ACRONIME ŞI ABREVIERI

BRI : Infrastructură economică (business-related infrastructure)

CARDS : Asistenţă comunitară pentru reconstrucţie, dezvoltare şi stabilizare (Community assistance for reconstruction, development and stabilisation)

DG Agricultură şi Dezvoltare Rurală : Direcţia Generală Agricultură şi Dezvoltare Rurală

DG Extindere : Direcţia Generală Extindere

DG Ocuparea Forţei de Muncă, Afaceri Sociale şi Incluziune : Direcţia Generală Ocuparea Forţei de Muncă, Afaceri Sociale şi Incluziune

DG Politică Regională : Direcţia Generală Politică Regională

FEADR : Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală

FSE : Fondul social european

IPA : Instrumentul de asistenţă pentru preaderare (Instrument for pre-accession assistance)

IPARD : Instrumentul de preaderare pentru dezvoltare rurală (Instrument for pre-accession assistance in rural development)

ISPA : Instrumentul pentru politici structurale de preaderare

LPE : Parteneriat local pentru ocuparea forţei de muncă (Local partnership for employment)

Obnova : Termenul croat pentru "reconstrucţie"

PAC : Politica agricolă comună

Phare : Principalul instrument de preaderare al UE în perioada 1989-2006

PO : Program operaţional

PSa : Proces de stabilizare şi de asociere

Sapard : Programul special de preaderare pentru agricultură și dezvoltare rurală

USKOK : Biroul pentru Prevenirea Corupției și a Criminalităţii Organizate

SINTEZĂ

I. Un obiectiv esenţial al asistenţei de preaderare acordate de UE Croaţiei (150 de milioane de euro pe an începând din 2007) îl reprezintă sprijinul pentru consolidarea capacităţii administrative a ţării, astfel încât aceasta să poată gestiona volumul foarte important de fonduri pe care le va primi din partea UE după aderare, în special din partea fondurilor agricole europene, a fondurilor structurale şi a Fondului de coeziune.

II. Obiectivul auditului a constat în evaluarea eficacităţii asistenţei acordate de UE, atât din punctul de vedere al relevanţei acesteia, cât şi în ceea ce priveşte rezultatele obţinute.

III. De la extinderile din 2004 şi din 2007, Comisia a dezvoltat noi abordări în scopul ameliorării cadrului de acordare a asistenţei. Procedurile de programare sunt bine concepute, astfel încât să garanteze luarea în considerare a priorităţilor privind consolidarea capacităţii, iar proiectele examinate de Curte în Croaţia au fost considerate ca fiind extrem de relevante. Cu toate acestea, trebuie să se acorde mai multă atenţie consolidării capacităţii de organizare a procedurilor de achiziţii, precum şi consolidării capacităţii autorităţilor regionale şi locale.

IV. În ceea ce priveşte rezultatele, asistenţa acordată de UE a adus o contribuţie importantă la consolidarea capacităţii Croaţiei de a gestiona finanţarea postaderare, inclusiv prin utilizarea învățării prin practică. Cu toate acestea, implementarea asistenţei a înregistrat întârzieri, iar câteva dintre rezultatele scontate ale proiectelor trebuie încă să fie asigurate. În domeniul fondurilor structurale şi al Fondului de coeziune, învăţarea prin practică a fost extrem de utilă, deşi concentrarea eforturilor pe dezvoltarea unor proiecte majore de infrastructură s-a făcut în detrimentul dezvoltării altor proiecte, în special la nivel regional şi local. Măsurile de dezvoltare rurală au avut de suferit din cauza ratei scăzute de absorbţie, iar progresele înregistrate în acest domeniu în materie de consolidare a capacităţii au fost modeste. S-au făcut paşi importanţi în ceea ce priveşte consolidarea organismului anticorupţie, însă rămân în continuare aspecte semnificative de soluţionat.

V. Raportul concluzionează în sensul că asistenţa de preaderare acordată de UE aduce o contribuţie însemnată în cadrul procesului de sprijinire a Croaţiei în pregătirile sale pentru gestionarea fondurilor UE după aderare, însă succesul înregistrat ca urmare a acordării acestei asistențe este deocamdată unul parțial. Raportul conţine o serie de recomandări care identifică domeniile în care este necesară în mod special o asistenţă suplimentară, astfel încât să se înregistreze şi mai multe progrese în ceea ce priveşte consolidarea capacităţii de gestionare atât a fondurilor de preaderare, cât şi a celor care se vor acorda după aderare. Aceste recomandări se pot dovedi relevante și în cazul asistenţei de preaderare acordate de UE altor ţări.

INTRODUCERE

CONTEXT

1. În iunie 2000, Consiliul European de la Feira a decis, în cadrul Procesului de stabilizare şi de asociere (PSA) al Uniunii Europene, că toate ţările din Balcanii de Vest trebuie să aibă perspectiva de a adera la UE. Croaţia a prezentat cererea de a deveni membru al UE în 2003 şi a dobândit statutul de ţară candidată din partea Consiliului în iunie 2004. În 2006 şi în 2008, s-au încheiat parteneriate pentru aderare în care s-au stabilit domeniile – considerate prioritare de către Comisia Europeană – în care Croaţia trebuia să înregistreze progrese înainte de aderare.

2. Ca şi în cazul altor ţări candidate, pentru a adera la UE, Croaţia trebuie să îndeplinească criteriile de la Copenhaga [1], să accepte întregul cadru juridic al UE, cunoscut sub denumirea de acquis comunitar [2], şi să integreze dreptul UE în propria legislaţie naţională. Pentru a facilita negocierile de aderare, acquis-ul este împărţit în capitole privind politicile UE (a se vedea anexa I). Negocierile asupra diferitelor capitole nu se limitează la aspectele legislative şi de reglementare, ci acoperă, de asemenea, crearea structurilor administrative necesare şi progresele realizate în consolidarea capacităţii de gestionare a acestora.

3. Negocierile de aderare au fost lansate în mod oficial la 3 octombrie 2005. Negocierile asupra fiecărui capitol în parte cu Consiliul UE au început în iunie 2006 şi s-au încheiat în cadrul unei conferinţe de aderare la nivel ministerial care a avut loc la 30 iunie 2011. După cum s-a stabilit de către Consiliul European din iunie 2011, Tratatul de aderare ar trebui să fie semnat până la sfârşitul anului 2011 [3]. Data-ţintă pentru aderarea Croaţiei la UE, astfel cum a fost convenită de statele membre, este 1 iulie 2013.

ASISTENŢA DE PREADERARE ACORDATĂ DE UE PENTRU PREGĂTIREA PERIOADEI DE DUPĂ ADERARE

4. Scopul asistenţei de preaderare acordate de UE este de a sprijini adoptarea şi implementarea acquis-ului comunitar şi de a ajuta ţările candidate să îşi consolideze capacitatea administrativă astfel încât să fie pregătite să gestioneze sumele mai importante la care vor avea acces sub formă de fonduri UE odată ce vor deveni state membre. Comisia urmează două abordări complementare în vederea consolidării capacităţii administrative. În primul rând, finanţează în mod direct activităţi precum consolidarea instituţiilor, crearea unor sisteme de gestiune şi formarea. În al doilea rând, sprijină, de asemenea, consolidarea capacităţii prin intermediul unor programe de finanţare asemănătoare celor din cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) şi din cadrul fondurilor structurale şi al Fondului de coeziune, pentru a da posibilitatea ţărilor candidate să înveţe prin practică, având în vedere faptul că acestea implementează astfel de programe anterior aderării.

5. Începând din 2001, Comisia a acordat asistenţă de preaderare Croaţiei prin intermediul mai multor instrumente (a se vedea figura 1) [4]. Iniţial, asistenţa era furnizată prin intermediul Programului de asistenţă comunitară pentru reconstrucţie, dezvoltare şi stabilizare (CARDS). Programul Phare, principalul instrument de preaderare al Comisiei, a fost introdus în Croaţia în 2005 şi a fost completat cu Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), care finanţează proiecte de infrastructură în domeniul transporturilor şi al mediului şi care precedă Fondul de coeziune al UE, şi cu Programul special de preaderare pentru agricultură și dezvoltare rurală (Sapard), care, în mod asemănător, a fost conceput pentru a preceda Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR). Începând din 2007, aceste trei instrumente au fost înlocuite cu Instrumentul de asistenţă pentru preaderare (IPA), care acordă finanţare în cuantum de aproximativ 150 de milioane de euro pe an prin intermediul a cinci componente (a se vedea tabelul 1). În urma aderării la UE, finanţarea acordată Croaţiei va creşte în mod semnificativ.

TABELUL 1

ASISTENŢA IPA PENTRU CROAŢIA 2007-2013 (MILIOANE DE EURO)

Sursa: COM(2009) 543 final, 14 octombrie 2009 – Instrumentul de asistenţă pentru preaderare (IPA) – Cadrul financiar indicativ multianual pentru perioada 2011-2013.

