Raportul special Asistența acordată de UE  
pentru consolidarea 
administrației publice 
în Republica  MoldovaRO 2016  nr. 13
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA EUROPEANĂ DE CONTURI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări:  eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx
Website:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-4959-3 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/81123 QJ-AB-16-013-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-4941-8 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/88302 QJ-AB-16-013-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-4956-2 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/44785 QJ-AB-16-013-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Asistența acordată de UE 
pentru consolidarea 
administrației publice 
în Republica Moldova
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 13
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audi -
turi ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea 
selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente 
la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și intere -
sul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit III – condusă de domnul Karel Pinxten, membru al Curții de 
Conturi Europene –, cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente acțiunilor externe. Auditul a fost condus de 
domnul Hans Gustaf Wessberg, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: 
Peter Eklund, șef de cabinet; Emmanuel-Douglas Hellinakis, atașat în cadrul cabinetului; Sabine Hiernaux-Fritsch, mana -
ger principal; Laura Gores, coordonatoare; Erika Soveges și Alexandre Tan, auditori.
De la stânga la dreapta:  E.-D. Hellinakis, S. Hiernaux-Fritsch, H. G. Wessberg, L. Gores, 
A. Tan, E. Soveges, P . Eklund.

03
 Cuprins
Puncte
 Acronime
I-VII  Sinteză
1-8 Introducere
9 -11  Sfera și abordarea auditului
12-67  Observații
12-47  Sprijinul bugetar a avut un impact limitat asupra consolidării administrației publice în sectoarele 
vizate
13-28  Comisia ar fi putut să reacționeze mai rapid la riscuri și programele nu au fost suficient de bine aliniate la 
strategiile naționale
29-34  Condiționalitatea nu a fost exploatată în mod suficient
35-37  Acordarea unor fonduri suplimentare ca stimulent nu era justificată corespunzător
38-47  Existau puține elemente care să indice că s-au realizat progrese în sectoarele vizate de sprijinul bugetar 
sectorial
48-67  Proiectele au contribuit parțial la consolidarea administrației publice
49-51  Proiectele au fost relevante, dar analiza nevoilor a fost afectată de deficiențe
52-63  Proiectele nu erau întotdeauna bine coordonate cu programele de sprijin bugetar sectorial
64-67  Din cauza lipsei de voință politică și a altor factori externi, rezultatele nu au fost întotdeauna sustenabile
68-77  Concluzii și recomandări
 Anexa I — Lista contractelor auditate
 Anexa II  —  Sinteza evaluărilor pentru contractele de sprijin bugetar sectorial incluse în 
eșantionul de audit
 Anexa III  —  Sinteza evaluărilor pentru contractele aferente proiectelor incluse în eșantionul de 
audit
 Răspunsurile Comisiei și ale SEAE
04
 Acronime
EUHLPAM : European Union High Level Policy Advice Mission to the Republic of Moldova  (Misiunea Uniunii Europene de 
Consiliere în Politici Publice pentru Republica Moldova)
IEV: Instrumentul european de vecinătate
IEVP : Instrumentul european de vecinătate și parteneriat
PEV : Politica europeană de vecinătate
05
 Sinteză
I
Republica Moldova este cea mai săracă țară din Europa. Începând cu 2007, acestei țări i s-a alocat ajutor financiar în 
cuantum de 782 de milioane de euro prin intermediul instrumentelor europene de vecinătate, ceea ce reprezintă 
o sumă anuală de aproape 37 de euro pe cap de locuitor – suma cea mai ridicată din toate țările din vecinătatea 
estică a UE. În 2014, Republica Moldova și UE au semnat un acord de asociere, care prevede, printre altele, o zonă de 
liber schimb aprofundată și cuprinzătoare.
II
Printre problemele principale cu care se confruntă Republica Moldova se numără corupția generalizată și adminis -
trația publică deficitară, aspecte care, începând cu 2007, au reprezentat un element important pentru asistența din 
partea UE. O parte semnificativă din ajutor se acordă sub formă de sprijin bugetar. Acest lucru presupune transferul 
de fonduri către trezoreria națională a țării partenere, sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții. Restul ajutorului 
este canalizat prin intermediul proiectelor.
III
Curtea a examinat dacă asistența acordată de UE a contribuit în mod eficace la consolidarea administrației publice. 
Eșantionul de audit al Curții a fost constituit din patru programe de sprijin bugetar acordat în următoarele sectoare: 
justiție, finanțe publice, sănătate și apă. În eșantion au fost incluse, de asemenea, douăzeci de proiecte implemen -
tate în cadrul a diferite autorități publice.
IV
Curtea concluzionează că asistența acordată de UE a contribuit doar parțial la consolidarea administrației publice. 
O parte dintre deficiențele observate se pot explica prin acțiunea unor factori externi. Alte deficiențe pot fi impu -
tate neajunsurilor existente la nivelul concepției și al implementării programelor și a proiectelor care au făcut obiec -
tul auditului.
V
Întrucât se înregistraseră puține progrese în sectoarele către care a fost direcționat sprijinul bugetar, concluzia Curții 
este că acesta a avut un impact limitat asupra consolidării administrației publice. Comisia ar fi putut să reacționeze 
mai rapid atunci când s-au materializat riscurile pe care le implica sprijinul acordat. Programele nu au fost suficient 
de bine aliniate la strategiile Republicii Moldova. Beneficiile potențiale ale programelor au fost reduse deoarece 
Comisia nu a făcut uz pe deplin de posibilitatea pe care o avea de a stabili condiții prealabile pentru plata ajutorului. 
Unele dintre condițiile specifice au fost îndeplinite între faza de negociere a programului și începerea acordării spri -
jinului bugetar sectorial sau nu erau direct măsurabile. Comisia ar fi putut da dovadă de mai multă strictețe atunci 
când a evaluat respectarea condițiilor pentru efectuarea plății tranșelor. De asemenea, acordarea unor fonduri supli -
mentare ca stimulent nu a fost justificată pe deplin.
06 Sinteză 
VI
Modul în care au fost concepute proiectele a fost considerat, în general, a fi relevant. Asistența UE canalizată prin 
intermediul acestora a fost parțial eficace în ceea ce privește consolidarea administrației publice. Sfera de aplicare 
și programarea în timp a acestor proiecte nu au fost însă întotdeauna bine coordonate cu programele de sprijin 
bugetar. Asistența tehnică specifică pentru sprijinul bugetar, acordată în vederea dezvoltării capacității adminis -
trative, a început să fie furnizată abia după trecerea câtorva luni de la demararea programului principal de sprijin 
bugetar. Nu s-a recurs întotdeauna la alte proiecte de asistență tehnică și de înfrățire instituțională ( twinning ) pentru 
a pregăti sau a susține programele de sprijin bugetar. În general, proiectele au produs realizările scontate. Cu toate 
acestea, din cauza lipsei de voință politică și a altor factori externi, rezultatele nu au fost întotdeauna sustenabile.
VII
Curtea formulează o serie de recomandări în atenția Comisiei, în vederea creșterii eficacității asistenței acordate de 
UE Republicii Moldova.
07
 Introducere
01 
Republica Moldova este situată în sud-estul Europei, între România și Ucraina, și 
are o populație de 3,6 milioane de locuitori. După dizolvarea Uniunii Sovietice, 
Republica Moldova a devenit o republică independentă în 1991, cu toate că 
regiunea Transnistria și-a declarat unilateral independența și este încă guvernată 
separat.
