REZOLU ȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN  
din 10 mai 2012  
con ținând observa țiile care fac parte integrant ă din decizia privind desc ărcarea de gestiune pentru 
execu ția bugetului celui de Al optulea, de Al nou ălea și de Al zecelea fond european de dezvoltare 
aferent exerci țiului financiar 2010  
PARLAMENTUL EUROPEAN,  
— având în vedere Raportul Comisiei privind ac țiunile întreprinse în urma desc ărcării de gestiune pentru 
exerci țiul financiar 2009 [COM(2011) 736] și documentele de lucru ale serviciilor Comisiei care înso țesc 
raportul în cauz ă [SEC(2011) 1350 și SEC(2011) 1351],  
— având în vedere situa țiile financiare și conturile de venituri și cheltuieli aferente celui de Al optulea, de Al 
nou ălea și de Al zecelea fond european de dezvoltare – exerci țiul financiar 2010 [COM(2011) 471 – C7- 
0273/2011],  
— având în vedere Raportul anual al Comisiei din 27 aprilie 2011 privind gestiunea financiar ă a celui de Al 
optulea, de Al nou ălea și de Al zecelea fond european de dezvoltare în 2010,  
— având în vedere Comunicarea Comisiei intitulat ă „Informa ții financiare cu privire la fondurile europene 
de dezvoltare” [COM(2011) 334],  
— având în vedere raportul anual al Cur ții de Conturi referitor la activit ățile finan țate de Al optulea, Al 
nou ălea și Al zecelea fond european de dezvoltare (FED) privind exerci țiul financiar 2010, înso țit de 
răspunsurile Comisiei (  1 ), precum și rapoartele speciale ale Cur ții de Conturi,  
— având în vedere Declara ția de asigurare (  2 ) privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea 
opera țiunilor subiacente, întocmit ă de Curtea de Conturi în temeiul articolului 287 din Tratatul privind 
func ționarea Uniunii Europene,  
— având în vedere Recomand ările Consiliului din 21 februarie 2012 privind desc ărcarea de gestiune care 
urmeaz ă să fie acordat ă Comisiei referitor la executarea opera țiunilor Fondurilor europene de dezvoltare 
pentru exerci țiul financiar 2010 (05458/2012 – C7-0047/2012, 05459/2012 – C7-0048/2012, 
05460/2012 – C7-0049/2012),  
— având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și 
Pacific, pe de o parte, și Comunitatea European ă și statele membre ale acesteia, pe de alt ă parte, semnat 
la Cotonou la 23 iunie 2000 (  3 ) și revizuit la Luxemburg la 25 iunie 2005 (  4 ), 
— având în vedere Decizia 2001/822/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2001 privind asocierea țărilor și 
teritoriilor de peste m ări la Comunitatea European ă („Decizia de asociere peste m ări”) (  5 ), modificat ă prin 
Decizia 2007/249/CE a Consiliului (  6 ), 
— având în vedere articolul 33 din Acordul intern din 20 decembrie 1995 dintre reprezentan ții guvernelor 
statelor membre, reuni ți în Consiliu, privind finan țarea și administrarea ajutoarelor comunitare în 
temeiul celui de al doilea Protocol financiar la cea de a patra Conven ție ACP-CE (  7 ),RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/125  
( 1 ) JO C 326, 10.11.2011, p. 251.  
( 2 ) JO C 326, 10.11.2011, p. 262.  
( 3 ) JO L 317, 15.12.2000, p. 3.  
( 4 ) JO L 287, 28.10.2005, p. 4.  
( 5 ) JO L 314, 30.11.2001, p. 1 și JO L 324, 7.12.2001, p. 1.  
( 6 ) JO L 109, 26.4.2007, p. 33.  
( 7 ) JO L 156, 29.5.1998, p. 108.
— având în vedere articolul 32 din Acordul intern din 18 septembrie 2000 dintre reprezentan ții guvernelor 
statelor membre, reuni ți în cadrul Consiliului, privind finan țarea și gestionarea ajutoarelor comunitare în 
cadrul Protocolului financiar la Acordul de parteneriat dintre statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific 
și Comunitatea European ă și statele sale membre, semnat la Cotonou (Benin) la 23 iunie 2000, și 
alocarea de asisten ță financiar ă pentru țările și teritoriile de peste m ări c ărora li se aplic ă partea a 
patra din Tratatul CE (  1 ), 
— având în vedere Rezolu țiile sale din 5 iulie 2011 referitoare la cre șterea impactului politicii de dezvoltare 
a UE (  2 ) și la viitorul sprijinului bugetar al UE acordat țărilor în curs de dezvoltare (  3 ), 
— având în vedere Rezolu ția sa din 22 mai 2008 referitoare la ac țiunile întreprinse în urma Declara ției de 
la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului (  4 ), 
— având în vedere Rezolu ția sa din 28 septembrie 2006 privind o cooperare mai strâns ă și mai bun ă: 
pachetul din 2006 privind eficacitatea ajutorului UE (  5 ), 
— având în vedere Raportul Comitetului de asisten ță pentru dezvoltare (CAD) al OCDE privind eficacitatea 
ajutorului: raport intermediar privind punerea în aplicare a Declara ției de la Paris din iunie 2009,  
— având în vedere Consensul de la Tunis: „C ătre o dezvoltare eficace” din 4-5 noiembrie 2010, care 
constituie o agend ă african ă pentru eficacitatea dezvolt ării, 
— având în vedere documentul final al reuniunii OECD la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului de la 
Busan din decembrie 2011,  
— având în vedere articolul 319 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene,  
— având în vedere articolul 74 din Regulamentul financiar din 16 iunie 1998 aplicabil cooper ării în 
vederea finan țării dezvolt ării în temeiul celei de a patra Conven ții ACP-CE (  6 ), 
— având în vedere articolul 119 din Regulamentul financiar din 27 martie 2003 aplicabil celui de Al 
nou ălea fond european de dezvoltare (  7 ), 
— având în vedere articolul 142 din Regulamentul (CE) nr. 215/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 
privind Regulamentul financiar aplicabil celui de Al zecelea fond european de dezvoltare (  8 ), 
— având în vedere articolul 76, articolul 77 a treia liniu ță și anexa VI la Regulamentul s ău de procedur ă, 
— având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7- 
0100/2012),  
A. întrucât scopul principal al Acordului de la Cotonou, care constituie cadrul rela țiilor Uniunii Europene 
cu țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și cu țările și teritoriile de peste m ări (TTPM), este de 
a reduce și, în cele din urm ă, a eradica s ărăcia, în concordan ță cu obiectivele de dezvoltare durabil ă și 
integrare treptat ă a țărilor ACP și TTPM în economia mondial ă;RO L 286/126 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 1 ) JO L 317, 15.12.2000, p. 355.  
( 2 ) Texte adoptate, P7_TA(2011) 320.  
( 3 ) Texte adoptate, P7_TA(2011) 317.  
( 4 ) JO C 279 E, 19.11.2009, p. 100.  
( 5 ) JO C 306 E, 15.12.2006, p. 373.  
( 6 ) JO L 191, 7.7.1998, p. 53.  
( 7 ) JO L 83, 1.4.2003, p. 1.  
( 8 ) JO L 78, 19.3.2008, p. 1.