Componenta | I. Asistenţă pentru tranziţie şi consolidarea instituţiilor | II. Cooperare transfrontalieră | III. Dezvoltare regională | IV. Dezvoltarea resurselor umane | V. Dezvoltare rurală | Total |

Totaluri (2007-2013) | 299 | 105 | 379 | 104 | 184 | 1071 |

FIGURA 1

CHELTUIELILE UE ÎN CROAŢIA ÎNAINTE ŞI DUPĂ ADERARE

+++++ TIFF +++++

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

6. Asistenţa acordată de UE Croaţiei este planificată de Comisie împreună cu autorităţile croate. Parteneriatele de aderare şi Programul naţional de integrare a Croaţiei în UE reprezintă principalele elemente ale cadrului politic care conţin prevederi referitoare la asistenţă. Fondurile UE se alocă pentru priorităţile în materie de asistenţă stabilite în Documentele indicative de planificare multianuală (DIPM) elaborate de Comisie cu consultarea îndeaproape a autorităţilor naţionale. Acestea din urmă elaborează propuneri relevante de proiecte şi, împreună cu Comisia, selectează şi perfecţionează aceste propuneri, transformându-le în proiecte mature, pregătite pentru implementare. În general, proiectele trebuie finalizate într-un interval de trei sau de patru ani. Ele sunt implementate prin intermediul unor scheme de grant, al unor contracte (de servicii, de furnizare de bunuri sau de lucrări publice) sau al unor contracte de înfrăţire (twinning) [5]. În ceea ce priveşte asistenţa acordată prin Instrumentul de preaderare pentru dezvoltare rurală (IPARD), proiectele sunt selectate doar de agenţia croată cu competenţe în acest domeniu.

7. Asistenţa acordată de UE Croaţiei a fost gestionată în trei moduri. În cadrul programului CARDS, ea a fost gestionată preponderent la nivel central de către Comisie. În ceea ce priveşte instrumentele mai recente, Comisia a delegat însă competenţe de gestiune autorităţilor croate acreditate să gestioneze fonduri UE [6], sub rezerva unor controale ex ante efectuate de Delegaţia UE în Croaţia cu privire la ofertare şi contractare (gestiune descentralizată cu controale ex ante). Cea de a treia şi cea mai avansată modalitate de gestiune este aceea în care Comisia apreciază că autorităţile naţionale au o capacitate de gestiune suficientă pentru a gestiona asistenţa UE în lipsa oricăror controale ex ante din partea Delegaţiei UE (gestiune descentralizată fără controale ex ante). Aceasta este modalitatea de gestiune care corespunde în cea mai mare măsură modului în care fondurile UE sunt gestionate după aderare, însă, pentru cele mai multe domenii, introducerea sa nu a fost încă aprobată de Comisie [7]. Anexa II prezintă diferitele modalităţi de gestiune pentru fiecare instrument şi pentru fiecare componentă.

SFERA ŞI METODOLOGIA AUDITULUI

8. Auditul s-a desfăşurat în perioada iunie 2010-iunie 2011. Obiectivul său a fost de a răspunde la următoarea întrebare globală:

"A fost eficace asistenţa de preaderare acordată de UE în a sprijini Croaţia să se pregătească pentru gestionarea fondurilor UE după aderare?"

Auditul a pus accentul pe următoarele două domenii-cheie:

(a) A planificat Comisia asistenţa UE astfel încât Croaţia să fie sprijinită într-un mod satisfăcător să se pregătească pentru gestionarea fondurilor UE după aderare?

(b) Au obţinut proiectele finanţate de UE rezultatele scontate în ceea ce priveşte consolidarea capacităţii Croaţiei de a gestiona fonduri UE?

9. Auditul nu a urmărit să abordeze problema eficacităţii asistenţei acordate de UE pentru sprijinirea Croaţiei în eforturile sale de adoptare şi de implementare a acquis-ului comunitar. De asemenea, auditul nu a avut drept obiectiv să realizeze o evaluare globală a gradului de pregătire a Croaţiei pentru a deveni membru al UE.

10. Constatările auditului se întemeiază pe:

(a) o analiză a documentelor referitoare la programarea şi la implementarea asistenţei de preaderare;

(b) auditarea unui eşantion de 16 proiecte finanţate prin componentele I, III şi IV ale IPA şi prin instrumentele financiare anterioare CARDS, Phare, ISPA şi Sapard (a se vedea anexa III). Valoarea totală a asistenţei acordate de UE pentru aceste proiecte s-a ridicat la 96,6 milioane de euro, ceea ce reprezintă aproximativ 11 % din finanţarea globală acordată de-a lungul perioadei care a făcut obiectul auditului [8]. Proiectele au fost evaluate pe baza unor probe documentare şi a unor interviuri, precum şi pe baza unor vizite la faţa locului efectuate la opt dintre proiecte, în octombrie 2010;

(c) interviuri cu membri ai personalului Comisiei de la Bruxelles şi de la Zagreb;

(d) interviuri realizate în cadrul ministerelor, al agenţiilor şi al autorităţilor regionale şi locale din Croaţia care participă la gestionarea fondurilor UE în Slavonski Brod, Split, Tovarnik, Vinkovci, Zadar şi Zagreb.

HARTĂ

LOCALIZAREA PROIECTELOR AUDITATE

+++++ TIFF +++++

Sursa: Eurostat.

OBSERVAŢII

PLANIFICARE COERENTĂ ŞI BINE DIRECŢIONATĂ

EXPERIENŢA DOBÂNDITĂ ÎN URMA EXTINDERILOR ANTERIOARE A PERMIS INTRODUCEREA UNUI NOU CADRU PENTRU ASISTENŢA DE PREADERARE

11. La conceperea cadrului pentru gestionarea fondurilor de preaderare, Comisia a ţinut cont de experienţa dobândită în urma extinderilor anterioare. Astfel, introducerea IPA în 2007 a plasat într-un cadru unic totalitatea asistenţei financiare de preaderare, la nivelul unui singur instrument, în loc să o disperseze la nivelul a trei instrumente diferite (Phare, ISPA şi Sapard), cum fusese cazul anterior. Acest lucru a facilitat în mod considerabil planificarea asistenţei acordate de UE.

12. Anterior introducerii IPA, coordonarea diferitelor instrumente se realiza prin intermediul unor mecanisme separate, însă IPA a permis implementarea unui sistem mai coerent de coordonare a planificării activităţilor finanţate de UE pentru consolidarea capacităţii. Comisia a atribuit Direcţiei Generale Extindere (DG Extindere) rolul principal în coordonarea asistenţei IPA, proces la care mai participă încă alte trei direcţii generale: Direcţia Generală Politică Regională (DG Politică Regională) pentru componenta III (dezvoltare regională), Direcţia Generală Ocuparea Forţei de Muncă, Afaceri Sociale şi Incluziune (DG Ocuparea Forţei de Muncă, Afaceri Sociale şi Incluziune) pentru componenta IV (dezvoltarea resurselor umane) şi Direcţia Generală Agricultură şi Dezvoltare Rurală (DG Agricultură şi Dezvoltare Rurală) pentru componenta V (dezvoltare rurală). Cele patru direcţii generale îşi coordonează activităţile legate de programarea şi de implementarea asistenţei, precum şi de negocierea capitolelor, atât în mod informal, cât şi prin consultări oficiale interservicii.

13. Comisia a consolidat şi legătura dintre planificarea şi implementarea asistenţei de preaderare acordate de UE şi procesul de negociere desfăşurat anterior aderării. Aceasta s-a realizat prin introducerea în cadrul procesului de negociere a unor criterii de referinţă care să fie îndeplinite înainte de închiderea capitolelor. Această nouă abordare s-a aplicat în cazul capitolelor pentru care există finanţare de preaderare acordată de UE, în special capitolul 11 (Agricultură şi dezvoltare rurală) şi capitolul 22 (Politica regională şi coordonarea instrumentelor structurale), şi a condus la o atenţie sporită acordată progreselor înregistrate de Croaţia în consolidarea capacităţii sale în aceste domenii, cu ajutorul asistenţei de preaderare acordate de UE. Astfel, de exemplu, criteriile de referinţă pentru capitolul 11 includ capacitatea agenţiei de plată, care a reprezentat, de asemenea, un element-cheie vizat de asistenţa acordată de UE (a se vedea şi punctul 37). Totuşi, această abordare bazată pe stabilirea de criterii de referinţă ar fi putut fi aplicată la scară mai largă în Croaţia decât a fost efectiv cazul. De exemplu, crearea la nivelul autorităţilor croate a unei capacităţi suficiente pentru ca acestea să fie autorizate să gestioneze asistenţa de preaderare fără exercitarea unui control ex ante de către Delegaţia UE nu a fost utilizată drept criteriu de referinţă pentru capitolul 22.

PROCEDURILE DE PROGRAMARE DIN CADRUL IPA SUNT BINE CONCEPUTE, IAR CONSOLIDAREA CAPACITĂŢII ADMINISTRATIVE A CROAŢIEI REPREZINTĂ O PRIORITATE ÎN CADRUL LOR, ÎNSĂ TREBUIE SĂ SE ACORDE ÎN CONTINUARE ATENŢIE PROCEDURILOR DE ACHIZIŢII

14. O deficienţă semnificativă care a afectat asistenţa acordată de UE în vederea pregătirii ţărilor candidate pentru extinderile din 2004 şi din 2007 a fost reprezentată de faptul că programele de coeziune economică şi socială finanţate de Phare erau doar programe anuale [9]. Croaţia a beneficiat de abordarea introdusă în cadrul IPA, care prevede programe operaţionale multianuale, asemănătoare celor utilizate în cadrul fondurilor structurale. Pe de o parte, aceasta a ameliorat posibilităţile de învăţare prin practică, prin introducerea de proceduri de planificare mai apropiate de cele aplicabile după aderare, pe de altă parte, a permis o mai bună planificare a intervenţiilor specifice în vederea consolidării capacităţii. În cadrul IPA, DG Politică regională şi DG Ocuparea Forţei de Muncă, Afaceri Sociale şi Incluziune au avut, de asemenea, posibilitatea de a-şi oferi expertiza pentru a asista autorităţile croate în acest proces de planificare multianuală cu mai multă uşurinţă decât în cazul celor două extinderi anterioare.