02 
După o îndelungată perioadă de declin economic, Republica Moldova a început 
să înregistreze din nou creștere economică începând cu anul 1998. Totuși, în 
condițiile în care PIB-ul pe cap de locuitor este de 1 687 de euro și rata sărăciei se 
cifrează la 12,7 %, Republica Moldova este în continuare cea mai săracă țară din 
Europa1. De la dobândirea independenței, populația sa a scăzut în principal din 
cauza ratei reduse a natalității, precum și a ratei ridicate de migrație a forței de 
muncă, iar remiterile de bani au ajuns să joace un rol important în viața economi -
că și socială a țării.
03 
Primele relații contractuale dintre Republica Moldova și UE datează din 1994, 
când a fost încheiat un acord de parteneriat și de cooperare. În luna iunie 2014, 
cele două părți au semnat un acord de asociere, care prevedea o zonă de liber 
schimb aprofundată și cuprinzătoare. Acest acord vizează îmbunătățirea relațiilor 
politice și economice și integrarea treptată a Republicii Moldova în piața inter -
nă a UE. Zona de liber schimb prevede eliminarea tarifelor și a contingentelor 
vamale și armonizarea legilor și reglementărilor cu cele stabilite de UE în diferite 
sectoare comerciale. Potrivit Parlamentului European, Republica Moldova „se 
bucură de perspectiva europeană și poate depune o cerere de aderare la Uniunea 
Europeană cu condiția să adopte principiile democrației, să respecte libertățile 
fundamentale și drepturile minorităților și să asigure statul de drept”2.
04 
UE cooperează cu Republica Moldova în cadrul politicii europene de vecinătate 
(PEV), mai precis în cadrul componentei regionale estice a acesteia, denumită 
Parteneriatul estic. Instrumentul european de vecinătate (IEV) este un instru -
ment financiar al UE, pentru perioada 2014-2020, consacrat țărilor învecinate, 
care a înlocuit Instrumentul european de vecinătate și parteneriat (IEVP) utilizat 
în perioada 2007-2013. Prin intermediul acestor instrumente, Republicii Moldova 
i-au fost alocate 782 de milioane de euro în cadrul unor programe de asistență 
bilaterală în perioada 2007-20153. În 2014, ajutorul acordat acestei țări reprezenta 
aproximativ 37 de euro pe cap de locuitor – suma cea mai ridicată din toate țările 
din vecinătatea estică a UE4.1 Datele privind PIB-ul pe cap de 
locuitor în 2014 provin de la 
Eurostat ( www.ec.europa.eu/
eurostat/statistics-explained/
index.php/European_
Neighbourhood_Policy_-_
East_-_economic_statistics ); 
rata sărăciei în 2013, conform 
indicatorilor de dezvoltare 
mondială ai Băncii Mondiale 
(http:// data.worldbank.org ).
2 Parlamentul European, 
Comisia pentru afaceri 
externe, Raport conținând 
o propunere de rezoluție fără 
caracter legislativ referitoare la 
propunerea de decizie 
a Consiliului de încheiere, în 
numele Uniunii Europene, 
a unui acord de asociere între 
Uniunea Europeană și 
Comunitatea Europeană 
a Energiei Atomice și statele 
membre ale acestora, pe de 
o parte, și Republica Moldova, 
pe de altă parte , A8-0022/2014, 
21.10.2014.
3 În cursul aceleiași perioade, 
ajutorul pentru care s-au 
încheiat contracte s-a ridicat la 
547 de milioane de euro, iar 
ajutorul debursat s-a ridicat la 
363 de milioane de euro. 
Republica Moldova 
a beneficiat, în egală măsură, 
de asistență macrofinanciară și 
a primit, de asemenea, ajutor 
prin intermediul proiectelor 
regionale de cooperare 
transfrontalieră în cadrul IEVP , 
prin Facilitatea de investiții 
pentru vecinătate, prin 
Instrumentul de cooperare 
pentru dezvoltare, prin 
Instrumentul european pentru 
democrație și drepturile 
omului și prin Instrumentul de 
stabilitate.
4 Țările estice incluse în politica 
europeană de vecinătate sunt 
Armenia, Azerbaidjan, Belarus, 
Georgia, Republica Moldova și 
Ucraina.
08 Introducere 
05 
Una dintre principalele probleme cu care se confruntă Republica Moldova 
o constituie administrația sa publică deficitară. Instituțiile publice sunt afectate 
de o birocrație excesivă, de lipsa unei atenții suficiente pentru funcțiile de bază 
și de o rată ridicată de fluctuație a personalului, ceea ce face ca eficiența lor să 
fie scăzută. De asemenea, corupția continuă să constituie o problemă, Republica 
Moldova ocupând locul 103 din 168 în Indicele de percepție a corupției calculat 
pentru 2015 de Transparency International . În acest context, sprijinirea administra -
ției publice din Republica Moldova a reprezentat, din 2007, un element impor -
tant în cadrul cooperării din toate sectoarele. Acest aspect a beneficiat însă de 
o atenție sporită din partea Instrumentului european de vecinătate (IEV), întrucât 
„reforma administrației publice” reprezintă unul dintre cele trei domenii priorita -
re de cooperare pentru perioada 2014-2017, alături de „agricultură și dezvoltare 
rurală” și de „reforma poliției și gestionarea frontierelor”.
06 
Principala modalitate de acordare a ajutorului utilizată în cazul Republicii Mol -
dova o constituie sprijinul bugetar sectorial (SBS5). Atât fondurile reprezentând 
sprijin bugetar, cât și sprijinul suplimentar acordat prin intermediul acelorași 
acorduri de finanțare reprezintă 74 % din asistența bilaterală acordată în perioada 
2007-2015 (a se vedea și graficul 1 ). Sprijinul bugetar presupune un transfer de 
fonduri către țara parteneră sub rezerva respectării de către aceasta a condițiilor 
convenite pentru efectuarea plății. Respectarea acestor cerințe constituie o con -
diție esențială pentru acordarea de sprijin bugetar (principiu cunoscut sub nume -
le de „condiționalitate”). Dacă sunt îndeplinite criteriile de eligibilitate6, se efec -
tuează plata unor tranșe fixe. În plus, există tranșe variabile a căror plată depinde 
de înregistrarea anumitor progrese în raport cu o serie de condiții specificate.5 Sprijinul bugetar poate fi 
acordat fie sub forma unui 
sprijin bugetar sectorial (SBS), 
fie sub forma unui sprijin 
bugetar general (SBG). 
Sprijinul bugetar general 
vizează să contribuie la 
o strategie națională de 
dezvoltare, în timp ce sprijinul 
bugetar sectorial contribuie la 
o politică sectorială. Începând 
cu 2013, sprijinul bugetar 
sectorial acordat de UE este 
însoțit de contracte de reformă 
sectorială , denumite anterior 
programe de sprijin pentru 
politici sectoriale . Din motive 
de coerență, prezentul raport 
utilizează termenul de sprijin 
bugetar sectorial (SBS) pentru 
toate contractele de sprijin 
bugetar care au făcut obiectul 
auditului.
6 Sprijinul bugetar este acordat 
de UE sub rezerva îndeplinirii 
a patru criterii de eligibilitate: 
un cadru macroeconomic 
stabil, o bună gestiune 
a finanțelor publice, 
transparența și supravegherea 
bugetară și existența unor 
politici și reforme naționale/
sectoriale relevante și 
credibile.Graficul 1Sprijinul bugetar acordat Republicii Moldova în perioada 2007-2015  
(în milioane de euro)
NB:  Fondurile sunt prezentate în funcție de exercițiul bugetar aferent deciziei Comisiei care stă la baza acordării sprijinului.