B. întrucât Fondul european de dezvoltare (FED) este cel mai important instrument financiar al Uniunii 
Europene în cadrul cooper ării pentru dezvoltare cu statele ACP;  
C. întrucât, în pofida solicit ării repetate a Parlamentului de includere a FED în buget, Comisia a propus, în 
Comunicarea sa din 29 iunie 2011 „Un buget pentru Europa 2020” [COM(2020) 500], men ținerea FED 
în afara bugetului Uniunii în perioada 2014-2020, ceea ce înseamn ă c ă fondurile europene de 
dezvoltare vor continua s ă fie implementate nu în temeiul Regulamentului financiar, ci în conformitate 
cu norme financiare specifice;  
D. întrucât cuantumul total al ajutorului oferit prin FED a crescut considerabil, deoarece suma ajutorului 
oferit de Uniune în cadrul celui de Al zecelea FED pentru perioada 2008-2013 a fost stabilit ă la 
22 682 000 000 EUR, ceea ce reprezint ă o cre ștere nominal ă de 37 % anual, comparativ cu aloca țiile 
financiare aferente celui de Al nou ălea FED; întrucât, în timp ce pl ățile din FED s-au dublat între 2000 și 
2010, problema capacit ății de absorb ție persist ă; 
E. întrucât, la un an dup ă instituirea sa, Serviciul European de Ac țiune Extern ă (SEAE), care poart ă o 
responsabilitate comun ă de gestionare a ajutorului european pentru dezvoltare cu Comisia, a fost criticat 
pentru ineficien ță și probleme structurale și de tranzi ție grave în cadrul delega țiilor Uniunii;  
F. întrucât domeniul ajutorului pentru dezvoltare este în continu ă evolu ție, iar ajutorul pentru dezvoltare 
face parte dintr-un context mai larg în care comer țul, profiturile repatriate și alte surse de venituri sunt 
în prezent, pentru multe țări în curs de dezvoltare, mai importante decât pl ățile aferente asisten ței 
oficiale pentru dezvoltare (ODA);  
G. întrucât transparen ța și r ăspunderea – pe de o parte între donatori și țările partenere și, pe de alt ă parte, 
între țările partenere și cet ățenii lor – sunt condi ții obligatorii pentru un ajutor eficace; întrucât donatorii 
și țările partenere au convenit, în Declara ția de la Paris și Agenda de ac țiune privind eficacitatea 
ajutorului de la Accra, s ă difuzeze în timp util informa ții detaliate referitoare la fluxurile de ajutoare 
actuale și viitoare, astfel încât țările în curs de dezvoltare s ă își poat ă elabora bugetul și s ă își verifice 
conturile cu mai mult ă precizie;  
H. întrucât ajutorul pentru dezvoltare este adesea oferit în contextul unor institu ții de stat slabe, al unui 
nivel ridicat de corup ție și al unor sisteme de control intern insuficiente în statul beneficiar și întrucât 
auditul bugetului pentru dezvoltare al Uniunii este, prin urmare, deosebit de important;  
I. întrucât 2010 a fost un an plin de mari provoc ări pentru cooperarea pentru dezvoltare la nivel mondial, 
de exemplu, din cauza crizei financiare a datoriilor, cre șterii pre țurilor la alimente și cutremurului din 
Haiti,  
1. reaminte ște c ă FED este implementat prin proiecte și prin sprijin bugetar, întrucât în 2010 66 % din 
fonduri au fost alocate proiectelor, iar 34 % au fost acordate prin sprijin bugetar; reaminte ște c ă, în 
2010, 49 % din pl ățile din FED au fost gestionate la nivel central, mai exact Comisia s-a ocupat în mod 
direct de activit ățile aferente asisten ței, 11 % din pl ăți au fost gestionate în mod partajat, prin inter ­
mediul unor organiza ții interna ționale precum Organiza ția Na țiunilor Unite și Banca Mondial ă, iar 40 % 
din pl ăți au fost gestionate în mod descentralizat, mai exact Comisia a delegat anumite sarcini de 
implementare autorit ăților din țările beneficiare;  
2. constat ă cu satisfac ție nivelul record al pl ăților brute, precum și rata de angajare a creditelor de 
aproximativ 50 % atins ă la jum ătatea perioadei aferente celui de Al zecelea FED, ceea ce înseamn ă 
că obiectivul de a angaja în întregime creditele alocate celui de Al zecelea FED pân ă la sfâr șitul anului 
2013 r ămâne realizabil; î și exprim ă, cu toate acestea, îngrijorarea cu privire la ratele de angajare foarte 
sc ăzute ale creditelor alocate regiunilor (20 %) și țărilor și teritoriilor de peste m ări (3 %) la jum ătatea 
celui de Al zecelea FED; solicit ă Comisiei s ă accelereze de urgen ță punerea în aplicare a programelor 
indicative regionale și a programelor pentru țările și teritoriile de peste m ări (TTPM);  
3. î și exprim ă din nou îngrijorarea c ă Parlamentul nu are dreptul de a controla opera țiunile FED a șa cum o 
face pentru celelalte instrumente de ajutor, cum ar fi Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD); 
îndeamn ă Comisia s ă fac ă propuneri concrete de îmbun ătățire a controlului democratic al Parlamentului 
asupra FED, prin alinierea sa cu ICD; subliniaz ă totodat ă importan ța controlului FED de c ătre Adunarea 
Parlamentar ă Paritar ă ACP-UE;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/127
Includerea în buget a FED  
4. î și reconfirm ă pozi ția și sprijin ă includerea FED în buget; î și exprim ă convingerea ferm ă c ă aceast ă 
includere constituie un pas indispensabil spre consolidarea controlului democratic, a r ăspunderii și a 
transparen ței finan țării și spre sporirea coeren ței politicii Uniunii privind țările ACP; subliniaz ă faptul c ă 
includerea FED în buget ar reduce costurile tranzac țiilor și ar simplifica cerin țele contabile și de 
raportare, prin aplicarea unui singur set de norme administrative și structuri decizionale, în loc de 
dou ă; se a șteapt ă din partea Comisiei s ă se asigure c ă includerea în buget nu se face cu reducerea 
predictibilit ății pentru finan țarea ACP;  
5. regret ă profund faptul c ă, în Comunicarea sa „Un buget pentru Europa 2020”, Comisia nu a propus 
includerea FED în bugetul Uniunii în cadrul financiar 2014-2020; insist ă asupra faptului c ă FED ar 
trebui s ă fie integrat în bugetul Uniunii cât mai curând posibil și, în orice caz, nu mai târziu de 2020, 
când expir ă acordul de la Cotonou; încurajeaz ă ferm Comisia s ă preg ăteasc ă integrarea cooper ării cu 
țările ACP în buget f ără întârziere;  
6. îndeamn ă Consiliul și statele membre s ă r ăspund ă pozitiv la propunerea Comisiei și s ă aprobe 
includerea integral ă a FED în bugetul Uniunii începând din 2020; consider ă c ă aceast ă m ăsur ă ar fi 
trebuit luat ă cu mult timp în urm ă; se a șteapt ă ca Comisia s ă își onoreze acest angajament și s ă ia toate 
m ăsurile pentru demararea preparativelor în vederea includerii FED în buget;  
7. subliniaz ă c ă includerea FED în bugetul Uniunii nu implic ă o posibil ă reducere a cheltuielilor totale 
aferente cooper ării pentru dezvoltare;  
Declara ția de asigurare  
Fiabilitatea conturilor  