15. Un pas esenţial spre o mai bună gestionare postaderare a fondurilor de către Croaţia a fost reprezentat de introducerea de către Comisie a unei abordări mai riguroase decât în cazul fostelor ţări candidate [10], abordare destinată să garanteze că statul croat are capacitatea de a gestiona fondurile de preaderare pe care le primeşte. O parte centrală a acestei abordări o reprezintă sistemul de planificare dezvoltat de Comisie pentru a evalua nevoile Croaţiei în ceea ce priveşte consolidarea capacităţii şi pentru a identifica asistenţa necesară acoperirii acestor nevoi, astfel încât să poată introduce gestiunea descentralizată, mai întâi cu controale ex ante efectuate de delegaţie, iar apoi fără aceste controale ex ante (a se vedea punctul 7).

16. Cu toate acestea, există în continuare o nevoie specifică de a concentra asistenţa pe sprijinirea consolidării capacităţii Croaţiei de a organiza proceduri de achiziţii. În urma auditurilor financiare realizate de Curte în cadrul declaraţiei de asigurare anuale cu privire la bugetul UE, s-a constatat în mod repetat că achiziţiile publice reprezintă o sursă majoră de deficienţe în statele membre ale UE, în domeniul coeziunii [11]. După cum se arată în tabelul 2, în cadrul controalelor sale ex ante aferente gestiunii descentralizate, Delegaţia UE în Croaţia a fost nevoită în repetate rânduri să respingă documentele prezentate, întrucât acestea nu respectau pe deplin procedurile UE. Deşi s-a înregistrat o reducere clară în ceea ce priveşte ratele de respingere în perioada 2007-2010, DG Extindere a arătat, în Raportul anual de activitate pe 2010, că aceste rate "au rămas relativ ridicate" în cazul contractelor mai complexe, care priveau mai ales lucrările publice, din cauza "calităţii neadecvate a expertizei în materie de control tehnic" [12] (a se vedea, de asemenea, punctul 23).

TABELUL 2

PROCENTUL RAPOARTELOR DE EVALUARE A OFERTELOR ŞI AL CONTRACTELOR PREZENTATE DE AUTORITĂŢILE CROATE ŞI RESPINSE DE DELEGAŢIA UE ÎN CROAŢIA (%)

Sursa: Raportul anual de activitate pe 2010 al DG Extindere.

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Rapoarte de evaluare | Prima prezentare | 60 | 22 | 20 | 14 |

Prezentări ulterioare | 34 | 35 | 67 | 20 |

Contracte | Prima prezentare | 60 | 20 | 21 | 20 |

Prezentări ulterioare | 34 | 37,5 | 33 | 10 |

PROIECTELE AUDITATE AU ŢINUT CONT DE PRIORITĂŢILE PRIVIND CONSOLIDAREA CAPACITĂŢII, ÎNSĂ, PÂNĂ ÎN PREZENT, ASISTENŢA A FOST DIRECŢIONATĂ MAI MULT CĂTRE AUTORITĂŢILE CENTRALE DECÂT CĂTRE NIVELUL REGIONAL

17. În general, Comisia a luat măsuri pentru a asigura, în urma consultării cu autorităţile croate, identificarea nevoilor fundamentale în ceea ce priveşte capacitatea. Există o abordare sistematică în vederea evaluării şi a actualizării nevoilor Croaţiei în materie de finanţare din partea Comisiei: de sus în jos, pornind de la parteneriatul de aderare, şi de jos în sus, cu propuneri de proiecte din partea potenţialilor beneficiari, în special ministere din Croaţia.

18. Asistenţa acordată de UE sub forma unor proiecte specifice a completat eforturile proprii ale autorităţilor croate în vederea consolidării capacităţii ministerelor şi a creării unor organisme având scopul special de a gestiona viitoarea finanţare din partea UE. În general, obiectivele specifice ale celor 16 proiecte auditate corespundeau îndeaproape priorităţilor privind consolidarea capacităţii stabilite în parteneriatul pentru aderare. Chiar şi atunci când anumite proiecte nu includeau consolidarea directă a capacităţii prin intermediul contractelor de asistenţă tehnică şi de înfrăţire, aceste proiecte aveau o importantă dimensiune de învăţare prin practică, ceea ce a permis acumularea unei bune experienţe practice în gestionarea fondurilor UE anterior aderării.

19. În aproape toate cazurile, finanţarea din partea Comisiei a fost direcţionată spre organismele croate care vor fi responsabile cu implementarea asistenţei din partea UE după aderare. Cu toate acestea, asistenţa a fost direcţionată în mare măsură către organisme centrale care vor fi responsabile cu gestionarea finanţării postaderare şi în mult mai mică măsură către organisme regionale, deşi acestea din urmă vor juca un rol important în implementarea finanţării postaderare. În consecinţă, există riscul ca, la momentul aderării, organismele de la nivel regional să nu aibă o experienţă corespunzătoare în ceea ce priveşte implementarea asistenţei din partea UE [13].

O CONTRIBUŢIE IMPORTANTĂ LA CONSOLIDAREA CAPACITĂŢII CROAŢIEI DE A GESTIONA FINANŢAREA POSTADERARE, DAR ŞI ÎNTÂRZIERI SEMNIFICATIVE ŞI DOMENII ÎN CARE SUNT NECESARE PROGRESE SUPLIMENTARE

ÎN MOD FRECVENT, ASISTENŢA DE PREADERARE NU A FOST IMPLEMENTATĂ CONFORM CALENDARULUI INIŢIAL

20. Tabelul 3 prezintă în ce măsură cheltuielile planificate au fost angajate şi efectuate. Programele Phare, ISPA şi Sapard au întâmpinat toate dificultăţi la implementarea finanţării conform calendarelor iniţiale. În cadrul IPA, implementarea lentă rămâne o problemă, în special în ceea ce priveşte programele operaţionale pentru transporturi şi mediu (IPA III) şi programul IPARD (IPA V), existând riscul de a fi necesară dezangajarea de fonduri din cauza acestor întârzieri [14].

21. Demararea procesului de implementare a asistenţei acordate de UE în Croaţia a suferit o serie de întârzieri ca urmare a introducerii de noi instrumente. Croaţia a devenit eligibilă pentru asistenţa de preaderare acordată prin intermediul instrumentelor Phare, ISPA şi Sapard la 1 ianuarie 2005. Cu toate acestea, din cauza necesităţii de a se stabili obiective sectoriale care să corespundă priorităţilor strategice, a fost necesar un interval de timp suplimentar pentru ca acordurile de finanţare să poată fi finalizate: aproximativ 12 luni în cazul programelor ISPA şi Sapard şi 18 luni în cazul programului Phare. În ceea ce priveşte programele din 2007 din cadrul diferitelor componente ale IPA, acordurile de finanţare nu au fost încheiate decât la aproximativ 16 luni de la intrarea în vigoare a Regulamentului de punere în aplicare a IPA. Această situaţie a fost determinată în principal de intervalul de timp necesar pentru delegarea competenţelor de gestiune anterior demarării procesului de implementare, o nouă condiţie impusă de Regulamentul IPA (a se vedea punctul 7).

22. O serie de proiecte anterioare IPA auditate de către Curte nu erau încă pregătite pentru implementare odată semnat acordul de finanțare, situaţie cauzată de faptul că autorităţile croate nu finalizaseră caietele de sarcini sau specificaţiile tehnice necesare în vederea lansării licitaţiilor. Astfel, pentru contractele auditate, intervalul mediu cuprins între semnarea acordului de finanţare şi lansarea licitaţiei a fost de 12 luni. Deşi s-au constatat anumite ameliorări odată cu introducerea IPA, intervalul menţionat fiind redus la opt luni, sunt încă posibile progrese în acest domeniu.

TABELUL 3

IMPLEMENTAREA ASISTENŢEI ACORDATE DE UE CROAŢIEI (MILIOANE DE EURO, MARTIE 2011)

Sursa: Delegaţia UE în Croaţia.

Programe în Croaţia | Buget | % contractat, din totalul bugetului | % plătit, din totalul bugetului [9999] |

CARDS | 260 | 97 % | 92 % |

Phare | 147 | 86 % | 78 % |

ISPA | 59 | 96 % | 63 % |

Sapard | 25 | 62 % | 48 % |

IPA I 2007 | 45 | 90 % | 57 % |

IPA I 2008 | 42 | 27 % | 20 % |

IPA I 2009 | 42 | 11 % | 11 % |

IPA II 2007-2009 | 8 | 64 % | 36 % |

IPA III 2007-2009 (din care) | 143 | 29 % | 7 % |

– PO Transporturi | 54 | 20 % | 4 % |

– PO Mediu | 54 | 25 % | 2 % |

– PO Competitivitate regională | 35 | 48 % | 20 % |

IPA IV 2007-2009 – PO Dezvoltarea resurselor umane | 38 | 71 % | 9 % |

IPA V 2007-2009 (IPARD) – Măsurile 101 şi 103 | 51 | 12 % | 0 % |

Total | 860 | 68 % | 55 % |

23. Odată ce licitaţiile erau lansate, apăreau, de asemenea, în mod frecvent, întârzieri cauzate de capacitatea încă limitată a autorităţilor croate de a gestiona procedurile de achiziţii ale UE (a se vedea punctul 16). Concret, Delegaţia UE era nevoită în mod frecvent să respingă documentaţia de atribuire şi pe cea referitoare la contracte şi să le returneze autorităţilor croate pentru a li se aduce ameliorările necesare (a se vedea tabelul 2), ceea ce conducea la întârzieri care nu s-ar fi produs dacă documentaţia ar fi fost pregătită conform standardelor stabilite. Curtea a examinat un eşantion de 18 contracte şi a constatat că, în medie, contractele se încheiau cu zece luni mai târziu decât era prevăzut în calendarul iniţial, ceea ce reprezintă un interval considerabil atunci când durata normală a unui proiect este limitată la trei-patru ani.