Sursa:  Sistemul informațional comun RELEX (CRIS).Fondurile aferente sprijinului bugetarSprijin complementar (asisten/uni021Bă tehnică, 
evaluări etc.)
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007140
120
100
80
60
40
20
0
09 Introducere 
07 
În Republica Moldova, acordurile de finanțare ale Comisiei prevăd, de asemenea, 
acordarea unui sprijin suplimentar care să însoțească intervenția principală de 
sprijin bugetar sectorial, în special sub forma proiectelor de asistență tehnică 
pentru dezvoltarea capacităților organismelor publice („asistență tehnică pentru 
SBS”).
08 
Republica Moldova a primit ajutor, în egală măsură, prin intermediul unor proiec -
te derulate în diverse domenii. Proiectele din eșantionul de audit al Curții au luat 
forma proiectelor de înfrățire instituțională și a proiectelor de asistență tehnică. 
Înfrățirea instituțională presupune cooperarea cu autorități publice dintr-un stat 
membru al UE, în timp ce asistența tehnică este furnizată, de regulă, de experți 
externi din sectorul privat.
10
 Sfera și abordarea auditului
09 
În cadrul auditului, s-a examinat dacă ajutorul acordat de UE Republicii Moldova 
a contribuit în mod eficace la consolidarea administrației publice în ceea ce pri -
vește capacitatea acesteia de a exercita în mod eficace și eficient diferitele funcții 
de guvernanță conferite, printre care se numără furnizarea de servicii publice. 
Auditul a vizat principalele două modalități de acordare a ajutorului, concentrân -
du-se pe următoarele două întrebări:
(a) Au contribuit programele de sprijin bugetar sectorial în mod eficace la conso -
lidarea administrației publice?
(b) Au contribuit proiectele în mod eficace la consolidarea administrației 
publice?
10 
Auditul s-a axat pe asistența furnizată prin IEVP și IEV în perioada 2007-2014. 
Eșantionul de audit a cuprins:
(a) patru programe de sprijin bugetar sectorial pentru promovarea reformelor 
în diverse sectoare, dintre care două în domenii de bază ale administrației 
publice, și anume, justiția și, respectiv, politica în materie de finanțe publice; 
celelalte două programe vizau îmbunătățirea furnizării de servicii în domeniul 
sănătății publice și, respectiv, în domeniul apei;
(b) 20 de proiecte de consolidare a autorităților centrale, printre care șapte pro -
iecte în sectorul justiției, trei proiecte succesive vizând oferirea de consiliere 
politică la nivel înalt ministerelor din Republica Moldova – cunoscute sub nu -
mele de proiecte EUHLPAM ( European Union High Level Policy Advice Mission to 
the Republic of Moldova  – Misiunea Uniunii Europene de Consiliere în Politici 
Publice pentru Republica Moldova) – și un proiect de sprijin al Cancelariei de 
Stat, care este autoritatea centrală responsabilă de coordonarea fondurilor UE 
în Republica Moldova.
11 
Eșantionul Curții a acoperit 40 % din asistența bilaterală contractată și furnizată 
prin IEVP/IEV începând cu 2007 (a se vedea anexa I ). Activitățile de audit s-au 
realizat în perioada martie-septembrie 2015. Au fost examinate probe de natură 
documentară precum documente de programare și rapoarte privind progresele 
înregistrate, rapoarte de monitorizare și rapoarte de evaluare. Auditul a constat 
în examinarea documentelor, precum și într-o vizită la fața locului în Republica 
Moldova. Au fost purtate discuții cu reprezentanți ai autorităților moldovene, ai 
delegației UE la Chișinău, ai Serviciului European de Acțiune Externă, ai Direcției 
Generale Vecinătate și Negocieri privind Extinderea din cadrul Comisiei, ai organi -
zațiilor internaționale, ai altor donatori, ai firmelor de consultanță și ai ONG-urilor.
11
 Observații
Sprijinul bugetar a avut un impact limitat asupra 
consolidării administrației publice în sectoarele vizate
12 
Prezentul capitol examinează contribuția programelor de sprijin bugetar sectorial 
la ameliorarea administrației publice din Republica Moldova. Au fost evaluate 
concepția programelor, aplicarea condiționalității, justificările pentru acordarea 
fondurilor suplimentare și contribuția sprijinului bugetar sectorial la dezvoltarea 
celor patru sectoare auditate: justiție, finanțe publice, sănătate și apă (a se vedea 
anexa II ).
Comisia ar fi putut să reacționeze mai rapid la riscuri și 
programele nu au fost suficient de bine aliniate la strategiile 
naționale
13 
Pentru a evalua concepția programelor de sprijin bugetar sectorial, Curtea a exa -
minat dacă fuseseră luate măsuri suficiente de către Comisie pentru a analiza și 
a atenua riscurile implicate de sprijinul bugetar sectorial. De asemenea, Curtea 
a analizat dacă cele patru programe auditate reflectau în mod suficient strategiile 
naționale de reformă.
Comisia ar fi putut să reacționeze mai rapid atunci când s-au 
materializat riscurile pe care le implica sprijinul bugetar sectorial 
acordat
14 
Cu toate că prezintă o serie de avantaje, cum ar fi o mai mare implicare a țării 
beneficiare, costuri de tranzacție mai reduse și o mai bună coordonare a donato -
rilor, sprijinul bugetar se caracterizează, de asemenea, printr-un număr de riscuri 
inerente naturii sale (a se vedea Raportul special nr. 11/2010 al Curții de Conturi)7. 
Profilul de risc specific sprijinului bugetar este caracterizat de faptul că acesta 
utilizează sistemele țării căreia îi este acordat, deoarece implică un transfer de 
resurse financiare către trezoreria națională a țării beneficiare8. Având în vede -
re că fondurile alocate în cadrul sprijinului bugetar sunt contopite cu resursele 
bugetare ale țării beneficiare, ele vor cunoaște aceleași deficiențe care afectează 
gestiunea financiară a țării respective9. Curtea a evaluat dacă Comisia Europeană 
a analizat în mod corect aceste riscuri și dacă le-a atenuat.7 Raportul special nr. 11/2010: 
„Gestiunea sprijinului bugetar 
general, asigurată de Comisie, 
în țările ACP și în țările din Asia 
și din America Latină” ( http://
eca.europa.eu ).
8 Comisia Europeană, Direcția 
Generală Dezvoltare și 
Cooperare – EuropeAid, 
Budget Support Guidelines – 
Programming, Design and 
Management – A modern 
approach to Budget Support  
(Orientări privind sprijinul 
bugetar – Programare, 
concepere și gestionare – 
O abordare modernă 
a sprijinului bugetar), 
septembrie 2012 , p. 126.
9 Raportul anual privind 
exercițiul financiar 2014, 
punctele 8.6-8.8 (JO C 373, 
10.11. 2015).
12 Observații 
15 
În 2012, Comisia a introdus o analiză mai sistematică a riscurilor, comitete direc -
toare organizate la nivel înalt pentru operațiunile de sprijin bugetar și un sistem 
de alertă timpurie10 pentru cazurile în care riscurile se materializează. Aceste 
măsuri au constituit o îmbunătățire vizibilă față de abordarea anterioară.