8. salut ă opinia Cur ții de Conturi conform c ăreia conturile anuale ale celui de Al optulea, de Al nou ălea și 
de Al zecelea FED prezint ă cu fidelitate, sub toate aspectele semnificative, situa ția financiar ă a FED la 
31 decembrie 2010;  
9. reaminte ște opinia Cur ții de Conturi potrivit c ăreia sunt înc ă foarte frecvente erorile de introducere a 
datelor; ia act de constatarea Cur ții de Conturi potrivit c ăreia, de și nu au avut un impact semnificativ 
asupra conturilor anuale pentru 2010, aceste erori ar putea afecta fiabilitatea datelor de gestiune 
financiar ă ale EuropeAid;  
10. ia act de planul de ac țiune al EuropeAid care vizeaz ă îmbun ătățirea calit ății informa țiilor privind 
contractele din cadrul sistemului de gestionare a informa țiilor și de contabilitate (CRIS), precum și de 
ini țiativa contabil ă menit ă s ă ajute utilizatorii s ă introduc ă și s ă clasifice în mod corect informa țiile 
contabile; a șteapt ă demararea unei reexamin ări a modulului de audit al CRIS în 2012; solicit ă Comisiei 
să raporteze comisiilor competente ale Parlamentului dac ă s-au înregistrat reducerea preconizat ă a 
erorilor persistente de introducere a datelor și îmbun ătățirea ulterioar ă a calit ății introducerii datelor;  
11. ia act cu satisfac ție de faptul c ă introducerea noului sistem de contabilitate de angajamente (ABAC-FED) 
este aproape finalizat ă; ia act de faptul c ă noul sistem de contabilitate consolideaz ă mediul contabil și 
îmbun ătățește calitatea introducerii datelor;  
Regularitatea opera țiunilor  
12. constat ă cu satisfac ție c ă, potrivit Cur ții de Conturi, veniturile și cheltuielile nu prezint ă erori semni ­
ficative, dar î și exprim ă totu și profund îngrijorare fa ță de frecven ța semnificativ ă a erorilor necuantifi ­
cabile care afecteaz ă angajamentele în ceea ce prive ște respectarea normelor privind achizi țiile și a 
termenelor legale pentru semnarea contractelor;RO L 286/128 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
13. î și exprim ă preocuparea fa ță de opinia Cur ții de Conturi privind legalitatea și regularitatea pl ăților 
subiacente conturilor, conform c ăreia pl ățile au fost afectate în mod semnificativ de erori; reaminte ște 
faptul c ă estimarea Cur ții de Conturi privind indicele de eroare cel mai probabil pentru pl ățile celui de 
Al optulea, de Al nou ălea și de Al zecelea FED este de 3,4 %, deasupra pragului de semnifica ție de 2 %, 
și faptul c ă toate tipurile de proiecte au fost afectate de erori cuantificabile și necuantificabile, cu 
excep ția contractelor de furnizare de bunuri;  
14. constat ă c ă principalele tipuri de erori cuantificabile r ămase detectate în cadrul pl ăților aferente 
proiectelor sunt urm ătoarele: (a) erori privind exactitatea: erori de calcul; (b) realitatea opera țiunilor: 
lipsa facturilor sau a altor documente justificative pentru serviciile prestate sau pentru bunurile 
furnizate; (c) eligibilitatea: cheltuieli efectuate în afara perioadei de implementare sau cheltuieli care 
vizeaz ă aspecte care nu au fost prev ăzute în contract, plata necuvenit ă a taxei pe valoarea ad ăugat ă sau 
neaplicarea penalit ăților obligatorii;  
15. î și exprim ă îngrijorare în special fa ță de cre șterea num ărului de proiecte cu rezultate nesatisf ăcătoare în 
2010 (12,6 %, comparativ cu 11 % în 2009) (  1 ), precum și fa ță de nivelul ridicat și constant de erori 
care afecteaz ă angajamentele din cadrul gestiunii descentralizate;  
16. regret ă frecven ța mare a erorilor necuantificabile care afecteaz ă pl ățile; ia not ă de faptul c ă erorile 
necuantificabile s-au referit mai ales la garan țiile de bun ă execu ție, la nerespectarea procedurilor de 
autorizare și de contractare pentru cheltuieli administrative, la inexisten ța unor documente justificative 
corespunz ătoare și la inconsecven țele în raport cu normele contractuale;  
17. ia act de faptul c ă, potrivit Comisiei, erorile necuantificabile nu au avut impact financiar; ia not ă de 
cre șterea substan țial ă a activit ăților de formare online a EuropeAid, precum și de seminariile organizate 
înainte de instalarea pe post pentru șefii de delega ții nou-numi ți, ca strategie de reducere a erorilor 
necuantificabile; se a șteapt ă ca Comisia s ă demonstreze dac ă aceste m ăsuri pot duce la reducerea 
num ărului de erori necuantificabile; invit ă Comisia s ă îmbun ătățeasc ă controalele  ex ante  pentru a 
împiedica erorile necuantificabile și posibilele pierderi cauzate de nerespectarea normelor privind 
garan țiile bancare;  
Eroarea rezidual ă 
18. reaminte ște c ă EuropeAid înc ă mai elaboreaz ă un indicator-cheie pentru impactul financiar estimat al 
erorilor r ămase dup ă implementarea tuturor controalelor  ex ante  și ex post ; ia act de afirma ția Comisiei, 
potrivit c ăreia indicele s ău net de eroare rezidual ă este mai sc ăzut decât indicele de eroare estimat de 
Curtea de Conturi; reaminte ște opinia Cur ții de Conturi, potrivit c ăreia auditul Cur ții de Conturi nu 
confirm ă declara ția directorului general al EuropeAid, care a afirmat c ă a ob ținut asigur ări rezonabile c ă 
pl ățile efectuate de EuropeAid din fondurile europene de dezvoltare nu au fost, cel mai probabil, 
afectate de erori semnificative;  
19. regret ă incompatibilitatea dintre estimarea Cur ții de Conturi privind indicele de eroare cel mai probabil, 
bazat ă pe abordarea anual ă a Cur ții de Conturi și metodologia actual ă, pe de o parte, și practica 
Comisiei de a face referire la indicele net de eroare rezidual ă, care vizeaz ă mai multe exerci ții, pe de 
alt ă parte; consider ă c ă abordarea bazat ă pe indicele de eroare rezidual ă în forma sa actual ă nu ofer ă 
date comparabile pentru procedura anual ă de desc ărcare de gestiune; ia act cu satisfac ție de faptul c ă 
Comisia și Curtea de Conturi sunt de acord c ă ar trebui g ăsite dovezi cuantificate suplimentare; solicit ă 
Comisiei s ă încheie, pân ă la termenul stabilit, mai exact pân ă în 2013, procesul de elaborare a 
indicatorului-cheie pentru estimarea impactului financiar al erorii reziduale;  
Evaluarea global ă a eficacit ății sistemelor de supraveghere și control  
20. regret ă constatarea Cur ții de Conturi, conform c ăreia sistemele de supraveghere și control, în ansamblul 
lor, ale fondurilor europene de dezvoltare gestionate de Comisie sunt doar par țial eficace; ia act de 
faptul c ă monitorizarea și supravegherea asigurate de serviciile centrale ale EuropeAid au fost eficace, 
dar au fost doar par țial eficace în cazul delega țiilor Uniunii;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/129  
( 1 ) Raportul anual privind gestiunea financiar ă a celui de Al optulea, Al nou ălea și Al zecelea fond european de dezvoltare 
în 2010, p. 11.