24. Având în vedere dificultăţile întâmpinate de Croaţia la implementarea asistenţei din partea UE în conformitate cu calendarul iniţial, Comisia a extins termenele de implementare cu un an pentru proiectele care au beneficiat de asistenţă în cadrul Phare 2005, Phare 2006 şi Sapard şi cu unul sau doi ani pentru proiectele ISPA. Pe baza acestei experienţe, Comisia a introdus termene mai lungi pentru componenta I a IPA. În ceea ce priveşte însă componentele III, IV şi V ale IPA, termenele de plată bazate pe regula "N+3" reprezintă un element de o dificultate considerabilă (a se vedea nota de subsol 14).

25. După cum demonstrează secţiunile următoare cu privire la proiecte specifice (a se vedea punctele 26-47), întârzierile, cauzate în principal de probleme legate de capacitatea administraţiei croate, au limitat progresele realizate – cu ajutorul asistenţei de preaderare – în consolidarea capacităţii administrative a Croaţiei anterior aderării. Această situaţie indică faptul că există un risc ca Croaţia să nu aibă capacitatea de a absorbi integral, în termenele stabilite de reglementări, fondurile sporite de după aderare.

PROIECTELE DE TIPUL CELOR DERULATE ÎN CADRUL FONDURILOR STRUCTURALE: REZULTATE VARIATE, DAR ŞI BENEFICII DATORATE ÎNVĂŢĂRII PRIN PRACTICĂ

26. În cadrul auditului, s-au examinat opt proiecte de tipul celor derulate prin intermediul fondurilor structurale, proiecte care priveau patru domenii-cheie (a se vedea figura 2). Gradul de obţinere a rezultatelor scontate în urma proiectelor, după cum şi durabilitatea potenţială a acestora din urmă, erau diferite de la un proiect la altul, în parte din cauza întârzierilor înregistrate. În mod evident, autorităţile croate beneficiază de învăţarea prin practică, însă există în continuare probleme legate de capacitate asupra cărora trebuie să se reflecteze.

FIGURA 2

PREGĂTIREA CROAŢIEI PENTRU FONDURILE STRUCTURALE șI PENTRU FONDUL DE COEZIUNE

+++++ TIFF +++++

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

O SERIE DE ASPECTE LEGATE DE MONITORIZAREA ŞI DE EVALUAREA ASISTENŢEI NECESITAU ÎN CONTINUARE AMELIORĂRI

27. Utilizarea insuficientă a obiectivelor "SMART" [15] şi a unor indicatori aferenţi a făcut deseori dificilă evaluarea rezultatelor proiectelor, în special în ceea ce priveşte schemele de grant. Deşi proiectele IPA subsecvente pe care Curtea le-a examinat erau îmbunătăţite din acest punct de vedere în comparaţie cu proiectele anterioare introducerii IPA, se puteau încă realiza progrese în ceea ce priveşte ameliorarea modului de evaluare a eficacităţii proiectelor. Comisia dispune de un sistem de monitorizare bine conceput, care este implementat de autorităţile croate, cu toate că, în urma auditului, s-a constatat că, uneori, rapoartele de monitorizare aveau tendinţa de a subestima problemele întâmpinate în cadrul proiectelor. Câteodată, proiectele nu erau supuse unei evaluări externe, în special în ceea ce priveşte schemele de grant finanţate. Această situaţie este cauzată, în parte, de intenţia Comisiei de a combina o evaluare intermediară a programelor IPA cu o evaluare ex ante a programelor operaţionale aferente fondurilor structurale, abordare care întârzie însă obţinerea de feedback cu privire la ameliorările care s-ar putea aduce asistenţei acordate pentru proiectele IPA.

DURABILITATEA REZULTATELOR PENTRU PROIECTELE AUDITATE DIN DOMENIUL DEZVOLTĂRII RESURSELOR UMANE ESTE INCERTĂ

28. Proiectul CARDS 2004 a inclus prima schemă de tip FSE descentralizată din Croaţia şi a furnizat o experienţă fructuoasă în ceea ce priveşte consolidarea capacităţii în cele patru unități administrativ-teritoriale (departamente) acoperite de proiect [16]. În fiecare departament, s-a creat un parteneriat local pentru ocuparea forţei de muncă (Local Partnership for Employment – LPE), care a realizat o serie de activităţi în domeniul dezvoltării resurselor umane. Cu toate acestea, atunci când finanţarea din partea UE a încetat, în 2008, LPE-urile au devenit în mare parte inactive, fiind astfel pusă sub semnul întrebării durabilitatea lor.

29. Lipsa sprijinului financiar şi a altor tipuri de sprijin în favoarea LPE-urilor existente nu era de bun augur pentru dezvoltarea LPE-urilor în celelalte 13 departamente ale Croaţiei, dezvoltare ce reprezenta unul dintre obiectivele proiectului IPA LPE subsecvent. Mai mult, demararea târzie a contractului de servicii finanţat ca parte a proiectului IPA a avut drept consecinţă faptul că persoanele angajate în calitate de consultanţi în cadrul contractului nu au avut suficient timp pentru a contribui la crearea de LPE-uri în aceste departamente înainte de lansarea schemelor de grant. Comisia a recunoscut însă că durabilitatea reprezintă un aspect esenţial şi, în prezent, evaluează care ar fi cel mai bun model de adoptat pentru LPE-uri în vederea ameliorării perspectivelor de durabilitate a acestora.

ÎN CEEA CE PRIVEŞTE PROIECTELE FINANŢATE ÎN DOMENIUL COMPETITIVITĂŢII REGIONALE, RĂMÂN DE SOLUŢIONAT ASPECTE IMPORTANTE REFERITOARE LA CAPACITATE

30. Rezultatele proiectului de infrastructură economică (business-related infrastructure – BRI) din cadrul Phare 2005 au fost variate. Organismele de implementare au reuşit să utilizeze întregul buget – deşi cu întârzieri – şi să asigure crearea infrastructurii pentru fiecare proiect de grant selectat. Cu toate acestea, auditul proiectului de grant Benkovac (unul dintre cele şapte granturi de la nivelul schemei BRI din cadrul Phare) a arătat că autorităţile locale nu abordau în mod suficient problema durabilităţii infrastructurii finanţate de UE. Existau deficienţe în ceea ce priveşte întreţinerea infrastructurii şi lipsea o strategie de atragere a operatorilor economici, iar infrastructura era puţin utilizată.

31. La conceperea proiectului IPA 2007 BRI subsecvent, s-a luat în considerare şi s-a utilizat experienţa dobândită în cadrul proiectului din 2005. Cu toate acestea, asemenea proiectului din 2005, au existat întârzieri la nivelul procedurii de evaluare a schemei de grant şi, în mod frecvent, beneficiarii grantului nu aveau capacitatea de a elabora o documentaţie tehnică care să fie completă. Beneficiile potenţiale ale învăţării prin practică erau reduse deoarece proiectul nu viza în mod direct organismele desemnate a fi responsabile de viitorul program operaţional privind competitivitatea regională. Mai mult, având în vedere concentrarea asupra celor zece departamente din Croaţia cu cel mai scăzut nivel de dezvoltare, autorităţile locale din alte departamente nu au putut să beneficieze de oportunitatea de a învăţa din implementarea schemelor de grant BRI înainte de aderare, deşi aceste autorităţi urmează să fie şi ele eligibile pentru finanţare [17].

REZULTATELE SCONTATE ALE PROIECTELOR DIN SECTORUL TRANSPORTURILOR URMAU SĂ FIE ATINSE, ÎNSĂ CU ÎNTÂRZIERI SEMNIFICATIVE LA NIVELUL PREGĂTIRII PROIECTELOR ŞI AL PROCEDURILOR DE ACHIZIŢII

32. Proiectul ISPA 2005 de reabilitare feroviară în vederea modernizării a 33 km de linie ferată din cadrul traseului feroviar principal de pe Coridorul transeuropean X [18] a reprezentat primul proiect de infrastructură de transport pregătit şi implementat în Croaţia în conformitate cu normele UE. Prin urmare, acesta a adus importante beneficii în ceea ce priveşte învăţarea prin practică. Proiectul a demarat la doi ani de la data stabilită iniţial, deoarece nu era suficient de matur la momentul la care trebuia să înceapă procesul de implementare. În continuare, capacitatea insuficientă în materie de derulare a procedurilor de achiziţii a cauzat întârzieri în cadrul procesului de ofertare. Proiectul IPA 2007 de lucrări feroviare la principala gară din Zagreb a suferit, la rândul său, întârzieri în procesul de derulare a achiziţiilor, în principal din cauza documentaţiei de atribuire incomplete, chiar dacă aceste întârzieri au fost mai reduse decât cele înregistrate în cadrul proiectului ISPA menţionat mai sus.

33. La momentul auditului la faţa locului desfăşurat de Curte în octombrie 2010, proiectul ISPA se afla încă în curs de implementare din cauza întârzierilor înregistrate. Rezultatele prevăzute ale proiectului urmau, probabil, să fie atinse până la sfârşitul lui 2011, deşi impactul lor final depinde de implementarea altor proiecte feroviare pe Coridorul X în Croaţia şi în ţările vecine.