16 
Atât gestiunea descentralizată11, cât și sprijinul bugetar se bazează în mod consi -
derabil pe sistemele naționale. Sistemele naționale legate de controlul finanțelor 
publice nu sunt certificate de serviciile UE, iar modalitatea de gestiune descentra -
lizată nu a fost introdusă pentru asistența UE pentru proiecte. În același timp însă, 
sprijinul bugetar a constituit principala modalitate utilizată pentru acordarea 
ajutorului, reprezentând aproape trei sferturi din totalul asistenței vărsate de UE 
Republicii Moldova în perioada 2007-2015.
17 
Riscurile de corupție sunt ridicate în Republica Moldova. Indicele de percepție 
a corupției calculat de Transparency International  demonstrează că situația s-a 
înrăutățit începând cu anul 2012 (a se vedea caseta 5 ).
18 
În luna noiembrie 2014, anumite riscuri macroeconomice s-au materializat în 
Republica Moldova, când a fost făcută publică dispariția sumei de 1 miliard de 
dolari americani reprezentând fonduri ale deponenților, în cadrul unui scandal 
de corupție care implica trei bănci din țară (a se vedea caseta 1 ). Întrucât nive -
lul de risc urma să crească, Comitetul director la nivel înalt din decembrie 2014 
a decis să studieze cu atenție cazul Moldovei în 2015 în contextul alocării de 
sprijin bugetar. După o analiză realizată pe plan intern cu privire la posibilele 
măsuri de atenuare a riscurilor, Comisia Europeană a reacționat în luna iulie 2015, 
anunțând în mod public suspendarea plăților pentru sprijinul bugetar, în aștep -
tarea încheierii unui acord între Fondul Monetar Internațional (FMI) și Republica 
Moldova12. De asemenea, Comisia a redus în mod semnificativ, în comparație cu 
anii precedenți, procentul de sprijin bugetar programat pentru 2015 (a se vedea 
graficul 1 ). Situația din sectorul bancar a pus serios sub semnul întrebării integri -
tatea fondurilor UE vărsate în bugetul de stat al Republicii Moldova. Nu este însă 
posibil să se dovedească faptul că fondurile UE au fost afectate, întrucât acestea 
au fost integrate în bugetul general de stat.10 Sistemul de alertă timpurie va 
fi activat în cazurile în care 
există o deteriorare rapidă și 
gravă a situației sau în cazurile 
în care survine un eveniment 
identificat ca risc prezentând 
un impact major asupra 
obiectivelor programului. În 
aceste cazuri, UE trebuie să 
reacționeze imediat, pentru 
a evita o deteriorare gravă 
a imaginii și a reputației sale. 
Cazurile care pot antrena 
o astfel de reacție pot fi, de 
exemplu, determinate de un 
important caz de corupție sau 
de fraudă ori de un caz de 
nerespectare a valorilor 
fundamentale. Delegațiile UE 
ar trebui să informeze imediat 
serviciile centrale atunci când 
apar astfel de cazuri. A se 
vedea Orientările privind 
sprijinul bugetar, p. 132.
11 În cazul gestiunii 
descentralizate, Comisia poate 
decide să recurgă la 
procedurile de achiziții publice 
sau de acordare a finanțărilor 
nerambursabile care sunt 
aplicate de țara beneficiară. 
A se vedea articolul 18 
alineatul (4) din Regulamentul 
(CE) nr. 1638/2006 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului din 24 octombrie 
2006 de stabilire a dispozițiilor 
generale privind instituirea 
unui instrument european de 
vecinătate și de parteneriat.
12 Delegația UE în Republica 
Moldova, Suportul bugetar din 
partea Uniunii Europene pentru 
Republica Moldova – în 
așteptarea îndeplinirii anumitor 
condiții , Chișinău, 8 iulie 2015.
13 Observații 
19 
Cel mai recent program al FMI pentru Republica Moldova a expirat în 2013. Ultima 
evaluare a programului nu a mai fost finalizată din cauza dezacordurilor cu privire 
la politicile din sectorul financiar și din cel fiscal. În luna aprilie 2014, Banca Mon -
dială a suspendat sprijinul bugetar în valoare de 45 de milioane de dolari ameri -
cani pe care urma să îl acorde, deoarece a considerat că riscurile decurgând din 
sectorul bancar la care erau expuse fondurile publice erau prea mari pentru a se 
permite efectuarea unor transferuri către bugetul de stat al Republicii Moldova.
20 
Deși Comisia Europeană a identificat în mod corect riscurile de corupție și de 
instabilitate macroeconomică în Republica Moldova, reacția sa ar fi putut să fie 
mai rapidă în momentul în care riscurile s-au materializat. În contextul semnării, 
în 2014, a acordului de asociere, însoțit de crearea zonei de liber schimb aprofun -
date și cuprinzătoare, Comisia a încheiat în lunile octombrie și noiembrie 2014 
două acorduri de finanțare, unul pentru intervenții de sprijin bugetar sectorial 
pentru reformele politicii în materie de finanțe publice și unul privind punerea 
în aplicare a zonei de liber schimb. Comisia a efectuat, în acest cadru, o plată de 
16 milioane de euro în luna decembrie 2014. Riscurile legate de sectorul bancar 
fuseseră menționate atât de către FMI, cât și de către Comisie încă din 201213.13 Fondul Monetar Internațional, 
IMF Country Report No 12/288, 
Republic of Moldova, Staff 
report for the 2012 Article IV 
consultation, fifth reviews under 
the extended arrangement and 
under the three-year 
arrangement under the 
extended credit facility, and 
requests for waivers for 
non-observance and 
modification of performance 
criteria , septembrie 2012; IMF 
Country Report No 14/190, Staff 
report for the 2014 Article IV 
consultation and first 
post-program monitoring 
discussions , iunie 2014.Informații privind criza bancară din Republica Moldova
În luna noiembrie 2014, trei bănci din Republica Moldova au fost plasate sub administrare specială de către 
Banca Națională, după ce acordaseră împrumuturi în valoare de 1 miliard de dolari americani. Aceste ope -
rațiuni nu aveau la bază nicio justificare economică temeinică și au declanșat o deteriorare atât de gravă 
a bilanțurilor băncilor respective încât acestea nu și-au mai putut continua activitatea, nemaifiind viabile. 
Incidentul a determinat acumularea unor datorii publice masive, costurile estimate pentru salvarea băncilor 
ridicându-se la cel puțin 13 % din PIB-ul Republicii Moldova.
Până la momentul auditului, ancheta penală privind frauda bancară nu avansase foarte mult și nu fusese 
elaborată nicio strategie pentru recuperarea banilor. Această situație a provocat proteste publice și a contri -
buit la declanșarea unei perioade prelungite de instabilitate politică. Între luna noiembrie 2014 și luna decem -
brie 2015, în Republica Moldova au demisionat trei guverne succesive.Caseta 1
14 Observații 
Programele de sprijin bugetar sectorial nu au fost suficient de bine 
aliniate la strategiile naționale, iar modul în care au fost stabilite 
bugetele pentru aceste programe de sprijin era și el lipsit de 
claritate
21 
Curtea a evaluat dacă programele de sprijin bugetar sectorial au fost astfel 
concepute încât să sprijine strategii naționale relevante, formulate în mod clar și 
însușite pe deplin de către țara respectivă. Condițiile pentru plata fondurilor de 
sprijin bugetar ar trebui să decurgă din strategia națională și să fie în concordanță 
cu aceasta14.