21. regret ă faptul c ă deficien țele sistemelor de supraveghere și control ale delega țiilor Uniunii se manifest ă 
în mod repetat; reaminte ște c ă constat ările Cur ții de Conturi au inclus controale ineficace și deficitare în 
ceea ce prive ște consemnarea documentar ă în cazul majorit ății administra țiilor ordonatorilor na ționali 
de credite din țările beneficiare ale FED, lipsa capacit ății institu ționale, resurse limitate și rate ridicate ale 
fluctua ției personalului în cadrul delega țiilor Uniunii; solicit ă, prin urmare, s ă se consolideze capacitatea 
institu țional ă în cadrul administra ției ordonatorilor na ționali de credite, asigurându-se cursuri supli ­
mentare de formare în domeniul financiar și orient ări specifice pentru dep ășirea acestor deficien țe ale 
gestiunii financiare;  
22. constat ă c ă în ultimele trei rapoarte anuale ale Cur ții de Conturi asupra FED au fost men ționate 
constrângeri legate de recrutare și resurse umane inadecvate, care ar putea avea un impact negativ 
asupra proceselor de audit ale Uniunii; î și exprim ă profunda preocupare fa ță de aceast ă problem ă 
recurent ă; 
23. subliniaz ă c ă existen ța unui personal suficient și competent este o condi ție necesar ă pentru aplicarea 
eficace și pentru o monitorizare și supraveghere de bun ă calitate a ajutorului de dezvoltare al Uniunii; în 
acest sens, solicit ă Comisiei și SEAE s ă acorde suficient ă prioritate aspectelor referitoare la resursele 
umane în cadrul organiza țiilor lor, precum și eficien ței costurilor, astfel încât s ă nu compromit ă 
capacitatea niciunei delega ții de a desf ășura sarcinile de monitorizare și control;  
24. ia act de concluziile Cur ții de Conturi conform c ărora controalele  ex ante  efectuate de ordonatorii de 
credite din cadrul serviciilor centrale ale EuropeAid și al delega țiilor Uniunii au fost doar par țial eficace; 
reaminte ște c ă controalele  ex ante  ale EuropeAid se bazeaz ă în mare parte pe certificate furnizate de 
supervizori externi sau pe audituri externe și pe verific ări externe ale cheltuielilor; regret ă c ă, dat ă fiind 
frecven ța ridicat ă a erorilor detectate de Curtea de Conturi, aceste controale externe nu pot furniza decât 
un nivel limitat de asigurare; ia act de introducerea de c ătre Comisie a unui mandat obligatoriu pentru 
auditori pentru a aborda aceast ă problem ă; 
25. ia not ă cu satisfac ție de constatarea c ă mediul de control este eficace atât în cazul sistemelor centrale ale 
EuropeAid, cât și în cazul delega țiilor Uniunii; î și exprim ă preocuparea fa ță de deficien țele recurente din 
cadrul sistemelor de monitorizare și supraveghere ale delega țiilor Uniunii, precum documenta ția 
inexistent ă sau necorespunz ătoare, utilizarea unor proceduri de achizi ții incorecte de c ătre organiza țiile 
de implementare; ia act de faptul c ă „Setul de instrumente privind gestiunea financiar ă pentru benefi ­
ciarii fondurilor UE din cadrul ac țiunilor externe” a fost finalizat și distribuit, cu scopul de a îmbun ătăți 
gradul de cunoa ștere a normelor de gestiune financiar ă și eligibilitate în rândul organiza țiilor de 
implementare;  
26. ia act de faptul c ă Comisia î și continu ă eforturile pentru îmbun ătățirea sistemelor de supraveghere și 
control ale EuropeAid și se a șteapt ă ca actuala revizuire a sistemelor de control ale EuropeAid (Planul de 
ac țiune al EuropeAid pentru consolidarea piramidei de control) s ă genereze rezultate pozitive din 
punctul de vedere al r ăspunderii, eficien ței și al raportului cost-eficacitate; invit ă Comisia s ă 
informeze comisiile competente ale Parlamentului în leg ătur ă cu m ăsurile întreprinse pentru rezolvarea 
problemelor sus-men ționate;  
27. salut ă introducerea în iunie 2010 a unui model nou pentru rapoartele anuale ale delega țiilor cu privire 
la reformele gestiunii finan țelor publice în țările beneficiare și îndeamn ă delega țiile s ă aplice în mod 
sistematic acest nou cadru;  
28. salut ă constat ările Cur ții de Conturi potrivit c ărora raportul anual de activitate este clar și ofer ă 
informa ții utile, mai ales datorit ă utiliz ării unor indicatori cantitativi, și ofer ă o imagine fidel ă asupra 
implement ării și a rezultatelor;  
29. îndeamn ă Comisia s ă ofere mai multe informa ții privind punerea în aplicare a FED la nivel na țional și 
regional în țările ACP și s ă asigure o vizibilitate mai bun ă a tuturor activit ăților finan țate de Uniune pe 
alte continente;  
Competen țele Comisiei și Serviciului European de Ac țiune Extern ă (SEAE) în ceea ce prive ște 
implementarea asisten ței pentru dezvoltare a Uniunii  
30. ia act de faptul c ă anul 2010 a fost cel în care SEAE s-a format și a început s ă func ționeze; î și reitereaz ă 
îngrijorarea c ă împ ărțirea ini țial ă a competen țelor între personalul Comisiei și cel al SEAE în cadrul 
delega țiilor Uniunii a dat na ștere unor confuzii și critici justificate; solicit ă cre șterea eficacit ății ajutorului 
european pentru dezvoltare cu scopul de a dep ăși modul fragmentat în care acesta este gestionat;RO L 286/130 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
31. face apel la Comisie s ă monitorizeze și s ă prezinte rapoarte privind func ționarea acestui nou sistem; ia 
act de faptul c ă problemele care au impus necesitatea unei clarific ări între SEAE și Comisie sunt 
abordate în prezent în cadrul „Modalit ăților de lucru dintre serviciile Comisiei și SEAE în leg ătur ă cu 
chestiunile din domeniul rela țiilor externe”; solicit ă Comisiei s ă transmit ă documentul, atunci când este 
finalizat, comisiilor competente ale Parlamentului, împreun ă cu un rezumat al chestiunilor nesolu ționate 
dintre Comisie și SEAE și cu strategia de rezolvare a acestora, precum și clarificarea oficial ă în leg ătur ă 
cu posibila utilizare flexibil ă a resurselor umane în cadrul delega țiilor Uniunii;  
Sprijinul bugetar  
32. reaminte ște c ă, în raportul s ău anual privind FED, Curtea de Conturi a constatat, cu privire la exerci țiul 
financiar 2010, c ă pl ățile de sprijin bugetar au fost afectate în 2010 de o frecven ță ridicat ă a erorilor 
necuantificabile: 35 %, un indice la fel de ridicat ca cel din 2009, indicând astfel un nivel ridicat de erori 
înregistrate în mod constant în cazul pl ăților aferente sprijinului bugetar; ia act de faptul c ă, pentru a 
rezolva aceast ă problem ă, Comisia și-a consolidat m ăsurile de formare profesional ă și a introdus setul 
de instrumente pentru gestiune financiar ă pentru cei care primesc fonduri pentru ac țiuni externe din 
partea Uniunii; invit ă Comisia s ă monitorizeze acest aspect și s ă raporteze dac ă aceste m ăsuri duc la o 
îmbun ătățire a situa ției; 
33. reaminte ște c ă sprijinul bugetar este utilizat de Comisie ca modalitate de ajutorare de aproape dou ă 
decenii; remarc ă faptul c ă sunt posibile noi îmbun ătățiri ale unor aspecte, cum ar fi concep ția, eficien ța 
și eficacitatea implement ării, controlul și raportarea;  
34. recunoa ște poten țialele avantaje ale sprijinului bugetar; totu și, consider ă c ă acesta nu este r ăspunsul 
potrivit în orice situa ție; consider ă c ă aceast ă modalitate de ajutorare are sens doar dac ă este caracte ­
rizat ă de o transparen ță, o r ăspundere și o eficacitate suficiente;  
35. recunoa ște eforturile depuse și îmbun ătățirile aduse de Comisie în ceea ce prive ște dovedirea eligibilit ății 
pentru sprijinul bugetar într-un mod mai bine formalizat și structurat, de exemplu, prin introducerea 
cadrului revizuit pentru evaluarea progreselor în gestionarea finan țelor publice sau a orient ărilor privind 
sprijinul bugetar pentru statele fragile etc.;  
36. solicit ă Comisiei s ă se concentreze asupra eficacit ății programelor prin verificarea rezultatelor pe baza 
unor indicatori, s ă publice condi țiile și indicatorii de performan ță în documentele na ționale de strategie 
și s ă se asigure c ă rapoartele delega țiilor demonstreaz ă în mod structurat și documentat progresele 
înregistrate în gestionarea finan țelor publice, stabilind în mod clar criteriile în func ție de care vor fi 
evaluate progresele, mai precis progresele realizate și motivele unei eventuale neimplement ări a 
programului de reform ă în conformitate cu planul;  
37. salut ă constat ările Cur ții de Conturi conform c ărora num ărul ridicat de erori necuantificabile legate de 
demonstrarea progreselor realizate în ceea ce prive ște gestionarea finan țelor publice a sc ăzut substan țial 
în urma introducerii unui cadru revizuit pentru monitorizarea și raportarea progreselor înregistrate în 
gestionarea finan țelor publice în iunie 2010; solicit ă Comisiei s ă depun ă în continuare eforturi pentru 
reducerea definitiv ă a erorilor necuantificabile;  
38. ia act de Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2011, intitulat ă „Abordarea viitoare a sprijinului 
bugetar al UE destinat țărilor ter țe” [COM(2011) 638], care men ționeaz ă, de exemplu, c ă Comisia va 
introduce un nou criteriu de eligibilitate referitor la „transparen ța și supravegherea bugetar ă”; 
39. reaminte ște c ă, în conformitate cu articolul 25 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) 
nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (  1 ), sprijinul bugetar poate fi acordat 
atunci când gestionarea cheltuielilor publice ale statului partener este suficient de transparent ă, fiabil ă 
și eficient ă; în acest context, î și exprim ă îngrijorarea fa ță de riscurile pe care le presupune interpretarea 
„dinamic ă” de c ătre Comisie a criteriilor de eligibilitate; invit ă Comisia s ă își continue eforturile vizând 
fundamentarea deciziilor sale referitoare la eligibilitatea sprijinului bugetar și s ă se asigure c ă toateRO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/131  
( 1 ) Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a 
unui instrument de finan țare a cooper ării pentru dezvoltare (JO L 378, 27.12.2006, p. 41).
