Eficiența energetică are un rol hotărâtor în tranziția către un sistem energetic mai competitiv, sigur și durabil, cu o piață internă a energiei la baza acestuia. Deși energia stă la baza societăților și economiilor noastre, creșterea viitoare trebuie să fie acționată cu mai puțină energie și costuri mai mici. UE poate realiza această nouă paradigmă. După cum se arată în figură, cu mult înaintea începutului crizei din 2008, UE a început să decupleze creșterea economică de consumul de energie prin creșterea eficienței energetice. Decuplarea tot mai mare a creșterii economice de consumul de energie a continuat de atunci, determinată de semnalele de preț și de un set cuprinzător de politici de eficiență energetică (a se vedea figura).

Eficiența energetică are un rol important de jucat în consolidarea creării de locuri de muncă și de creștere economică, în special prin stimularea sectorului construcțiilor, care este cel mai capabil să reacționeze rapid pentru a sprijini relansarea economiei și care nu este expus la delocalizări.

Scăderea cererii de combustibili fosili va conduce, la rândul său, la o scădere a prețurilor la energie. În conformitate cu o estimare, fiecare 1 % în plus la economiile de energie va face ca prețurile gazelor să scadă cu aproximativ 0,4 % și ca prețurile la petrol să scadă cu aproximativ 0,1 % în 2030 .

Pentru a beneficia de avantajele eficienței energetice în ceea ce privește clădirile, cea mai mare provocare este să se accelereze și să se finanțeze investițiile inițiale și să se accelereze rata de renovare a clădirilor existente, de la 1,4 % — media actuală - la peste 2 % pe an.

Eficiența energetică a clădirilor crește cu 1,4 % pe an . Această rată relativ limitată se datorează în mare parte ratelor scăzute de renovare. Statele membre care au avut cel mai mare succes în reducerea consumului inutil de energie au combinat cerințele stricte de eficiență pentru clădirile noi și renovate cu programele care urmăresc renovarea clădirilor existente .

În urma introducerii cerințelor de eficiență în codurile privind construcțiile, clădirile noi consumă astăzi numai jumătate din cât consumă clădirile standard din anii '80. Cu toate acestea, 64 % din aparatele pentru încălzire, de exemplu, sunt în continuare ineficiente, în cel mai bun caz modele cu temperatură scăzută , iar 44 % din ferestre sunt încă din sticlă simplă . Noi standarde de eficiență și etichetare pentru aparatele de încălzire a spațiului și a apei vor începe în curând să influențeze piața. În cazul energiei electrice, se preconizează ca aparatele mai eficiente să îi facă pe consumatori să economisească 100 de miliarde EUR pe an până în 2020 la facturile de energie, echivalentul a 465 EUR pe gospodărie.

REF2013

Scenariu de referință GES40

(40% GES, 27% SRE, 25% EE) Obiective mai ambițioase privind eficiența energetică (%) EE27 EE28 EE29 EE30 EE35 EE40 Economii de energie în 2030

(evaluate în funcție de proiecțiile de bază din 2007 pentru consumul de energie primară) 21,0 % 25,1 % 27,4 % 28,3 % 29,3 % 30,7 % 35,0 % 39,8 % Consum de energie primară în 2030 (Mtep) [consum intern brut de energie, excluzând utilizarea neenergetică] 1 490 1 413 1 369 1 352 1 333 1 307 1 227 1 135 Costuri ale sistemelor energetice fără efect de eficiență energetică asupra costurilor nefinanciare

(medie anuală 2011-2030 în miliarde euro din 2010) 2 067 2 069 2 069 2 074 2 082 2 089 2 124 2 181 Cheltuieli cu investițiile (medie anuală 2011-2030 în miliarde euro din 2010) 816 854 851 868 886 905 992 1 147 Importuri nete de gaz în 2030 (în miliarde de metri cubi) 320 276 267 256 248 237 204 184 Costurile importurilor de combustibili fosili (medie anuală 2011-2030 în miliarde euro din 2010) 461 452 447 446 444 441 436 434 Ocuparea forței de muncă în 2030 (în milioane de persoane) 231,74 nu se aplică nu se aplică 232,39 nu se aplică 232,53 233,16 235,21 Prețul mediu al energiei electrice în 2030 (EUR/MWh) 176 179 180 179 178 178 177 182

Se estimează că un obiectiv de economisire a energiei cu 25 % va crește costul mediu anual al sistemului energetic de la 2 067 miliarde EUR la 2 069 miliarde EUR pe an (2011-2030), și anume cu aproximativ 2 miliarde EUR pe an, adică 0,09 %. Costurile substanțiale ale sistemului energetic pe care le vor suporta statele membre fac parte din actuala reînnoire a unui sistem energetic învechit. Cu o economisire a energiei de 25 %, cadrul pentru 2030 ar aduce deja îmbunătățiri substanțiale dependenței energetice a Uniunii, reprezentând o economie de 9 miliarde EUR pe an în cadrul importurilor de combustibili fosili (cu 2 % mai puțin) și o reducere cu 13 % la importurile de gaz (circa 44 de miliarde de metri cubi), în comparație cu tendințele și politicile actuale.