22 
Două dintre cele patru programe de sprijin bugetar sectorial incluse în eșantio -
nul de audit nu corespund în totalitate unor strategii naționale. Sprijinul bugetar 
sectorial pentru finanțele publice este destinat unei strategii naționale care nu 
dispune de niciun obiectiv pentru sectorul în cauză (a se vedea caseta 2 ), în timp 
ce sprijinul bugetar sectorial consacrat justiției nu contribuie în mod direct la 
punerea în aplicare a strategiei naționale de reformă.14 Pentru mai multe detalii, a se 
vedea Orientările privind 
sprijinul bugetar, anexa 3: 
Assessing Public Policy Eligibility  
(Evaluarea eligibilității 
politicilor publice).
Condițiile specifice nu erau suficient de bine aliniate la strategia națională: cazul 
sprijinului bugetar sectorial acordat pentru reformele politicii în materie de finanțe 
publice
Sprijinul bugetar sectorial acordat pentru reformele politicii în materie de finanțe publice se bazează pe 
strategia națională de dezvoltare pentru 2020 a Republicii Moldova, care acoperă șapte sectoare, printre care 
infrastructura, sistemele de pensii și educația. Această strategie nu stabilește însă niciun obiectiv în ceea ce 
privește finanțele publice. Republica Moldova dispune, în schimb, de o strategie națională pentru gestiunea 
finanțelor publice pentru perioada 2013-2020, care este constituită dintr-o strategie generală, din planuri de 
acțiune anuale și dintr-un cadru de monitorizare.
Acordul de finanțare pentru sprijinul bugetar sectorial stabilește 12 condiții specifice care trebuie îndeplinite 
pentru a face posibilă plata celor trei tranșe variabile din care este constituit acest sprijin. Condițiile respective 
nu figurează în strategia națională de dezvoltare și nici nu reflectă în mod direct prioritățile stabilite în strate -
gia de gestiune a finanțelor publice.
De exemplu, una dintre condiții se referă la înființarea unui consiliu fiscal, însă crearea unui astfel de organism 
nu este prevăzută în mod explicit de niciun document strategic care să fi făcut obiectul unui acord încheiat 
între Republica Moldova și UE. Același lucru este valabil și în cazul altor două condiții, care prevăd publica -
rea unui „buget pe înțelesul cetățenilor”15 și a unor rapoarte semestriale privind execuția bugetului. Accesul 
public la informații bugetare importante a primit calificativul A în evaluarea din 2011 a cheltuielilor publice și 
a responsabilității financiare16.
15 Bugetul pe înțelesul cetățenilor constă într-o prezentare fără caracter tehnic a bugetului de stat, concepută astfel încât să fie accesibilă unui 
segment cât mai mare din populație și să fie înțeleasă de aceasta.
16 Programul pentru cheltuieli publice și responsabilitate financiară este un parteneriat cu donatori multipli menit să evalueze starea cheltuielilor 
publice și sistemele de achiziții publice și de responsabilitate financiară. Aceste evaluări analizează performanța sistemului de gestiune 
a finanțelor publice al unei anumite țări prin intermediul unei serii de 31 de indicatori, care sunt notați cu calificative mergând de la A la D  
(www.pefa.org ).Caseta 2
15 Observații 
23 
Sprijinul bugetar sectorial consacrat justiției are drept obiectiv declarat sprijinirea 
strategiei de reformă în acest sector în Republica Moldova, însă condițiile speci -
fice stabilite pentru sistemul judiciar nu sunt exprimate în aceiași termeni. Unele 
dintre condițiile stabilite pentru acest sprijin bugetar sunt legate de aspecte 
ce țin de finanțele publice și nu sunt menționate în strategia de reformă. Prin 
urmare, nu există o corelație strictă între acțiunile întreprinse în cadrul strategiei 
de reformă în sectorul justiției și sprijinul bugetar sectorial. În plus, acest lucru 
presupune stabilirea unor cerințe suplimentare de monitorizare și de raportare 
pentru sprijinul bugetar sectorial.
24 
Programele de sprijin bugetar sectorial vizând îmbunătățirea furnizării de servicii 
în domeniul sănătății publice și al apei nu erau bazate pe strategii de reformă clar 
formulate de Republica Moldova. Orientările prevăd că este necesar să se stabi -
lească bugete adecvate pentru strategiile sectoriale, pentru ca acestea să poată 
fi eligibile pentru sprijin bugetar sectorial17. Cu toate acestea, în cazul sprijinului 
bugetar sectorial pentru domeniul sănătății, strategia națională nu era complet 
aliniată la politica națională generală de sănătate și nu era pe deplin reflectată 
în proiecțiile bugetare. Sprijinul bugetar sectorial acordat în domeniul apei era 
conceput pentru a sprijini strategia națională privind apa din 2007. Aceasta s-a 
dovedit însă a fi excesiv de ambițioasă, întrucât viza un număr mare de obiective, 
fără a propune însă un plan de acțiune cu termene precise sau o structură institu -
țională clară pentru punerea ei în aplicare.
25 
Curtea a examinat, de asemenea, baza care a fost utilizată pentru stabilirea buge -
telor pentru programele de sprijin bugetar sectorial. În conformitate cu orientă -
rile privind sprijinul bugetar publicate în 2012, bugetele trebuie să se bazeze pe 
o serie de criterii, cum ar fi nevoile de finanțare ale țării partenere și angajamen -
tul acesteia de a aloca resurse bugetare în conformitate cu strategia sa națională. 
Printre celelalte criterii se numără eficacitatea, raportul costuri-beneficii și impac -
tul sprijinului bugetar asupra atingerii obiectivelor stabilite, experiența cu plățile 
anterioare și capacitatea de absorbție a acestora, gradul de eficacitate al sprijinu -
lui bugetar în atingerea obiectivelor convenite și o abordare axată pe rezultate 
a strategiei de dezvoltare.
26 
În urma examinării realizate de Curte cu privire la programele selectate, nu a reie -
șit în mod suficient de clar modul în care au fost determinate bugetele. Sprijinul 
bugetar sectorial pentru reformele politicii în materie de finanțe publice a fost 
primul program din eșantionul de audit care trebuia să fie implementat în confor -
mitate cu noua metodologie. Cu toate acestea, nu s-a procedat la realizarea unei 
evaluări cuprinzătoare a criteriilor enumerate la punctul 25.17 Pentru mai multe detalii, a se 
vedea Orientările privind 
sprijinul bugetar, anexa 3: 
Assessing Public Policy Eligibility  
(Evaluarea eligibilității 
politicilor publice), 
secțiunea 3.2 – Policy 
Financing  (Finanțarea 
politicilor).
16 Observații 
27 
În ciuda faptului că orientările nu se aplicau programelor de sprijin bugetar 
sectorial care fuseseră concepute înainte de 2012, în cazul strategiei de reformă 
a sectorului justiției fusese efectuată o evaluare prealabilă a nevoilor de finanța -
re. Aceasta nu a furnizat însă informații fiabile, având în vedere faptul că esti -
marea inițială de 124 de milioane de euro a fost redusă la jumătate după doi ani 
de implementare18. În 2015 a fost inițiată o reevaluare a nevoilor de finanțare, cu 
sprijinul unui proiect de asistență tehnică finanțat de UE (a se vedea punctul 61). 
În cazul celorlalte trei programe de sprijin bugetar sectorial, nu existau probe 
care să indice faptul că s-a realizat o evaluare a nevoilor de finanțare.