acordurile de finan țare ofer ă o baz ă complet ă și clar ă pentru evaluarea respect ării condi țiilor de plat ă; 
invit ă Comisia s ă stabileasc ă într-un mod mai bine justificat și mai transparent sumele care urmeaz ă a fi 
alocate programelor individuale de sprijin bugetar;  
40. subliniaz ă dubla r ăspundere pentru sprijinul bugetar: între donator și țara partener ă și între aceasta din 
urm ă și cet ățenii s ăi; prin urmare, remarc ă faptul c ă atât contribuabilii din UE, cât și țările partenere au 
interesul s ă asigure audituri transparente și corecte și eviden țiaz ă nevoia constant ă de sprijin sporit 
pentru dezvoltarea propriilor capacit ăți de control în țările partenere;  
41. reaminte ște c ă gestionarea finan țelor publice este unul dintre criteriile pentru acordarea de sprijin 
bugetar celor 102 țări beneficiare în prezent (  1 ); invit ă Comisia s ă informeze autoritatea care acord ă 
desc ărcarea de gestiune cu privire la motivele pentru care doar 28 de Rapoarte privind cheltuielile 
publice și responsabilitatea financiar ă (PEFA) sunt publicate pe site-ul Comisiei (  2 ); 
42. se a șteapt ă ca Comisia și statele membre s ă creeze un registru public în care s ă fie enumerate în mod 
transparent acordurile de sprijin bugetar, procedurile și indicatorii de dezvoltare (  3 ); 
43. solicit ă Comisiei s ă prezinte rapoarte periodice privind îndeplinirea obiectivelor stabilite pentru sprijinul 
bugetar din partea Uniunii și privind problemele specifice întâmpinate în anumite țări beneficiare; invit ă 
Comisia s ă se asigure c ă sprijinul bugetar este redus sau anulat dac ă nu se ob țin rezultate clare;  
44. consider ă Cartea verde (  4 ) lansat ă în 2010 o contribu ție pozitiv ă la procesul de reflec ție privind moda ­
lit ățile de transformare a sprijinului bugetar într-un instrument mai eficace și mai eficient de reducere a 
sărăciei;  
45. îndeamn ă din nou Comisia s ă sprijine țările partenere în procesul de dezvoltare a capacit ăților de 
control parlamentar și audit și în procesul de îmbun ătățire a transparen ței și a accesului public la 
informa ții, în special atunci când se acord ă ajutor prin intermediul sprijinului bugetar, în conformitate 
cu dispozi țiile articolului 25 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006, și invit ă 
Comisia s ă prezinte periodic rapoarte cu privire la progresele realizate;  
Raportul special nr. 11/2010 al Cur ții de Conturi, intitulat „Gestiunea sprijinului bugetar general, 
asigurat ă de Comisie, în țările ACP și în țările din Asia și din America Latin ă” 
46. salut ă auditul Cur ții de Conturi și recomand ările constructive cuprinse în acesta;  
47. consider ă c ă sprijinul bugetar general (SBG) este un instrument foarte important de acordare a 
ajutorului dac ă este utilizat în mod corespunz ător, întrucât are poten țialul de a spori angajamentul și 
responsabilitatea guvernelor beneficiare, precum și necesitatea unui control mai strict de c ătre 
parlamente și implicarea societ ății civile din țările beneficiare, amplificând, în acela și timp, atât baza, 
cât și nevoia unui dialog politic intens între Uniune și țările beneficiare;  
48. este profund îngrijorat de constatarea Cur ții de Conturi, potrivit c ăreia Comisia nu gestioneaz ă în mod 
corespunz ător principalele riscuri care afecteaz ă eficacitatea implement ării SBG, la dou ăzeci de ani de 
când a început s ă acorde pentru prima dat ă ajutor prin acest instrument; îndeamn ă Comisia s ă urmeze 
recomand ările Cur ții de Conturi în vederea îmbun ătățirii practicilor sale de gestionare a riscurilor, 
printr-o evaluare corect ă a riscurilor fiduciare și de dezvoltare și, în special, printr-o mai bun ă valori ­
ficare a informa țiilor deja disponibile;RO L 286/132 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 1 ) R ăspunsul la întrebarea scris ă nr. 23 adresat ă comisarului Piebalgs în cadrul audierii din 12 ianuarie 2012 în contextul 
procedurii de desc ărcare de gestiune a FED pentru 2010.  
( 2 ) http://ec.europa.eu/europeaid/what/economi c–support/public–finance/pefa_assesments_en.htm.  
( 3 ) Conform solicit ării din Rezolu ția sa referitoare la viitorul sprijinului bugetar al UE acordat țărilor în curs de dezvoltare, 
Texte adoptate din 5 iulie 2011, P7_TA(2011) 317, punctul 52.  
( 4 ) Cartea verde a Comisiei din 19 octombrie 2010: Viitorul sprijinului bugetar al UE acordat țărilor ter țe [COM(2010) 
586].
49. împ ărtășește opinia Comisiei potrivit c ăreia, în unele cazuri, o „abordare dinamic ă” a SBG poate s ă 
produc ă rezultate politice importante, atunci când se acord ă sprijin bugetar unor țări care prezint ă 
deficien țe în ceea ce prive ște gestiunea finan țelor publice, dar care s-au angajat pe calea reformelor și 
înregistreaz ă progrese în aplicarea acestora; este, totu și, profund îngrijorat de faptul c ă dou ăsprezece 
dintre țările ACP care nu se afl ă într-o situa ție fragil ă și pentru care SBG a fost planificat în documentele 
de strategie de țar ă pentru cel de Al zecelea FED, precum și cinci țări latino-americane care deruleaz ă 
programe SBG sunt clasificate în privin ța indicelui de percep ție a corup ției stabilit de  Transparency 
International  pentru 2009 ca având o „corup ție larg r ăspândit ă”, ceea ce înseamn ă c ă au ob ținut un 
scor mai mic de trei pe o scar ă de la 10 (deloc corupte) la zero (foarte corupte); îndeamn ă Comisia s ă 
dezvolte metode de monitorizare adecvate, stricte și transparente și s ă se asigure c ă în delega țiile 
Uniunii sunt prezen ți angaja ți suficien ți și bine preg ătiți înainte de a se angaja SBG în țări beneficiare 
cu riscuri fiduciare atât de ridicate; în acest context, invit ă SEAE s ă își exercite pe deplin rolul politic 
printr-o participare activ ă la dezvoltarea obiectivelor politice ale țărilor beneficiare în ceea ce prive ște 
lupta împotriva corup ției și în garantarea progreselor în direc ția realiz ării acestor obiective;  
50. este preocupat de concluziile Cur ții de Conturi potrivit c ărora se acord ă o aten ție insuficient ă necesit ății 
consolid ării organelor de supraveghere, cum ar fi parlamentele și organiza țiile societ ății civile din țările 
beneficiare, deoarece consolidarea supravegherii parlamentare și intensificarea implic ării societ ății civile 
sunt componente esen țiale ale obiectivelor de consolidare a capacit ăților în ceea ce prive ște SBG; 
îndeamn ă Comisia s ă investeasc ă mai mult în ameliorarea institu țiilor, a statului de drept, a democra ției 
și a bunei guvernan țe în țările beneficiare;  
51. invit ă Comisia s ă urm ăreasc ă acele obiective ale programelor SBG care iau în calcul circumstan țele 
specifice țării partenere, având în vedere faptul c ă obiectivul global al programelor SBG este de a sprijini 
implementarea unei strategii na ționale de dezvoltare a țării respective;  
52. invit ă Comisia și statele membre:  
— s ă demonstreze un angajament colectiv de a- și exercita pe deplin și cu hot ărâre rolul politic în 
dialogul cu țările beneficiare, întrucât acest rol este esen țial pentru succesul SBG, în special în 
condi țiile în care poart ă cu sine impactul poten țial enorm al unei politici comune la nivelul 
Uniunii, împ ărtășită de toate statele membre;  
— s ă-și îmbun ătățeasc ă coordonarea în ceea ce prive ște procedurile;  
