gini, ale indicatorului S80/S20 sau ale ratelor sărăciei rezultante. Această metodologie ar putea reprezenta una dintre soluțiile posibile. Anexă la PPB: Metodologia, modelele economice și ipotezele care stau la baza informațiilor cuprinse în PPB Tabelul 8. Aspecte metodologice Tehnica de estimare || Etapa procesului bugetar pentru care a fost folosită1 || Caracteristicile relevante ale modelului/tehnicii utilizate || Ipoteze Instrument n.1 || || || Instrument n.2 || || || ... || || || 1/ Este posibil să se fi utilizat instrumente de modelizare: - la realizarea previziunilor macroeconomice - la estimarea cheltuielilor și a veniturilor în cadrul scenariului de statu-quo al politicilor - la estimarea impactului distributiv al principalelor măsuri privind cheltuielile și veniturile - la cuantificarea măsurilor privind cheltuielile și veniturile care să fie incluse în proiectul de buget - la estimarea modului în care reformele incluse în PPB abordează obiectivele stabilite de Strategia Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și de recomandările specifice fiecărei țări. [1] Furnizarea de date privind variabilele cu caractere aldine este o cerință obligatorie. Furnizarea de date privind alte variabile este facultativă, dar foarte recomandată. Furnizarea de date pentru anii t+2 până la t+4 este facultativă, dar foarte recomandată în cazul statelor membre vizate de regula privind datoria, prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere. [2] Vă rugăm să luați notă de faptul că scenariul de statu-quo al politicilor implică extrapolarea tendințelor privind veniturile și cheltuielile înainte de adăugarea impactului măsurilor incluse în bugetul pentru anul următor.