28 
De asemenea, în ceea ce privește procedura întocmirii bugetelor, Curtea a remar -
cat că bugetul planificat a variat în faza de pregătire, fără nicio justificare clară. În 
cazul sprijinului bugetar sectorial consacrat justiției, care dispunea de un buget 
de 58,2 milioane de euro, o evaluare externă efectuată înainte de elaborarea 
programului estimase un buget de 40 de milioane de euro. În cazul sprijinului bu -
getar sectorial în domeniul apei, a fost acordată o majorare ad-hoc de 5 milioane 
de euro în cursul implementării programului, pe baza unor considerente politice.
Condiționalitatea nu a fost exploatată în mod suficient
29 
Sistemul de monitorizare a performanței și criteriile pentru efectuarea plăților 
reprezintă structura pe care se bazează sprijinul bugetar, oferind un cadru pentru 
condiționarea acordării acestuia. Plata tranșelor variabile depinde de progresele 
realizate în raport cu o serie de condiții specifice, care creează stimulente pentru 
ameliorarea performanței, în sensul că o performanță parțială atrage doar plăți 
parțiale. Curtea a evaluat dacă aceste condiții stabilite pentru plata tranșelor con -
stituiau stimulente pertinente pentru reformă. Un alt aspect verificat a fost dacă 
plățile s-au efectuat numai în cazul în care condițiile respective erau respectate.
Unele dintre condițiile specifice pentru tranșe au fost îndeplinite 
între faza de negociere a programului și începerea acordării 
sprijinului bugetar sectorial sau nu erau direct măsurabile
30 
Unele dintre condițiile specifice prevăzute în contractele din eșantionul de audit 
nu presupuneau decât foarte puține eforturi din partea autorităților din Republi -
ca Moldova sau au fost îndeplinite între faza de negociere a programului și înce -
perea acordării sprijinului bugetar sectorial (a se vedea caseta 3 ). Nivelurile-țintă 
care nu sunt suficient de ambițioase reduc efectul de stimulare. Includerea unor 
măsuri care au fost deja implementate înainte de demararea programului prezin -
tă un anumit risc, în măsura în care acestea ar fi putut fi puse în aplicare integral 
sau parțial chiar și fără sprijinul bugetar.18 Planul de acțiune (Hotărârea 
nr. 6 a Parlamentului din 
16 februarie 2012, p. 168) 
prevede 1 989 de milioane de 
lei moldovenești 
(124 de milioane de euro, 2012) 
pentru punerea în aplicare 
a strategiei de reformă 
a sectorului justiției. Raportul 
anual pe 2014 estimează însă 
1 034 de milioane de lei 
moldovenești (50 de milioane 
de euro, 2014).
17 Observații 
31 
Cele patru contracte conțineau un număr de condiții specifice care nu puteau fi 
măsurate într-un mod lipsit de ambiguitate. De exemplu, condițiile specifice sta -
bilite pentru sprijinul bugetar sectorial în domeniul justiției au trebuit să fie ex -
plicate din nou după plata primei tranșe variabile, din cauza dificultăților întâm -
pinate în ceea ce privește ajungerea la un acord cu privire la interpretarea lor19. 
În plus, sprijinul bugetar sectorial pentru reformele politicii în materie de finanțe 
publice avea stabilite condiții specifice, însă nu dispunea de indicatori separați și 
nu toate condițiile specifice erau direct măsurabile. În ceea ce privește sprijinul 
bugetar sectorial în domeniul sănătății, aproximativ jumătate din indicatori erau 
prea vagi20. De asemenea, sprijinul bugetar sectorial acordat în domeniul apei 
includea indicatori neverificabili, agregați sau neclari.
Condițiile nu au fost aplicate întotdeauna în mod consecvent, 
astfel încât să încurajeze reformele
32 
Orientările privind sprijinul bugetar publicate de Comisie recomandă ca tranșele 
să fie plătite doar în cazul în care au fost îndeplinite condițiile specifice relevante 
și au fost respectați indicatorii de performanță. Curtea a remarcat însă exemple 
de utilizare inconsecventă a condiționalității în cazul a trei dintre cele patru pro -
grame auditate21. După cum se arată în caseta 4 , în cazul sprijinului bugetar sec -
torial acordat în domeniul sănătății, fondurile au fost plătite chiar și atunci când 
condițiile nu fuseseră respectate. În plus, în cazul celor trei programe de sprijin 
bugetar sectorial din domeniile apei, sănătății și justiției, evaluarea îndeplinirii 
condițiilor ar fi putut fi mai strictă pentru unele dintre acestea.19 Au trebuit să fie redactate 
tabele explicative, cu sprijinul 
unui proiect de asistență 
tehnică finanțat de UE (a se 
vedea punctul 61), aceste 
tabele fiind discutate în cadrul 
grupului de lucru care 
monitorizează sprijinul 
bugetar sectorial.
20 Exemple în acest sens sunt 
indicatori precum 
„optimizarea structurii de 
asistență medicală primară”, 
„analiza opțiunilor pentru 
încurajarea investițiilor private 
în sistemul de sănătate” sau 
„continuarea îmbunătățirii 
planificării strategice în 
sectorul sănătății pe baza 
cadrului de cheltuieli pe 
termen mediu”.
21 Până la momentul auditului, 
îndeplinirea condițiilor 
specifice nu fusese încă 
evaluată pentru programul de 
sprijin bugetar consacrat 
reformelor politicii în materie 
de finanțe publice, care fusese 
demarat abia la sfârșitul 
anului 2014.Exemple de condiții specifice
Exemplul 1 – Unele condiții specifice nu presupuneau decât foarte puține eforturi din partea autorită -
ților din Republica Moldova
Una dintre condițiile stipulate în legătură cu sprijinul bugetar sectorial pentru reformele politicii în materie de 
finanțe publice, care demarase în 2014, prevedea publicarea unor rapoarte semestriale privind execuția buge -
tului. Republica Moldova publica deja, de mai mulți ani, rapoarte lunare privind execuția bugetului său.
Exemplul 2 – Unele condiții specifice fuseseră deja îndeplinite între faza de negociere a programului și 
începerea acordării sprijinului bugetar sectorial
Acordul de finanțare pentru programul de sprijin bugetar sectorial în domeniul sănătății a fost semnat în 2009. 
Prima tranșă variabilă, în valoare de 13,4 milioane de euro, a fost plătită după o evaluare a 53 de indicatori, 
dintre care 22 se refereau la măsuri care fuseseră luate în 2008, după ce avusese loc negocierea programului.
Programul de sprijin bugetar sectorial în domeniul justiției a demarat în luna iunie 2013. Trei dintre condițiile 
stabilite pentru efectuarea plății – referitoare la modernizarea sistemului de recurs, la modificările codului de 
procedură penală și la reducerea imunității judecătorilor – au fost îndeplinite parțial sau integral prin interme -
diul adoptării unor legi în materie între aprilie și iulie 2012, după ce avusese loc negocierea programului.Caseta 3
18 Observații 
33 
Conform orientărilor Comisiei privind sprijinul bugetar, reprogramarea, în cadrul 
unor tranșe ulterioare, a fondurilor neplătite riscă să reducă efectul inițial de 
stimulare al condițiilor. Cu toate acestea, sprijinul bugetar sectorial acordat în do -
meniul sănătății a inclus o ultimă tranșă care a regrupat soldul fondurilor neplăti -
te rămase din tranșele anterioare.