— s ă-și consolideze angajamentul fa ță de obiectivele SBG;  
— s ă evite s ă transmit ă semnale ambigue țărilor beneficiare, chiar dac ă acest lucru poate p ărea cel 
pu țin la fel de dificil pentru statele membre și Comisie, pe cât sunt cererile justificate pentru țările 
care beneficiaz ă de SBG, în ceea ce prive ște buna guvernan ță și statul de drept;  
53. este îngrijorat de constatarea Cur ții de Conturi, potrivit c ăreia conceperea și implementarea celor patru 
componente ale programelor SBG (finan țarea, sprijinul pentru consolidarea capacit ăților, condi țiile și, 
respectiv, dialogul) nu garanteaz ă optimizarea impactului lor poten țial; invit ă Comisia s ă dea curs 
recomand ărilor Cur ții de Conturi, stabilind sumele care urmeaz ă s ă fie alocate programelor SBG 
individuale într-o manier ă mai bine sus ținut ă și mai transparent ă, concentrându- și ac țiunile de 
consolidare a capacit ăților asupra nevoilor prioritare, intensificându- și gestionarea condi țiilor asociate 
performan ței în ceea ce prive ște condi țiile generale de eligibilitate și condi țiile specifice de efectuare a 
pl ăților și promovând dialogul;  
54. invit ă Comisia s ă se angajeze mai sistematic într-un dialog cu țările beneficiare cu privire la toate 
aspectele SBG și îndeamn ă Comisia s ă îmbun ătățeasc ă expertiza personalului s ău din cadrul delega țiilor 
Uniunii în vederea intensific ării acestui dialog; solicit ă Comisiei s ă se asigure c ă personalul delega țiilor 
Uniunii care pune în aplicare SBG are acces adecvat la resurse umane și informa ții; 
55. îndeamn ă Comisia s ă își îmbun ătățeasc ă raportarea cu privire la eficacitatea programelor sale SBG, în 
special prin stabilirea unei metode adecvate de evaluare cantitativ ă și printr-o monitorizare sistematic ă a 
progreselor în raport cu o serie de indicatori clari și obiective m ăsurabile;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/133
56. reitereaz ă apelul adresat Comisiei de a elabora un raport anual privind utilizarea sprijinului bugetar 
pentru o mai bun ă identificare a punctelor forte și a deficien țelor programelor de sprijin bugetar aflate 
în derulare;  
57. îndeamn ă Comisia și al ți donatori s ă coopereze în vederea realiz ării unei evalu ări comune regulate a 
eficacit ății ajutorului acordat prin programele SBG în ceea ce prive ște reducerea s ărăciei;  
Priorit ățile în materie de dezvoltare și cooperarea pentru dezvoltare cu impact sporit  
58. subliniaz ă c ă buna guvernan ță, democra ția, respectarea drepturilor omului și reducerea s ărăciei trebuie 
să constituie obiective integrate ale organiza țiilor de implementare în țările în care se distribuie sprijin 
din FED;  
59. reaminte ște evenimentele asociate cu Prim ăvara arab ă din 2011 și importan ța acord ării unei aten ții 
deosebite principiilor democratice și sprijinului consolid ării democra ției în toate ac țiunile de ajutor 
pentru dezvoltare;  
60. î și reitereaz ă angajamentul pentru principiile eficien ței ajutorului bazat pe parteneriatul autentic, astfel 
cum este definit în cadrul Declara ției de la Paris a OCDE și al Agendei de ac țiune de la Accra;  
61. ia act cu satisfac ție de Comunicarea intitulat ă „Cre șterea impactului politicii UE în domeniul dezvolt ării: 
o agend ă a schimb ării” [COM(2011) 637], adoptat ă la 13 octombrie 2011, care prevede un sprijin 
continuu pentru incluziunea social ă și dezvoltarea uman ă; insist ă ca cel pu țin 20 % din ajutorul acordat 
de Uniune s ă fie alocat înv ățământului primar și secundar și serviciilor de s ănătate de baz ă; îndeamn ă 
Comisia s ă acorde mai mult ă aten ție s ănătății materne, deoarece progresele în ceea ce prive ște acest 
obiectiv de dezvoltare al mileniului au fost nesatisf ăcătoare;  
62. invit ă din nou Comisia s ă acorde prioritate sprijinului destinat consolid ării sistemelor de s ănătate, 
concentrându-se îndeosebi asupra categoriilor celor mai s ărace ale popula ției, s ă sporeasc ă nivelul 
calitativ al educa ției și s ă contribuie la elaborarea unui cadru de politici adresate persoanelor s ărace 
care s ă țin ă seama de aspectele legate de gen; îndeamn ă Comisia s ă asigure o vizibilitate mai bun ă a 
activit ăților finan țate de Uniune pe alte continente;  
63. salut ă faptul c ă ajutorul pentru dezvoltare a încetat s ă mai fie sursa dominant ă de venit pentru multe 
dintre cele mai s ărace țări ale lumii; subliniaz ă că eficacitatea ajutorului necesit ă din partea țărilor s ărace 
capacitate de mobilizare a veniturilor interne și regret ă faptul c ă fluxurile ilicite de capital din țările în 
curs de dezvoltare, al c ăror cuantum dep ășește capitalul direc ționat c ătre aceste țări, fiind cauzate, de 
exemplu, de corup ție și evaziunea fiscal ă la scar ă larg ă, reprezint ă o problem ă acut ă și substan țial ă care 
împiedic ă reducerea s ărăciei și care prelunge ște dependen ța de ajutoare;  
64. subliniaz ă, în continuare, c ă dezvoltarea social ă și economic ă pe termen lung necesit ă surse de venit 
sustenabile, diferite de ajutorul acordat; în acest sens, consider ă c ă rela țiile comerciale solide și care 
func ționeaz ă adecvat, în conformitate cu principiile OMC, reprezint ă un aspect esen țial pentru țările în 
curs de dezvoltare și, prin urmare, îndeamn ă Comisia, Consiliul și țările ACP s ă identifice solu ții la 
problemele restante care vizeaz ă acordurile de parteneriat economic propuse și acordurile de liber 
schimb dintre Europa și zona ACP;  
65. este preocupat în leg ătur ă cu procedurile în materie de control ale Comisiei, care se aplic ă atunci când 
fonduri ale Uniunii sunt gestionate prin intermediul unor organiza ții interna ționale în cadrul unor 
mecanisme de gestiune în comun; atrage aten ția asupra faptului c ă termenii și implementarea 
controalelor și a monitoriz ării fondurilor Uniunii care fac obiectul gestiunii în comun prezint ă defi ­
cien țe grave; face apel la Comisie s ă se asigure c ă to ți partenerii s ăi îi ofer ă un acces facil și nebirocratic 
la rapoartele lor de audit intern;  
66. reaminte ște cazul Afganistanului, în care situa ția este extrem de dificil ă din punctul de vedere al 
securit ății, într-atât încât personalul Comisiei nu mai poate c ălători liber, ceea ce limiteaz ă în mod 
semnificativ aplicarea unora dintre procedurile „standard” de control intern;RO L 286/134 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
67. subliniaz ă importan ța cre ării unei leg ături între ajutorul de urgen ță, reabilitare și dezvoltare (LARD) 
pentru a înt ări leg ăturile dintre ajutorul de urgen ță, redresare și dezvoltare și a asigura o tranzi ție f ără 
probleme de la ajutorul umanitar la asisten ța pentru dezvoltare; subliniaz ă c ă mai sunt înc ă necesare 
eforturi considerabile pentru îmbun ătățirea coordon ării, eficien ței, eficacit ății și coeren ței LARD;  
68. îndeamn ă Comisia s ă garanteze faptul c ă finan țarea FED este coordonat ă cu alte instrumente (Meca ­
nismul privind produsele alimentare, Programul tematic pentru siguran ța alimentar ă, Instrumentul 
european pentru democra ție și drepturile omului, Programul tematic pentru actorii nestatali/autorit ățile 
locale, Instrumentul pentru stabilitate, Proiectul-pilot pentru microfinan țarea rural ă); îndeamn ă Comisia 