ASISTENŢA ÎN VEDEREA PREGĂTIRII UNEI "REZERVE DE PROIECTE" PENTRU FONDURILE STRUCTURALE ŞI PENTRU FONDUL DE COEZIUNE ŞI ÎN VEDEREA CREŞTERII CAPACITĂŢII A ÎNREGISTRAT DOAR UN SUCCES PARțIAL

34. Deşi unul dintre principalele obiective iniţiale ale proiectului Phare 2006 era crearea unui sistem de dezvoltare a unei "rezerve" de proiecte mature pentru fondurile structurale și pentru Fondul de coeziune, ulterior, Comisia a decis să se concentreze asupra dezvoltării unui număr limitat de proiecte majore de infrastructură [19]. Prin urmare, numărul autorităţilor croate care au beneficiat de asistenţa în vederea consolidării capacităţii a fost mai scăzut decât cel planificat iniţial, iar numărul personalului care urma să fie format a scăzut de la 1000 la 90. Deşi concentrarea în acest mod asupra pregătirii unor proiecte majore poate într-adevăr conduce, iniţial, la o rată mai ridicată de absorbţie a fondurilor structurale şi a Fondului de coeziune, este nevoie şi de pregătirea unor proiecte mature care să nu se încadreze în categoria proiectelor majore, având în vedere importanţa acestui tip de proiecte pentru dezvoltarea regională. Mai general, Comisia nu a abordat în mod suficient nevoia de a stimula şi de a asista promotorii regionali şi locali în pregătirea unor proiecte pentru viitoarele programe operaţionale prin acordarea de sprijin la acest nivel. Numai nouă proiecte majore de infrastructură au fost pregătite, iar pentru unele dintre acestea documentaţia tehnică era incompletă. Se elaboraseră orientări pentru cererile de finanţare în cazul a aproximativ 50 de scheme de grant, deşi nu exista suficient timp pentru transferul de cunoştinţe referitoare la aceste scheme de la nivelul central la cel regional. Expertiza finanţată de UE a avut o contribuţie semnificativă la programarea cadrului de referinţă strategic naţional şi a programelor operaţionale în vederea obţinerii de asistenţă în cadrul fondurilor structurale şi al Fondului de coeziune. Pe de altă parte, au fost înregistrate puţine progrese în ceea ce priveşte dezvoltarea unui sistem informatic de management pentru aceste fonduri.

35. Întârzierile considerabile înregistrate în ceea ce priveşte pregătirea şi procedurile de achiziţii pentru activităţile desfăşurate în acest context în cadrul programului IPA 2008 pot conduce la o pierdere a continuităţii. Autorităţile croate se confruntă, de asemenea, cu probleme importante în ceea ce priveşte numărul şi rotaţia personalului din domeniul fondurilor structurale şi al Fondului de coeziune.

PREGĂTIREA PENTRU POLITICA AGRICOLĂ A UE: REZULTATE MIXTE

36. Eficacitatea asistenţei de preaderare acordate de UE pentru sectorul agricol a fost evaluată examinându-se două proiecte de consolidare a capacităţii instituţionale finanţate în cadrul Phare 2005 şi al componentei I a IPA 2007, precum și programele Sapard şi IPARD, inclusiv patru proiecte de investiţii cofinanţate în cadrul Sapard (a se vedea figura 3).

FIGURA 3

PREGĂTIREA CROAŢIEI PENTRU FONDURILE AGRICOLE ALE UE

+++++ TIFF +++++

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

S-AU REALIZAT ANUMITE PROGRESE ÎN CEEA CE PRIVEŞTE DELEGAREA COMPETENŢELOR DE GESTIUNE PENTRU MĂSURILE DE DEZVOLTARE RURALĂ

37. Rezultatele obţinute în ceea ce priveşte consolidarea capacităţii agenţiei croate de plată în vederea utilizării adecvate a fondurilor de preaderare şi a celor postaderare au fost mixte. Înainte de a putea începe implementarea măsurilor de preaderare din domeniul dezvoltării rurale, Croaţia trebuia să îşi consolideze în mod suficient capacitatea de gestiune pentru a i se delega de către Comisie competenţele de gestiune necesare pentru gestiunea descentralizată fără controale ex ante. În realitate, în cazul Sapard, delegarea competenţelor de gestiune a fost acordată doar pentru două măsuri de dezvoltare rurală în septembrie 2006 [20], în locul celor patru planificate iniţial.

38. Progresele au fost modeste în ceea ce priveşte consolidarea capacităţii în vederea obţinerii de finanţări prin IPARD, în special deoarece obiectivele proiectului Phare 2005 referitoare la acreditarea de către autorităţile croate [21] şi la delegarea competenţelor de gestiune nu erau foarte ambiţioase. Pe de o parte, programul a urmărit acreditarea pentru IPARD numai a celor două măsuri care fuseseră deja acreditate în cadrul Sapard. Pe de altă parte, în ceea ce priveşte noile măsuri IPARD, obiectivul nu a fost obţinerea acreditării, ci doar pregătirea documentaţiei în vederea unei posibile acreditări viitoare. Deşi asistenţa din cadrul IPARD era disponibilă de la bugetul UE pentru 2007, proiectul Phare 2005 nu cuprindea ţinte precise pentru delegarea competenţelor de gestiune de către Comisie cu scopul de a se acorda Croaţiei acces la finanţarea IPARD cât mai repede posibil.

ASISTENŢA DE PREADERARE PENTRU DEZVOLTAREA RURALĂ NU A REPRODUS INTEGRAL CONDIŢIILE DE FUNCŢIONARE DE DUPĂ ADERARE

39. Sapard a fost primul program bazat pe învăţarea prin practică din cadrul FEADR, toate proiectele implementate făcând parte din procesul de sprijinire a autorităţilor croate în vederea creării cadrului administrativ pentru implementarea proiectelor cofinanţate după aderare. Acestea au inclus gestionarea cererilor de finanţare (verificări cu privire la caracterul complet al dosarelor, analiza planului de afaceri), controale la faţa locului anterior aprobării proiectului, decizia de acordare de fonduri Sapard, contractarea, verificarea eligibilităţii cheltuielilor, plata, precum şi raportarea către comitetul de monitorizare şi către Comisie.

40. În cazul măsurilor pentru care autoritățile croate au primit delegarea competențelor de gestiune, permițându-li-se utilizarea gestiunii descentralizate fără controale ex ante, programele de preaderare pot fi implementate, în principiu, în condiții asemănătoare cu cele care se vor aplica după aderare. Cu toate acestea, în practică, implementarea programelor Sapard și IPARD nu a reprodus integral cadrul postaderare de gestionare a finanţării acordate de UE:

(a) programul Sapard a fost gestionat integral la nivelul central al agenţiei de plată, iar la momentul auditului, IPARD era, la rândul său, gestionat la nivel central. Prin urmare, birourile regionale ale agenţiei de plată nu au avut încă oportunitatea de a dobândi experienţă practică în gestionarea programelor UE de preaderare din domeniul dezvoltării rurale, deşi vor fi nevoite să joace un rol esenţial în etapa de după aderare [22];

(b) în ceea ce priveşte proiectele Sapard şi IPARD, agenţia de plată a utilizat proceduri strict manuale;

(c) în cadrul Sapard, agenţia nu a dezvoltat şi nu a aplicat un sistem de ierarhizare a proiectelor depuse, acestea fiind, în schimb, gestionate conform principiului "primul venit, primul servit".

ABSORBŢIA SCĂZUTĂ A FONDURILOR SAPARD ŞI IPARD RIDICĂ SEMNE DE ÎNTREBARE ÎN CEEA CE PRIVEŞTE ABSORBțIA VIITOARE A FONDURILOR FEADR

41. Absorbţia fondurilor Sapard de către Croaţia a fost scăzută, cheltuielile declarate ridicându-se, la încheierea programului, la doar 48 % din fondurile alocate. Potrivit indicatorilor de rezultat ai programului Sapard, 161 de proiecte eligibile trebuiau să primească finanţare în cadrul celor două măsuri, în timp ce, în realitate, s-au semnat contracte pentru doar 49 de proiecte şi numai 37 au fost finalizate (a se vedea tabelul 4). În cinci dintre cele 21 de departamente nu s-a admis nicio cerere de finanţare în cadrul Sapard. Anumite sectoare erau în mod special subreprezentate în ceea ce priveşte implementarea măsurii 1 (Investiții în exploatațiile agricole), mai ales sectorul laptelui, sectorul serelor şi sectorul fructelor şi legumelor. Aceasta indică deficienţe serioase la nivelul capacităţii şi al gradului de pregătire a acestor sectoare în vederea absorbţiei de fonduri UE [23].

42. Sumele contractate în cadrul IPARD confirmă dificultăţile care continuă să existe la nivelul absorbţiei fondurilor UE pentru programele de dezvoltare rurală. În bugetul pentru 2008 s-au înscris angajamente financiare atât pentru IPARD 2007 (25,5 milioane de euro), cât şi pentru IPARD 2008 (25,6 milioane de euro). În conformitate cu procedurile bugetare ale UE (a se vedea punctul 20), Croaţia trebuia să cheltuiască aceste fonduri până la sfârşitul lui 2011. Cu toate acestea, în mai 2011, se aprobaseră investiţii numai pentru aproximativ 16,9 milioane de euro (reprezentând partea UE din finanţare) în urma a patru invitaţii pentru depunerea de cereri de finanţare (33 % din bugetul IPARD pe 2007 şi pe 2008) [24]. Având în vedere timpul necesar pentru lansarea şi pentru procesarea unor invitaţii suplimentare, precum şi pentru implementarea proiectelor aprobate, există un risc clar ca o parte importantă a bugetului pentru 2007-2008 să trebuiască să fie dezangajată.