34 
Sprijinul bugetar sectorial din domeniul apei nu prevedea, la începutul progra -
mului, în 2009, o ultimă tranșă care să regrupeze fondurile rămase neutilizate. Cu 
toate acestea, ulterior, a fost creată o tranșă suplimentară, în cuantum de 6,1 mili -
oane de euro, în perioada premergătoare semnării acordului de asociere/privind 
zona de liber schimb din 2014. Au fost identificate condiții noi, în conformitate 
cu obiectivele generale stabilite pentru sprijinul bugetar sectorial din domeniul 
apei, pentru a permite efectuarea unei plăți în cuantum de 4,9 milioane de euro 
din fondurile rămase neutilizate ca urmare a neîndeplinirii condițiilor stabilite 
pentru eliberarea tranșelor anterioare.Plata fondurilor a avut loc chiar și în cazul în care condițiile specifice nu erau 
îndeplinite și indicatorii de performanță nu erau respectați
Exemplul 1 – Sumele plătite în cadrul tranșei erau mai mari decât ceea ce se recomanda în raportul de 
evaluare externă
Deciziile de efectuare a plății fondurilor de sprijin bugetar sectorial se bazau pe un raport de evaluare externă, 
care examina dacă erau îndeplinite condițiile specifice aferente plății. Plățile de sprijin bugetar pentru secto -
rul sănătății s-au abătut de la recomandările formulate în raportul de evaluare externă în cazul a două dintre 
cele trei tranșe variabile. În 2011, a doua tranșă variabilă s-a cifrat la 13,6 milioane de euro, fiind cu 9 % mai 
mare decât suma de 12,5 milioane de euro recomandată în urma evaluării unui număr de 28 de condiții. A treia 
tranșă (de 4,1 milioane de euro), din 2012, a fost cu 11 % mai mare (fuseseră evaluate 9 condiții). Cea mai mare 
parte a acestei diferențe provenea din plata unor fonduri care fuseseră realocate de la asistența tehnică pen -
tru SBS către sprijinul bugetar și care nu depindeau deci de realizarea vreunor activități noi sau de anumite 
condiții.
Exemplul 2 – Au fost efectuate plăți după o evaluare insuficient de strictă a îndeplinirii condițiilor
Una dintre condițiile stipulate pentru sprijinul bugetar sectorial din domeniul apei prevedea că trebuiau să fie 
alocați de la bugetul de stat cel puțin 600 de milioane de lei moldovenești pentru sectorul apei și pentru cel al 
apelor uzate. În 2012, alocările bugetare s-au ridicat la 252 de milioane de lei moldovenești (42 % din suma de 
600 de milioane de lei), situându-se deci cu mult sub pragul minim. Cu toate acestea, condiția a fost evaluată 
ca fiind parțial îndeplinită, ceea ce a determinat plata a 42 % din fondurile aferente tranșei pentru care fusese 
stipulată condiția.
O altă condiție stabilită pentru sprijinul bugetar sectorial acordat în domeniul sănătății prevedea să nu se 
înregistreze nicio reducere a cheltuielilor publice, ajustate în funcție de inflație, efectuate în sectorul servicii -
lor medicale. În 2010, bugetul alocat sănătății de Republica Moldova a crescut, în termeni nominali, cu 5 % în 
comparație cu 2009. Cu toate acestea, având în vedere nivelul inflației de 9 % pentru anul 2010, cheltuielile 
ajustate în funcție de inflație efectuate în sectorul sănătății au scăzut de fapt față de anul precedent. În pofida 
acestei stări de fapt, condiția respectivă a fost considerată ca fiind îndeplinită.Caseta 4
19 Observații 
Acordarea unor fonduri suplimentare ca stimulent nu era 
justificată corespunzător
35 
În 2012, Comisia a introdus principiul „mai mult pentru mai mult”, care prevede 
acordarea unor fonduri suplimentare ca stimulent, cu scopul de a recompensa 
progresele realizate de țările partenere în direcția democrației. În cadrul acestui 
sistem, acordarea unor alocări suplimentare unei anumite țări ar trebui să depin -
dă de progresele realizate în legătură cu procesul de reformă, în funcție de cum 
sunt ele evaluate în raportul privind progresele înregistrate în domeniul politicii 
europene de vecinătate (PEV) și în conformitate cu standardele și criteriile de 
referință recunoscute pe plan internațional22.
36 
În total, Moldova a primit 93 de milioane de euro în acest fel în perioada 
2012-2014, din care o sumă de 28 și una de 35 de milioane de euro prin Programul 
de integrare și cooperare în cadrul Parteneriatului estic, în 2012 și, respectiv, în 
2013, și o sumă de 30 de milioane de euro prin programul de coordonare din ca -
drul Instrumentului european de vecinătate (IEV), în 201423. Aceste fonduri au fost 
alocate în principal programelor în curs sau unor programe noi de sprijin bugetar 
sectorial.
37 
În urma examinării documentare realizate de Curte, nu a reieșit în mod clar care 
a fost justificarea pentru acordarea unor fonduri suplimentare Republicii Moldo -
va. La baza alocărilor acordate în cei trei ani a stat doar o analiză limitată a pro -
greselor realizate. Rapoartele privind progresele înregistrate în domeniul PEV nu 
demonstrează că Republica Moldova a înregistrat progrese în direcția instituirii 
democrației. Conform raportului din 2013, în prima jumătate a anului, Republica 
Moldova s-a confruntat cu cea mai gravă criză politică din ultimii ani24, descrisă ca 
fiind un colaps instituțional25 ce a adus prejudicii de durată credibilității instituții -
lor democratice naționale26.
Existau puține elemente care să indice că s-au realizat 
progrese în sectoarele vizate de sprijinul bugetar sectorial
38 
Curtea a evaluat, în măsura posibilului, pe baza indicatorilor și a rapoartelor dis -
ponibile, dacă programele de sprijin bugetar sectorial au contribuit la realizarea 
unor progrese în cele patru sectoare auditate – justiție, finanțe publice, sănătate 
și apă. Pentru evaluarea sprijinului bugetar, OCDE propune o abordare în trei eta -
pe, și anume: (i) prima etapă cuprinde evaluarea resurselor, a realizărilor directe 
și a realizărilor indirecte rezultate din sprijinul bugetar; (ii) etapa a doua include 
evaluarea rezultatelor și a impactului politicilor, ale strategiilor și ale intervențiilor 
financiare ale guvernului; și (iii) etapa a treia presupune o analiză a contribuției 
sprijinului bugetar la politicile, strategiile și intervențiile prin cheltuieli publice ale 
guvernului, care au generat rezultatele și impactul identificate în etapa a doua; 
această analiză trebuie realizată prin combinarea și compararea rezultatelor din 
prima și din cea de a doua etapă27.22 Principalele criterii pentru 
evaluarea progreselor sunt: 
alegeri democratice și 
credibile, libertatea de 
asociere, de exprimare și de 
întrunire, libertatea presei și 
a mass-mediei, existența unui 
stat de drept administrat de 
un sistem judiciar 
independent și dreptul la un 
proces echitabil, combaterea 
corupției, reforma sectorului 
de securitate și de asigurare 
a respectării legii, controlul 
democratic asupra forțelor 
armate și respectarea 
celorlalte drepturi ale omului 
[anexa la Decizia de punere în 
aplicare C(2012) 4170 
a Comisiei din 26.6.2012].