să asigure o mai bun ă coeren ță și complementaritate între ajutorul umanitar și asisten ța pentru 
dezvoltare, atât la nivelul politicilor, cât și în practic ă, și s ă pun ă un accent mai puternic pe 
reducerea riscului de catastrofe și pe preg ătirea pentru catastrofe, precum și s ă consolideze rezisten ța 
popula ției supuse riscurilor;  
69. subliniaz ă c ă UE are nevoie de o gam ă larg ă de instrumente pentru cooperarea pentru dezvoltare, care 
să fie adaptate la diferite contexte, întrucât în domeniul ajutorului pentru dezvoltare nu exist ă tipare 
unice; subliniaz ă, în special, necesitatea unor instrumente și a unor metode de lucru specifice în rela țiile 
cu statele e șuate sau cu cele profund nedemocratice, cum ar fi Eritreea, care refuz ă ajutoarele pentru 
propria popula ție, în ciuda unei crize alimentare galopante;  
70. consider ă c ă actuala criz ă alimentar ă grav ă din Cornul Africii este și consecin ța tragic ă a lipsei de 
coeren ță și complementaritate între ajutorul umanitar interna țional și asisten ța interna țional ă pentru 
dezvoltare, precum și a specula ției abuzive în ceea ce prive ște produsele alimentare; subliniaz ă c ă, spre 
deosebire de catastrofele naturale, aceast ă criz ă a evoluat lent, dezvoltându-se treptat într-un dezastru 
umanitar; reaminte ște c ă, din nefericire, secetele și insuficien ța de produse alimentare au un caracter 
cronic în Cornul Africii și c ă autonomia agricultorilor locali trebuie s ă fie consolidat ă pentru a se 
garanta sustenabilitatea;  
71. constat ă c ă procesul de evaluare intermediar ă nu este înc ă finalizat pentru toate țările partenere (  1 ), în 
ciuda faptului c ă acesta a fost programat pentru 2010-2011; se a șteapt ă ca Comisia s ă respecte 
calendarul stabilit și s ă ofere informa ții privind rezultatul procesului de evaluare pe site-ul s ău 
internet oficial;  
Ajutorul Uniunii pentru Haiti  
72. reaminte ște de cutremurul din Haiti și de consecin țele sale dezastruoase; regret ă nivelul insuficient de 
coordonare a ajutorului umanitar și a ajutorului pentru dezvoltare (care leag ă ajutorul de urgen ță de 
reabilitare și dezvoltare); consider ă c ă acordarea de ajutor umanitar trebuie s ă se bazeze pe o strategie 
de retragere; consider ă c ă Comisia ar trebui s ă-și direc ționeze eforturile și finan țarea spre reabilitare și 
dezvoltare;  
73. regret ă coordonarea insuficient ă între delega ția Uniunii și reprezentan ța ECHO; sprijin ă o coordonare 
consolidat ă între to ți actorii Uniunii afla ți în Haiti; prin urmare, îndeamn ă Comisia s ă asigure o mai 
bun ă coeren ță și complementaritate între ajutorul umanitar și ajutorul pentru dezvoltare, atât la nivelul 
politicilor, cât și în practic ă; 
74. regret ă lipsa de sustenabilitate a unor proiecte și subliniaz ă că proiectele ar trebui s ă vizeze în principal 
crearea de locuri de munc ă și cre șterea sustenabil ă, care s ă permit ă statului haitian s ă își sporeasc ă 
veniturile proprii pentru a depinde mai pu țin de asisten ța str ăin ă; prin urmare, solicit ă Comisiei s ă pun ă 
la dispozi ția Parlamentului o list ă a proiectelor care au fost realizate în Haiti, cu o evaluare detaliat ă a 
situa ției lor actuale, pentru a se constata gradul de sustenabilitate al acestora pân ă în prezent;  
75. subliniaz ă lipsa de vizibilitate a ajutorului acordat de Uniune în Haiti; consider ă c ă, pentru cre șterea 
vizibilit ății, nu doar steagul, ci și numele Uniunii Europene ar trebui s ă apar ă în documentele de PR, și 
nu doar numele Comisiei sau al DG ECHO, care sunt mult mai greu de identificat pentru cet ățeanul 
haitian de rând;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/135  
( 1 ) R ăspunsul la întrebarea scris ă nr. 31 adresat ă comisarului Piebalgs în cadrul audierii din 12 ianuarie 2012 în contextul 
procedurii de desc ărcare de gestiune a FED pentru 2010.
Raportul special nr. 12/2010 al Cur ții de Conturi intitulat „Ajutorul pentru dezvoltare acordat 
de UE în domeniul educa ției de baz ă în Africa Subsaharian ă și în Asia de Sud”  
76. salut ă acest raport excelent al Cur ții de Conturi, care ofer ă o ampl ă analiz ă a rezultatelor sprijinului 
acordat de Uniune în domeniul educa ției de baz ă; subliniaz ă îns ă și deficien țele programului, cauzate 
doar par țial de ac țiunile întreprinse de Comisie;  
77. recunoa ște pe deplin dificult ățile întâmpinate de Comisie în executarea acestui program, atunci când î și 
desf ășoar ă activitatea în unele dintre cele mai s ărace țări din regiunile în cauz ă și încearc ă s ă ajung ă 
adesea la persoanele cele mai s ărace din respectivele țări; este de acord c ă realizarea a 45 % din 
indicatori și înregistrarea de progrese clare de c ătre 30 % dintre ace știa reprezint ă o realizare remar ­
cabil ă; ar dori s ă solicite Comisiei s ă indice dac ă aceste cifre s-au îmbun ătățit și mai mult între timp;  
78. împ ărtășește pe deplin concluziile și recomand ările f ăcute de Curtea de Conturi și ia act de r ăspunsurile 
Comisiei;  
79. reaminte ște rezolu țiile sale precedente privind desc ărcarea de gestiune, care men ționeaz ă că o problem ă 
semnificativ ă în ceea ce prive ște implementarea programelor de dezvoltare specifice este lipsa perso ­
nalului calificat în cadrul delega țiilor Uniunii și a sprijinului oferit de serviciile centrale ale Comisiei; 
invit ă Comisia s ă discute acest aspect împreun ă cu comisiile competente ale Parlamentului în vederea 
identific ării unei solu ții mai durabile pentru aceast ă problem ă; 
80. invit ă Comisia s ă abordeze într-un mod sistematic deficien țele semnalate de Curtea de Conturi; ar dori 
să fie informat în leg ătur ă cu urm ătoarele aspecte:  
(a) în ceea ce prive ște calitatea educa ției [aspect abordat de un document de lucru publicat de Comisie 
în februarie 2010 – SEC(2010) 121]: l ăsând la o parte faptul c ă pare a fi cam târziu fa ță de 
momentul de început al programului, ar putea Comisia s ă indice ce alte m ăsuri sunt întreprinse în 
vederea monitoriz ării și îmbun ătățirii calit ății educa ției? 
(b) în unele dintre țările vizate de Raportul special nr. 12/2010, au fost semnalate cazuri de fraud ă și de 
gestionare defectuoas ă a resurselor guvernului, inclusiv profesori „fantom ă”; ce sprijin furnizeaz ă 
Comisia pentru a ajuta aceste țări s ă elimine aceste forme de fraud ă? 
(c) unul dintre instrumentele/uneltele de baz ă pentru punerea în aplicare a unui program de succes este 
disponibilitatea unor statistici și evalu ări corespunz ătoare ale sistemului de înv ățământ actual; Curtea 
de Conturi eviden țiaz ă c ă, în mai multe țări, statisticile și evalu ările de acest gen fie nu sunt 
disponibile, fie nu sunt actualizate; ce m ăsuri a luat Comisia pentru a remedia aceast ă problem ă? 
(d) a șa dup ă cum a subliniat Curtea de Conturi, participarea fetelor la educa ția de baz ă depinde de un 
num ăr mare de m ăsuri care nu sunt legate de educa ție, precum grupuri sanitare separate etc., cu 
toate c ă au fost înregistrate progrese în unele dintre țările respective; ce m ăsuri specifice a luat 
Comisia în fiecare dintre țările respective pentru a spori participarea fetelor la educa ția de baz ă și în 
care dintre țările respective sunt școlile de fete considerate a fi o solu ție posibil ă? 