Ținta de economisire a energiei cu 40 % propusă de Parlamentul European ar avea un impact important asupra dependenței energetice, reducând, în special, importurile de gaz. Aceste beneficii în termeni de securitate energetică ar putea, cu toate acestea, să determine o puternică creștere a costurilor sistemului energetic global, de la 2 069 de miliarde EUR la 2 181 de miliarde EUR pe an, adică cu aproximativ 112 miliarde EUR pe an în perioada 2011-2030.

Comisia a evaluat o serie de niveluri de ambiție corespunzătoare unor economii de energie cuprinse între 25 % și 40 %. Această analiză a arătat că beneficiile cresc odată cu creșterea ambiției în materie de eficiență energetică și că importurile de gaz ar fi reduse cu 2,6 % pentru fiecare 1 % suplimentar în economisirea energiei. Acest fapt are un impact direct asupra creșterii siguranței aprovizionării în UE — cu toate că, deasupra unui nivel de 35 % al economiilor de energie, rata de reducere a importurilor de gaz determinată de economiile suplimentare de energie scade drastic.

În mod mai general, este clar din tabelul 1 și figura 2 de mai jos că un obiectiv mai ambițios pentru eficiența energetică oferă beneficii mai mari, în special în ceea ce privește importurile de combustibili fosili. Printre beneficiile suplimentare se numără cele legate de reducerea emisiilor GES, de reducerea poluării aerului, a apei și a solului, precum și a poluării fonice, de reducerea utilizării resurselor pentru extracția, transformarea, transportul și utilizarea energiei, precum și beneficiile conexe privind sănătatea umană și starea ecosistemelor. Acestea sunt completate cu beneficii în termeni de niveluri potențial mai ridicate de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, există, de asemenea, costuri suplimentare care depășesc ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului de 40 % de reducere a gazelor cu efect de seră. De exemplu, un obiectiv de 28 % pentru eficiența energetică ar spori costurile totale anuale ale sistemului energetic de la 2 069 de miliarde EUR, cu economii de 25 %, la 2 074 de miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere anuală de aproximativ 5 miliarde EUR sau de 0,24 %, în perioada 2011-2030. Figura 2 arată, de asemenea, că costurile eficienței energetice cresc mai repede decât economiile legate de importurile de combustibili fosili. .

Figura 2. Costuri medii anuale suplimentare ale sistemului energetic și economii de combustibili fosili comparativ cu scenariul central al obiectivului de 40 % de reducere a gazelor cu efect de seră, al obiectivului de 27 % de utilizare a energiei din surse regenerabile și al obiectivului de 25 % de economii de energie.

Notă. Tabelul 1 de mai sus rezumă principalele costuri și beneficii ale diferitelor niveluri de economii de energie în 2030

Distribuția impactului este, de asemenea, un aspect important. Măsurile suplimentare pentru îmbunătățirea eficienței energetice ar trebui să abordeze în special eficiența energetică a clădirilor și a produselor și, prin urmare, le revin într-o măsură semnificativă sectoarelor care nu fac obiectul ETS. În ceea ce privește sectorul construcțiilor, care reprezintă aproximativ 10 % din PIB-ul UE, îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor reprezintă cel mai promițător element pentru restabilirea creșterii economice după recesiune.

4.Finanțarea eficienței energetice și facilitarea parcursului până în anul 2030

Oportunitățile în materie de eficiență energetică identificate în prezentul document pot fi finanțate cu condiția să fie pus în aplicare un cadru de finanțare eficace pentru acoperirea costurilor inițiale semnificative.

Fondurile Uniunii ar trebui să atragă finanțare privată

În perioada anterioară anului 2020 din actualul cadru financiar multianual, ar fi disponibile fonduri substanțiale ale Uniunii pentru punerea în aplicare a măsurilor de eficiență energetică. Utilizarea acestora este deja un important punct de discuție cu statele membre în ceea ce privește acordul general privind cadrul pentru 2030 și realizarea distribuirii corecte și echitabile a eforturilor.

Dacă sunt cheltuite eficient, investițiile efectuate în perioada anterioară anului 2020 continuă să genereze și economiile de energie necesare după 2020. Cea mai mare parte a potențialului de economisire a energiei se află în sectorul construcțiilor, având în vedere că 40 % din consumul de energie al UE provine din clădiri, că aproape 90 % din terenul clădirilor din UE se află în proprietate privată și că peste 40 % din clădirile rezidențiale datează dinainte de 1960. Aceasta subliniază necesitatea unei finanțări private semnificative. Prin urmare, este esențială apariția unei piețe pentru îmbunătățirea eficienței energetice și este esențial ca fondurile publice să acționeze pentru a mobiliza capital privat.