43. Ca urmare a nivelului scăzut de absorbţie, fermierii şi procesatorii agricoli croaţi nu au putut încă să se familiarizeze cu procedurile de finanţare ale UE, prin intermediul învăţării prin practică în cadrul programelor Sapard şi IPARD, într-o măsură suficientă în raport cu ceea ce s-a dorit iniţial. Aceasta va avea drept consecinţă faptul că va fi mai dificil să se absoarbă creşterile importante prevăzute la nivelul finanţării acordate de UE atunci când măsurile de dezvoltare rurală vor fi introduse integral în Croaţia după aderare.

TABELUL 4

PROIECTE SAPARD ÎN CROAŢIA

Sursa: Raportul anual şi final privind implementarea programului Sapard în Republica Croaţia (2006-2009), mai 2010.

Măsura | Număr de: | Finalizate/ prevăzute |

proiecte prevăzute | cereri | proiecte contractate | proiecte finalizate |

1. Investiții în exploatațiile agricole | 110 | 84 | 26 | 19 | 17 % |

2. Îmbunătățirea prelucrării și comercializării produselor agricole și de pescuit | 51 | 53 | 23 | 18 | 35 % |

Total | 161 | 137 | 49 | 37 | 23 % |

44. Comisia a stabilit abia în 2009 că un motiv esenţial pentru absorbţia scăzută a fondurilor acordate prin intermediul programului Sapard era reprezentat de existenţa unei scheme naţionale care oferea condiţii mai favorabile, precum şi mai puţine proceduri şi controale, pentru aceleaşi măsuri precum cele finanţate prin Sapard. În urma intervenţiei Comisiei, Croaţia a decis să pună capăt acestei scheme naţionale concurente în noiembrie 2009, după încheierea perioadei de contractare pentru Sapard. Cu toate acestea, demararea lentă a programului IPARD indică faptul că este în continuare necesară abordarea cauzelor aflate la baza cererii scăzute din partea fermierilor pentru schema de dezvoltare rurală din Croaţia.

ASISTENŢA DE PREADERARE A CONTRIBUIT LA CONSOLIDAREA CAPACITĂŢII ADMINISTRATIVE A CROAŢIEI ÎN LUPTA ÎMPOTRIVA CORUPŢIEI ŞI A CRIMINALITĂŢII ORGANIZATE, ÎNSĂ RĂMÂN ÎN CONTINUARE ASPECTE SEMNIFICATIVE DE SOLUŢIONAT

45. Lupta împotriva corupţiei şi a criminalităţii organizate reprezintă un aspect foarte sensibil şi o parte esenţială a procesului de consolidare a capacităţii Croaţiei de a asigura utilizarea corespunzătoare a fondurilor UE după aderare, precum şi a fondurilor naţionale. Asistenţa de preaderare acordată de UE a fost utilizată pentru finanţarea a două proiecte de consolidare a capacităţii instituţionale în cadrul programelor CARDS 2002 şi IPA 2007 (a se vedea figura 4).

FIGURA 4

CONSOLIDAREA CAPACITĂŢILOR ÎN VEDEREA COMBATERII CORUPŢIEI ŞI A CRIMINALITĂŢII ORGANIZATE

+++++ TIFF +++++

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

46. Proiectul CARDS a fost lansat cu scopul de a ameliora funcţionarea Biroului pentru Prevenirea Corupției și a Criminalităţii Organizate (USKOK), care fusese creat în 2001. În pofida unor întârzieri considerabile în cursul fazei pregătitoare, care au făcut ca proiectul să demareze abia în 2005, activităţile din cadrul acestuia au fost finalizate până la sfârşitul lui 2006. În cazul unuia dintre indicatorii utilizaţi pentru măsurarea eficacităţii proiectului (o creştere a numărului de cazuri grave de criminalitate organizată şi de corupţie descoperite şi trimise în judecată), primele rezultate ale activităţilor de investigare sprijinite în cadrul proiectului au început să devină vizibile în 2009 sub formă de cazuri raportate de corupţie la nivel înalt. În cazul celuilalt indicator (o mai bună clasare în Indicele de percepţie a corupţiei al Transparency International), Croaţia a urcat de la poziţia 70 în 2005 la poziţia 62 în 2010, iar scorul său în cadrul indicelui s-a ameliorat de la 3,4 în 2005 la 4,1 pentru cea mai mare parte a anilor de după finalizarea proiectului.

47. Activităţile aferente proiectului IPA 2007, care este prevăzut a se finaliza în 2012, au fost concepute în mod adecvat, astfel încât să se profite de experienţa dobândită în cadrul proiectului anterior. Între timp, numărul global de cazuri tratate de USKOK a continuat să crească, iar inculparea şi condamnarea unor politicieni de la nivel înalt arată că USKOK se află pe drumul cel bun pentru a aborda problema corupţiei în sferele cele mai înalte. Cu toate acestea, după cum subliniază Raportul de progrese pe 2010 elaborat de Comisie cu privire la Croaţia, structurile legale şi administrative recent modernizate rămân să îşi dovedească pe deplin funcţionalitatea în practică, iar capacitatea USKOK de a gestiona cazuri complexe de criminalitate financiară reprezintă o provocare aparte.

CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI

CONCLUZII

48. La nivel global, asistenţa de preaderare acordată de UE Croaţiei aduce o contribuţie semnificativă la progresul înregistrat de Croaţia în consolidarea capacităţii sale administrative pentru gestionarea unei finanţări sporite din partea UE după aderare. Până în prezent, această asistenţă a reuşit însă doar parţial să îşi atingă obiectivele şi sunt în continuare necesare progrese la nivelul consolidării capacităţii în mai multe domenii-cheie, atât înainte, cât şi după aderare. În ceea ce priveşte majoritatea domeniilor care beneficiază de asistenţa de preaderare, Comisia nu consideră încă suficientă capacitatea Croaţiei, astfel încât să o poată autoriza să implementeze asistenţa fără a fi necesare controalele ex ante ale Comisiei. În pofida unor progrese înregistrate recent, capacitatea de derulare a procedurilor de achiziţii şi lupta împotriva corupţiei reprezintă două domenii în care există o nevoie clară de consolidare a sprijinului acordat autorităţilor croate.

49. În general, asistenţa destinată să răspundă nevoilor de consolidare a capacităţii Croaţiei a fost planificată în mod riguros de către Comisie şi de către autorităţile croate. S-a utilizat experienţa dobândită în cadrul extinderilor anterioare şi s-au adoptat noi abordări în ceea ce priveşte planificarea asistenţei şi corelarea ei cu procesul de negociere. Sistemele de programare au fost bine concepute şi au acordat prioritate procesului de consolidare a capacităţii, deşi capacitatea de derulare a procedurilor de achiziţii necesită în continuare o atenţie deosebită. S-a constatat că proiectele auditate erau extrem de relevante din perspectiva priorităţilor din domeniul consolidării capacităţii, dar că s-au concentrat asupra autorităţilor centrale, acordând, până în prezent, doar un sprijin limitat organismelor regionale, în pofida faptului că acestea din urmă au, la rândul lor, un rol important de jucat în implementarea sprijinului postaderare.

50. În ceea ce priveşte rezultatele, asistenţa acordată de UE a adus o contribuţie importantă la consolidarea capacităţii Croaţiei de a gestiona finanţarea postaderare, inclusiv prin utilizarea învăţării prin practică. Cu toate acestea, rezultatele scontate ale anumitor proiecte trebuie încă să fie asigurate, iar auditul a identificat o serie de aspecte esenţiale în acest sens. De multe ori, implementarea asistenţei pentru proiecte în Croaţia nu a respectat calendarul stabilit iniţial, în special din cauza unor întârzieri provocate de faptul că proiectele nu erau suficient de mature şi a unei lipse de capacitate în vederea derulării procedurilor de achiziţii. Progrese sunt încă posibile şi în ceea ce priveşte ameliorarea monitorizării şi a evaluării proiectelor din cadrul fondurilor structurale. Deşi s-a pus accentul în mod puternic pe pregătirea de proiecte mari de infrastructură la nivel central, proiectele care nu erau considerate majore au făcut doar obiectul unei atenţii limitate, fiind în continuare necesară finalizarea creării unui sistem de dezvoltare a propunerilor de proiecte de la nivel regional şi local. Implementarea în sectorul dezvoltării rurale a suferit din cauza unor rate scăzute de absorbţie, iar învăţarea prin practică la nivel regional şi la nivelul beneficiarilor de granturi a fost limitată. Deşi proiectele UE de combatere a corupţiei şi a criminalităţii organizate au condus la o serie de progrese, rămân în continuare aspecte semnificative de soluţionat în acest domeniu.

51. Chiar dacă este încă posibilă realizarea de progrese suplimentare, Comisia a utilizat, în mod clar, experienţa dobândită în cadrul extinderilor anterioare, ceea ce a conferit o eficacitate sporită asistenţei acordate de aceasta Croaţiei.

RECOMANDĂRI

52. Comisia şi autorităţile croate ar trebui să colaboreze strâns pentru a da curs recomandărilor enumerate în continuare.