Facilitatea pentru investi ții 
81. reaminte ște c ă fondurile alocate facilit ății pentru investi ții din Al zecelea FED s-au ridicat la 
1 530 000 000 EUR pentru ACP și TTPM; ia act de faptul c ă suma total ă aferent ă opera țiunilor 
semnate din portofoliul facilit ății pentru investi ții a fost de 374 230 000 EUR în exerci țiul financiar 
2010; reaminte ște c ă Banca European ă de Investi ții (BEI) gestioneaz ă facilitatea pentru investi ții, un 
instrument reînnoibil care implic ă un anumit grad de risc, finan țat din FED, care vizeaz ă încurajarea 
investi țiilor private, în special în țările ACP;RO L 286/136 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
82. regret ă faptul c ă facilitatea pentru investi ții nu face obiectul declara ției de asigurare a Cur ții de Conturi 
și nici al procedurii de desc ărcare de gestiune a Parlamentului European, de și opera țiunile aferente 
facilit ății sunt derulate de BEI în numele și pe riscul Uniunii, utilizând resurse FED; consider ă c ă 
acest lucru nu este de dorit din punct de vedere politic și din motive legate de r ăspundere; eviden țiaz ă 
că aceste dispozi ții reduc competen ța de desc ărcare de gestiune a Parlamentului, mai ales având în 
vedere faptul c ă resursele FED provin din fonduri publice alimentate de contribuabilii europeni;  
83. accentueaz ă faptul c ă toate opera țiunile BEI finan țate din FED trebuie s ă respecte întru totul dispozi țiile 
de la articolul 208 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, conform c ărora reducerea și 
eradicarea s ărăciei constituie principalul obiectiv al politicii Uniunii în domeniul dezvolt ării; consider ă 
că numai o politic ă de dezvoltare în beneficiul celor s ăraci poate fi eficace și sustenabil ă; 
84. consider ă c ă politicile în favoarea cre șterii economice nu pot da rezultate f ără promovarea standardelor 
sociale și de mediu și f ără punerea în aplicare a unor mecanisme de protec ție social ă; 
85. invit ă BEI s ă lege proiectele de finan țare într-un mod mai direct de reducerea s ărăciei și de realizarea 
obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, de drepturile omului, responsabilitatea social ă a întreprinde ­
rilor, munca decent ă, principiile ecologice, democra ție, buna guvernan ță și de crearea de întreprinderi, 
prin punerea în aplicare a Deciziei nr. 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului (  1 ); 
86. solicit ă BEI s ă depun ă eforturi mai intense în ceea ce prive ște aspectele sociale (inclusiv respectarea 
drepturilor omului) în cadrul ciclului de desf ășurare a proiectelor, atât prin intermediul evalu ărilor  ex 
ante , cât și, mai ales, prin intermediul monitoriz ării pe parcursul perioadei de implementare și de 
finalizare a proiectelor; solicit ă definirea „indicatorilor de performan ță” în vederea unei mai bune 
urm ăriri a valorii ad ăugate și a impactului opera țiunilor BEI și în vederea consolid ării expertizei 
corespunz ătoare a personalului în ceea ce prive ște dezvoltarea durabil ă, drepturile omului și aspectele 
sociale/legate de gen;  
87. ia act de faptul c ă evaluarea intermediar ă independent ă a facilit ății pentru investi ții a BEI și a activit ăților 
privind resursele proprii întreprinse de BEI în țările ACP arat ă c ă eforturile BEI de monitorizare a 
implement ării proiectelor și de asigurare a prezen ței și a ac țiunilor subsecvente privind aspectele de 
mediu și sociale par a fi, în continuare, insuficiente; solicit ă BEI s ă își îmbun ătățeasc ă mecanismele de 
monitorizare;  
88. ia not ă cu satisfac ție de progresele consemnate de raportul anual al BEI pentru 2010 privind facilitatea 
pentru investi ții, în ceea ce prive ște concentrarea asupra rezultatelor; totu și, consider ă c ă rapoartele 
anuale ar putea fi mult îmbun ătățite în ceea ce prive ște prezentarea unor informa ții complete, relevante 
și obiective referitoare la rezultate, la obiectivele stabilite, obiectivele îndeplinite și motivele eventualelor 
devieri, precum și la evalu ările desf ășurate și în ceea ce prive ște prezentarea unui rezumat al rezultatelor 
evalu ărilor, care s ă includ ă deficien țele și problemele care trebuie rezolvate; salut ă atitudinea cooperant ă 
a BEI din timpul activit ăților de elaborare a prezentei rezolu ții referitoare la desc ărcarea de gestiune;  
89. reaminte ște c ă un procent de 14 % din fondurile din cadrul facilit ății pentru investi ții 
(390 000 000 EUR) este oferit prin intermediul unor institu ții financiare europene de dezvoltare bila ­
teral ă sau al unor asocia ții în participa țiune;  
90. regret ă lipsa de transparen ță în ceea ce prive ște beneficiarii finali ai fondurilor din cadrul facilit ății 
pentru investi ții; invit ă BEI s ă examineze în mod foarte strict, cu toat ă diligen ța necesar ă, verificând dac ă 
au avut loc consult ările publice locale necesare, aspectele legate de dezvoltare ale proiectelor acoperite 
de garan ția Uniunii, înainte ca acestea s ă fie aprobate, inclusiv eficacitatea intermediarilor financiari în 
utilizarea în leg ătur ă cu aceste aspecte a împrumutului acordat de BEI; consider ă c ă, atunci când este 
vorba despre împrumuturile acordate țărilor în curs de dezvoltare, BEI ar trebui s ă ac ționeze cu toat ă 
diligen ța necesar ă, în conformitate cu procedurile standard, respectând cele mai bune practici inter ­
na ționale, în ceea ce prive ște lupta împotriva sp ălării de bani și finan țării terorismului;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/137  
( 1 ) Decizia nr. 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 de acordare a unei 
garan ții a UE B ăncii Europene de Investi ții pentru pierderile rezultate din împrumuturi și garan ții la împrumuturi 
pentru proiecte din afara Uniunii (JO L 280, 27.10.2011, p. 1).
91. ia act de rapoartele unei organiza ții neguvernamentale, în leg ătur ă cu presupuse cazuri în care fonduri 
BEI au fost direc ționate spre companii a c ăror conducere era fie anchetat ă, fie acuzat ă de corup ție și de 
sp ălare de bani; invit ă BEI s ă se informeze cu privire la fondul acestor cauze;  
92. ia act de faptul c ă BEI asigur ă complementaritatea dintre proiectele finan țate de BEI și cele finan țate de 
Comisie prin consultarea Comisiei într-o etap ă foarte timpurie, înainte ca BEI s ă se implice în proiecte 
cu diligen ța necesar ă; reaminte ște c ă Comisia este membr ă fără drept de vot a Comitetului facilit ății 
pentru investi ții și î și d ă avizul în leg ătur ă cu fiecare propunere specific ă; 
93. solicit ă Comisiei s ă continue s ă monitorizeze și s ă controleze îndeaproape implementarea facilit ății 
pentru investi ții și s ă informeze periodic Comisia pentru control bugetar a Parlamentului în leg ătur ă 
cu constat ările sale;  
94. reaminte ște c ă Acordul tripartit dintre Comisie, BEI și Curtea de Conturi define ște rolul Cur ții de 
Conturi în controlarea fondurilor europene de dezvoltare gestionate de BEI; invit ă Curtea de Conturi 
să redacteze un raport special privind eficacitatea și eficien ța fondurilor europene de dezvoltare 
gestionate de BEI din perspectiva reducerii s ărăciei;  
95. ia act de faptul c ă BEI pl ătește angaja ților s ăi remunera ții variabile sub forma unor bonusuri anuale; 
solicit ă BEI s ă publice anual pe propriul site internet informa ții detaliate privind cuantumurile bonu ­
surilor anuale primite de personalul s ău de conducere, inclusiv de fiecare membru al Consiliului de 
administra ție, al Comitetului de direc ție și al Comitetului de audit;  
96. constat ă în plus c ă actualul Consiliu de administra ție al BEI este compus din șapte femei și din 19 
bărba ți; încurajeaz ă statele membre s ă desemneze candida ți femei pentru a ocupa cele dou ă posturi în 
prezent vacante, cu scopul de a face posibil ă o reprezentare mai echilibrat ă în cadrul Consiliului de 
administra ție.RO L 286/138 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012