RECOMANDĂRI PRIVIND ASISTENŢA UE ACORDATĂ CROAŢIEI

1. Să acorde o prioritate sporită consolidării capacităţii de derulare a procedurilor de achiziţii prin implementarea de planuri de formare la locul de muncă şi în afara acestuia, care să pună accentul în special pe:

(a) dezvoltarea unei documentaţii de atribuire care să respecte în totalitate standardele UE;

(b) gestionarea procedurilor de ofertare şi de contractare a proiectelor complexe de lucrări publice.

2. Să adopte măsuri mai importante pentru a răspunde nevoilor de consolidare a capacităţii la nivel regional şi local, în special prin:

(a) asigurarea faptului că toate organismele relevante de la acest nivel au oportunitatea de a învăţa prin practică anterior aderării;

(b) ameliorarea mecanismelor în vederea stimulării şi acordării de asistenţă pentru dezvoltarea de idei de proiecte.

3. Să dezvolte în continuare evaluarea eficacităţii proiectelor, prin:

(a) utilizarea sporită de obiective SMART;

(b) acordarea de sprijin autorităţilor croate în vederea ameliorării calităţii rapoartelor de monitorizare elaborate de acestea;

(c) asigurarea faptului că se realizează evaluări intermediare și ex post.

4. Să creeze unui portofoliu de proiecte mature care să aibă capacitatea de a absorbi integral finanţarea sporită disponibilă după aderare, în special asigurându-se că:

(a) în ceea ce priveşte proiectele majore, asupra cărora s-au concentrat eforturile până în prezent, documentaţia tehnică necesară este completă;

(b) se acordă mai multă atenţie creării, pentru perioada postaderare, a unui portofoliu suplimentar de proiecte care să nu se înscrie în categoria proiectelor majore.

5. Să adopte măsuri în ceea ce priveşte programele de dezvoltare rurală, cu scopul de:

(a) a se asigura că autorităţile naţionale îşi consolidează capacitatea în vederea obţinerii delegării de gestiune pentru toate măsurile planificate;

(b) a identifica modalităţi prin care să se realizeze mai multe proiecte în sectorul laptelui, al serelor şi al fructelor şi legumelor.

6. Să consolideze măsurile anticorupţie, prin:

(a) furnizarea de sprijin continuu structurilor legale şi administrative modernizate, cu ajutorul unor programe de înfrăţire şi al altor forme de consultare, inclusiv prin punerea accentului în special pe asistenţa acordată în vederea abordării cazurilor complexe de criminalitate financiară;

(b) continuarea monitorizării riguroase a nivelurilor de corupţie şi a aspectelor care ţin de corupţie, atât în perioada de preaderare, cât şi în ceea ce privește finanțarea postaderare acordată de UE.

53. În ceea ce priveşte asistenţa de preaderare acordată altor ţări candidate şi potenţial candidate, Comisia ar trebui să adopte măsurile enumerate în continuare.

RECOMANDĂRI PRIVIND ASISTENŢA DE PREADERARE ACORDATĂ DE UE ALTOR ŢĂRI

7. Să țină cont de experienţa dobândită în urma acordării asistenţei de preaderare Croaţiei, în cadrul procesului de acordare a asistenţei de preaderare altor ţări, oricând va fi cazul, și, în special:

(a) să asigure, înainte de data aderării, obținerea unei experienţe suficiente în ceea ce privește gestiunea descentralizată fără controale ex ante a fondurilor de preaderare;

(b) să acorde o mai mare atenţie garantării faptului că propunerile de proiecte în scopul obţinerii asistenţei de preaderare sunt suficient de mature pentru implementarea în termenul stabilit.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, membru al Curţii de Conturi, la Luxemburg, în şedinţa sa din 25 octombrie 2011.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Preşedinte

[1] Criteriile de la Copenhaga stabilite de Consiliul European în iunie 1993 sunt formate din:(a)criterii politice: stabilitatea instituţiilor care garantează democraţia, statul de drept, drepturile omului, precum şi respectarea şi protecţia minorităţilor;(b)criterii economice: existenţa unei economii de piaţă funcţionale, precum şi capacitatea de a face faţă presiunii concurenţiale şi forţelor pieţei din cadrul Uniunii;(c)capacitatea de a-şi asuma obligaţiile de stat membru, inclusiv aderarea la obiectivele uniunii politice, economice şi monetare.

[2] Acquis-ul comunitar cuprinde totalitatea principiilor, politicilor, legilor, practicilor, obligaţiilor şi obiectivelor care au fost decise sau dezvoltate în cadrul Uniunii Europene.

[3] Consiliul European de la Bruxelles, 24.6.2011, EUCO 23/11.

[4] UE a început să acorde asistenţă Croaţiei în 1991, imediat după izbucnirea conflictului armat în fosta Iugoslavie. În perioada 1991-2000, s-au acordat 382 de milioane de euro prin intermediul Oficiului Umanitar al Comisiei Europene (1991-1998) şi prin programul Obnova (termenul croat pentru "reconstrucţie") 1998-2000, care viza, în special, întoarcerea şi reintegrarea refugiaţilor şi a persoanelor strămutate, refacerea infrastructurii, revitalizarea economică a zonelor afectate de război şi deminarea.

[5] Înfrăţirea reprezintă un instrument conceput de Comisie pentru a facilita transferul de know-how de la administraţiile statelor membre ale UE către administraţiile ţărilor beneficiare. Aceasta completează transferul de know-how realizat prin intermediul unor contracte de servicii având ca obiect asistenţa tehnică încheiate cu societăţi de consultanţă.

[6] Anterior delegării de către Comisie a competenţelor de gestiune, autorităţile trebuie să facă obiectul unei proceduri de acreditare de către guvernul croat.

[7] Domeniul dezvoltării rurale este o excepţie în această privinţă. Gestiunea descentralizată cu controale ex ante nu este aplicabilă în cazul Programului special de preaderare pentru agricultură și dezvoltare rurală (Sapard) şi nici în cazul Instrumentului de preaderare pentru dezvoltare rurală (IPARD). Ţara candidată trebuie să obţină delegarea competenţelor de gestiune pentru gestiunea descentralizată fără controale ex ante înainte de a începe implementarea de măsuri în cadrul acestor două programe.

[8] Asistenţa globală acordată de UE Croaţiei în perioada 2001-2009 s-a ridicat la 860 de milioane de euro (a se vedea tabelul 3).

[9] A se vedea Raportul special nr. 5/2004 al Curţii de Conturi Europene privind asistenţa Phare în vederea pregătirii ţărilor candidate pentru gestionarea fondurilor structurale (JO C 15, 20.1.2005, p. 1).

[10] Anterior extinderilor precedente, modalitatea de gestionare prin gestiunea descentralizată cu controale ex ante a fost utilizată în ţările candidate fără ca, în prealabil, Comisia să realizeze o evaluare a capacităţii ţărilor respective de a gestiona fondurile în mod eficace prin intermediul acestui sistem.

[11] A se vedea, de exemplu, punctele 4.18-4.20 din Raportul anual al Curţii privind exerciţiul financiar 2009 (JO C 303, 9.11.2010, p. 1). Una dintre cele două surse principale de eroare a fost reprezentată de "încălcările grave ale normelor privind achiziţiile publice".

[12] Raportul anual de activitate pe 2010 al DG Extindere, p. 20.

[13] În urma unei examinări a asistenţei Phare acordate în vederea pregătirii pentru fondurile structurale în Croaţia, examinare efectuată în 2009 de către consultanţi finanţaţi de Comisie, s-a constatat că nu se acorda suficientă prioritate consolidării capacităţii la nivelul organismelor locale şi regionale. În urma acestei examinări, s-a recomandat să se ia în considerare experienţa noilor state membre, iar "procesul de dezvoltare a capacităţii necesare să nu fie amânat până când va fi prea târziu pentru ca aceste organisme să participe în mod corespunzător".

[14] Articolul 166 alineatul (3) din Regulamentul financiar prevede că, în temeiul regulii "N+3", Comisia dezangajează automat orice parte din angajamentul bugetar pentru program care nu a fost plătită până la data de 31 decembrie a celui de al treilea an care urmează anului în cursul căruia s-a adoptat angajamentul bugetar [Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene (JO L 248, 16.9.2002, p. 1)].

[9999] Excluzând plăţi în avans în proporţie de 30 % pentru componentele III, IV, V.

[15] Precise, măsurabile, realizabile, pertinente şi delimitate în timp.

[16] Alte patru departamente erau acoperite de un proiect CARDS anterior, din 2002.

[17] În urma evaluării intermediare ad-hoc din 2009 a asistenţei Phare în vederea pregătirii pentru fondurile structurale în Croaţia, s-a concluzionat, de asemenea, că se pune prea mult accentul pe regiuni mai puţin dezvoltate şi că toate celelalte regiuni din Croaţia trebuie să facă față și ele unor probleme considerabile în termeni de competitivitate în cadrul Uniunii Europene.

[18] Acest coridor urmează ruta Salzburg – Ljubljana – Zagreb – Belgrad – Niš – Skopje – Veles – Salonic.

[19] Potrivit Regulamentului privind fondurile structurale, Comisia defineşte proiectul "major" ca fiind acel proiect a cărui valoare depăşeşte 50 de milioane de euro. Proiectele a căror valoare se situează sub acest prag nu sunt considerate ca fiind "majore" [Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 (JO L 210, 31.7.2006, p. 25), modificat prin Regulamentul (UE) nr. 539/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 iunie 2010 (JO L 158, 24.6.2010, p. 1)].

[20] Decizia 2006/658/CE a Comisiei din 29 septembrie 2006 de delegare a gestionării ajutoarelor agențiilor de implementare în ceea ce privește măsurile de preaderare pentru agricultură și dezvoltare rurală în Croația în perioada de preaderare (JO L 271, 30.9.2006, p. 83).

[21] A se vedea punctul 7, nota de subsol 7 cu privire la acreditare.

[22] Autorităţile croate au decis că birourile regionale ale agenţiei de plată vor verifica admisibilitatea cererilor de finanţare şi vor desfăşura controalele administrative şi pe cele la faţa locului.

[23] În sectorul laptelui, s-au finalizat două proiecte, în comparaţie cu cele 16 proiecte (12,5 %) prevăzute, în sectorul serelor s-au finalizat două proiecte, în comparaţie cu cele 14 proiecte (14,3 %) prevăzute, iar în sectorul fructelor şi legumelor s-au finalizat şapte proiecte, în comparaţie cu cele 42 de proiecte prevăzute (16,7 %).

[24] Raport privind implementarea programului IPARD de către Agenţia croată de plată pentru agricultură, pescuit şi dezvoltare rurală în cadrul sprijinului structural, 24.5.2011.

--------------------------------------------------

ANEXA I

CELE 35 DE CAPITOLE ALE ACQUIS-ULUI ( 30 IUNIE 2011)

Nr. | Capitole | Negocieri deschise | Negocieri închise provizoriu |

1 | Libera circulaţie a mărfurilor | 25.7.2008 | 19.4.2010 |

2 | Libera circulaţie a lucrătorilor | 17.6.2008 | 2.10.2009 |

3 | Dreptul de stabilire şi libertatea de a presta servicii | 26.6.2007 | 21.12.2009 |

4 | Libera circulaţie a capitalurilor | 2.10.2009 | 5.11.2010 |

5 | Achiziţii publice | 19.12.2008 | 30.6.2010 |

6 | Dreptul societăților comerciale | 26.6.2007 | 2.10.2009 |

7 | Dreptul proprietății intelectuale | 29.3.2007 | 19.12.2008 |

8 | Politica în domeniul concurenței | 30.6.2010 | 30.6.2011 |

9 | Servicii financiare | 26.6.2007 | 27.11.2009 |

10 | Societatea informațională și mass-media | 26.6.2007 | 19.12.2008 |

11 | Agricultură și dezvoltare rurală | 2.10.2009 | 19.4.2011 |

12 | Politica privind siguranța alimentară, politica veterinară și fitosanitară | 2.10.2009 | 27.7.2010 |

13 | Pescuit | 19.2.2010 | 6.6.2011 |

14 | Politica în domeniul transporturilor | 21.4.2008 | 5.11.2010 |

15 | Energie | 21.4.2008 | 27.11.2009 |

16 | Impozitare | 2.10.2009 | 30.6.2010 |

17 | Politica economică și monetară | 21.12.2006 | 19.12.2008 |

18 | Statistică | 26.6.2007 | 2.10.2009 |

19 | Politica socială și ocuparea forței de muncă | 17.6.2008 | 21.12.2009 |

20 | Politica privind întreprinderile și industria | 21.12.2006 | 25.7.2008 |

21 | Rețele transeuropene | 19.12.2007 | 2.10.2009 |

22 | Politica regională şi coordonarea instrumentelor structurale | 2.10.2009 | 19.4.2011 |

23 | Sistemul judiciar și drepturile fundamentale | 30.06.2010 | 30.6.2011 |

24 | Justiție, libertate și securitate | 2.10.2009 | 22.12.2010 |

25 | Știință și cercetare | 12.6.2006 | 12.6.2006 |

26 | Educație și cultură | 11.12.2006 | 11.12.2006 |

27 | Mediu | 19.2.2010 | 22.12.2010 |

28 | Protecția consumatorilor și a sănătății | 12.10.2007 | 27.11.2009 |

29 | Uniunea vamală | 21.12.2006 | 2.10.2009 |

30 | Relații externe | 12.10.2007 | 30.10.2008 |

31 | Politica externă, de securitate și de apărare | 30.6.2010 | 22.12.2010 |

32 | Control financiar | 26.6.2007 | 27.7.2010 |

33 | Dispoziții financiare și bugetare | 19.12.2007 | 30.6.2011 |

34 | Instituţii | 5.11.2010 | 5.11.2010 |

35 | Alte aspecte | N/A | 30.6.2011 |

--------------------------------------------------

ANEXA II

ACORDAREA DE CĂTRE COMISIE A DELEGĂRII DE GESTIUNE AUTORITĂŢILOR CROATE RESPONSABILE DE FONDURILE UE ( 15 IUNIE 2011)

Programul | Delegarea gestiunii descentralizate |

cu controale ex ante | fără controale ex ante |

Phare | 7.2.2006 | Nu a fost introdusă |

ISPA | 13.2.2006 | Nu a fost introdusă |

IPA I | 28.10.2008 | Nu a fost încă introdusă |

IPA II | 14.11.2008 | Nu a fost încă introdusă |

IPA III | | |

– Transporturi | 3.11.2008 | Nu a fost încă introdusă |

– Mediu | 29.10.2008 | Nu a fost încă introdusă |

– Competitivitate regională | 29.10.2008 | Nu a fost încă introdusă |

IPA IV | 1.12.2008 | Nu a fost încă introdusă |

Sapard | | |

– Măsura 1 Investiţii în exploataţiile agricole | N/A [1] | 29.9.2006 |

– Măsura 2 Îmbunătățirea prelucrării și comercializării produselor agricole și de pescuit | N/A | 29.9.2006 |

IPA V (IPARD) | | |

– Măsura 101 Investiţii în exploataţiile agricole | N/A | 30.11.2009 |

– Măsura 103 Investiţii în prelucrarea şi comercializarea produselor agricole şi de pescuit | N/A | 30.11.2009 |

– Măsura 201 Acţiuni pregătitoare în vederea implementării măsurilor de agromediu | N/A | Nu a fost încă introdusă |

– Măsura 202 Pregătirea şi implementarea unor strategii locale de dezvoltare rurală | N/A | Nu a fost încă introdusă |

– Măsura 301 Îmbunătăţirea şi dezvoltarea infrastructurii rurale | N/A | 17.3.2011 |

– Măsura 302 Diversificarea şi dezvoltarea activităţilor economice rurale | N/A | 17.3.2011 |

– Măsura 501 Asistenţă tehnică | N/A | Nu a fost încă introdusă |

[1] N/A – Nu se aplică. Sapard şi IPARD pot fi implementate numai în cadrul gestiunii descentralizate fără controale ex ante.

--------------------------------------------------

ANEXA III

LISTA PROIECTELOR AUDITATE

Proiecte anterioare IPA | Sume contractate, în milioane de euro |

Contribuţia UE | Contribuţia naţională | Contribuţia UE + naţională |

1 | Sapard Măsura 2 – GLAZIR | 1,019 | 0,339 | 1,358 |

2 | Sapard Măsura 2 – CONEX Trade | 1,033 | 0,344 | 1,377 |

3 | Sapard Măsura 1 – AGROMEÐIMURJE | 0,251 | 0,083 | 0,334 |

4 | Sapard Măsura 1 MURKOVIĆ | 0,256 | 0,086 | 0,342 |

5 | Phare 2005 Schema de grant pentru infrastructura economică | 5,280 | 4,264 | 9,544 |

6 | ISPA 2005 Reabilitarea căii ferate Vinkovci – Tovarnik – frontiera de stat | 28,789 | 31,394 | 60,183 |

7 | CARDS 2004 Parteneriat local pentru ocuparea forţei de muncă Faza II | 1,488 | - | 1,488 |

8 | CARDS 2002 Consolidarea capacităţii USKOK | 0,650 | - | 0,650 |

9 | Phare 2005 Consolidarea capacităţii instituţionale şi sprijin pentru implementarea Sapard/IPARD | 3,822 | - | 3,822 |

10 | Phare 2006 Dezvoltarea capacităţii instituţionale şi a unei rezerve de proiecte pentru fondurile structurale | 6,200 | - | 6,200 |

Total proiecte anterioare IPA | 48,788 | 36,510 | 85,298 |

Proiecte IPA | Sume înscrise în buget, în milioane de euro |

Contribuţia UE | Contribuţia naţională | Contribuţia UE + naţională |

11 | IPA componenta IIIc Programul operaţional Competitivitate regională 2007 2009 | 19,823 | 6,608 | 26,431 |

12 | IPA 2007 componenta III Sistemul de semnalizare şi de blocare de la gara principală din Zagreb | 14,025 | 4,675 | 18,700 |

13.a | IPA 2007-2009 componenta IV Parteneriat local pentru ocuparea forţei de muncă Faza III | 2,210 | 0,390 | 2,600 |

13.b | IPA 2007-2009 componenta IV Parteneriat local pentru ocuparea forţei de muncă Faza III | 1,615 | 0,285 | 1,900 |

14 | IPA 2007 componenta I Consolidarea capacităţii USKOK | 1,000 | - | 1,000 |

15 | IPA 2007 componenta I Introducerea unui sistem de gestiune eficace şi solid din punct de vedere financiar şi controlul modului în care sunt utilizate fondurile agricole | 5,114 | 0,375 | 5,489 |

16 | IPA 2008 componenta I Sprijin pentru gestionarea, monitorizarea şi evaluarea instrumentelor structurale | 4,000 | 0,288 | 4,288 |

Total proiecte IPA | 47,787 | 12,621 | 60,408 |

--------------------------------------------------