23 O proporție de 10 % din 
bugetul IEV este rezervată 
pentru abordarea bazată pe 
stimulente: programele 
multinaționale de coordonare 
recompensează progresele 
înregistrate pentru instituirea 
unei democrații solide și 
durabile și în punerea în 
aplicare a obiectivelor de 
reformă convenite [articolul 7 
alineatul (6) și considerentul 4 
din Regulamentul (UE) 
nr. 232/2014 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
11 martie 2014 de instituire 
a unui instrument european 
de vecinătate (JO L 77, 
15.3.2014, p. 27); Decizia de 
punere în aplicare 
C(2014) 2988 a Comisiei din 
2.5.2014]. Programul de 
integrare și cooperare în 
cadrul Parteneriatului estic 
acorda fonduri suplimentare 
acelor parteneri care obțineau 
rezultate în cadrul reformelor 
pentru instituirea unei 
democrații solide și 
respectarea drepturilor omului 
[Decizia de punere în aplicare 
C(2012) 4170 a Comisiei din 
26.6.2012 și Decizia de punere 
în aplicare C(2013) 8140 
a Comisiei din 27.11.2013].
24 Comisia Europeană, Înaltul 
Reprezentant al Uniunii pentru 
afaceri externe și politica de 
securitate, Joint Staff Working 
Document . Implementation of 
the European Neighbourhood 
Policy in the Republic of 
Moldova. Progress in 2013 and 
recommendations for action 
accompanying the document 
Joint Communication to the 
European Parliament, the 
Council, the European Economic 
and Social Committee and the 
Committee of the Regions. 
Neighbourhood at the 
Crossroads: Implementation of 
the European Neighbourhood 
20 Observații 
39 
Totuși, chiar și atunci când se poate stabili o legătură clară și logică între acțiu -
ne și rezultate28, poate fi dificil, dacă nu imposibil, să se evalueze care parte din 
rezultate este consecința intervențiilor UE și care parte se datorează altor fac -
tori29. De fapt, bugetul țării partenere este cel care sprijină strategia de dezvoltare 
a acesteia; așadar, realizările obținute cu ajutorul sprijinului bugetar acordat de 
UE sunt legate de schimbări care reprezintă o consecință nu doar a programului 
de sprijin bugetar, ci și a altor diferite acțiuni ale guvernului, a altor programe de 
asistență și a unor factori externi30. În pofida acestor limitări, probele arată că, în 
Republica Moldova, sprijinul bugetar sectorial a obținut doar rezultate limitate, 
întrucât indicatorii și rapoartele nu demonstrează că s-au înregistrat progrese 
semnificative în cele trei sectoare vizate (justiție, sănătate și servicii legate de 
utilizarea apei). La momentul auditului, era prea devreme să se poată evalua efec -
tele potențiale ale programului de sprijin bugetar sectorial consacrat domeniului 
finanțelor publice.
40 
În cadrul sprijinului bugetar sectorial în domeniul justiției, au fost plătiți, până 
în prezent, 28,2 milioane de euro din cei 30 de milioane de euro, în două tran -
șe. Suma a fost redusă, deoarece numai 88 % din condiții fuseseră îndeplinite. 
Anumite realizări, cum ar fi modificările care trebuiau aduse legislației, nu s-au 
concretizat în ceea ce privește procedura urmăririi penale, justiția juvenilă și into -
leranța față de corupție.
41 
Deși raportul din martie 2015 privind progresele în domeniul PEV aprecia că Re -
publica Moldova a înregistrat unele progrese globale în ceea ce privește punerea 
în aplicare a strategiei de reformă a sectorului justiției, indicatorii internaționali 
pun sub semnul întrebării existența acestor progrese (a se vedea caseta 5 ).Policy in 2013  (Document de 
lucru comun al serviciilor 
Comisiei. Punerea în aplicare 
a politicii europene de 
vecinătate în Republica 
Moldova. Progresele 
înregistrate în 2013 și 
recomandările privind 
acțiunile care trebuie 
întreprinse, ce însoțesc 
documentul intitulat 
Comunicare comună către 
Parlamentul European, 
Consiliu, Comitetul Economic 
și Social European și Comitetul 
Regiunilor. Politica de 
vecinătate la răspântie: 
punerea în aplicare a politicii 
europene de vecinătate în 
2013), p. 5.
25 Ibidem , p. 2.
26 Ibidem , p. 5.
27 Conform documentului 
Evaluating Budget Support, 
Methodological Approach  
(Evaluarea sprijinului 
bugetar – abordare 
metodologică) al OCDE-CAD, 
p. 3.
28 Rezultatele înglobează de 
regulă trei categorii: realizările, 
efectele și impactul. Pentru 
definițiile exacte, a se vedea 
Raportul special nr. 21/2015: 
„Analiza riscurilor aferente 
unei abordări axate pe 
rezultate pentru acțiunile UE 
de dezvoltare și cooperare”, 
p. 7 ( http://eca.europa.eu ).
29 Raportul special nr. 21/2015: 
„Analiza riscurilor aferente 
unei abordări axate pe 
rezultate pentru acțiunile UE 
de dezvoltare și cooperare” 
(http://eca.europa.eu ).
30 Raportul special nr. 21/2015, 
p. 23.
21 Observații 
Conform imaginii prezentate de indicatorii internaționali, Republica Moldova 
a înregistrat puține progrese în ceea ce privește reforma sectorului justiției și 
combaterea corupției
O serie de grupuri de reflecție și ONG-uri publică indicatori privind justiția și corupția pentru țările din întrea -
ga lume. Imaginea prezentată de acești indicatori cu privire la progresele înregistrate de Republica Moldova 
este una eterogenă.
Această țară a fost retrogradată în clasificarea realizată de Freedom House  (pe o scară de la 1 la 7), de la 
4,5 în 2012 la 4,75 în 2015, pentru cadrul judiciar și independență; indicatorul referitor la corupție a cunoscut 
o ușoară îmbunătățire, de la 6 la 5,7531.
Raportul pe 2014-2015 privind competitivitatea la nivel mondial ( Global Competitiveness Report ) a plasat Repu -
blica Moldova pe locul 141 din 144 pentru independența sistemului său judiciar32.
Rezultatul indicatorului privind statul de drept calculat de Banca Mondială a cunoscut o deteriorare, coborând 
de la valoarea de 45 în 2012 la 42,7 în 2013, dar s-a îmbunătățit în 2014, urcând la 46,633.
Conform Institutului de Politici Publice, încrederea cetățenilor în justiție a scăzut în ultimii zece ani, de la 41 % 
la 23 % la sfârșitul anului 201434.
Republica Moldova a pierdut teren în cazul Indicelui de percepție a corupției, calculat de organizația Transpa -
rency International : în 2012 s-a clasat pe locul 94 din 176 de țări, iar în 2015 coborâse pe locul 103 din 168 de 
țări. Sectorul justiției era perceput de cetățenii moldoveni ca ocupând locul al doilea din punctul de vedere al 
nivelului de corupție, după poliție35.
31 https://freedomhouse.org
32 http://www3.weforum.org/docs/WEF_GlobalCompetitivenessReport_2014-15.pdf
33 http://info.worldbank.org/governance/wgi/index.aspx#countryReports
34 Institutul de Politici Publice din Republica Moldova, Barometrul opiniei publice din noiembrie 2014 ( http://www.ipp.md ).
35 http://www.transparency.org/country#MDACaseta 5
22 Observații 
42 
În cadrul sprijinului bugetar sectorial din domeniul sănătății, au fost plătiți 
43,5 milioane de euro, ceea ce reprezintă 99,2 % din buget. Această rată de 
utilizare a putut fi atinsă grație unei ultime tranșe care a permis plata fondurilor 
rămase neutilizate ca urmare a nerespectării condițiilor de eliberare a tranșelor 
anterioare (a se vedea punctul 33). Înainte de această tranșă, rata plăților ajunsese 
la 89,7 %.
43 
O evaluare din 2012 realizată de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) prezintă 
o imagine eterogenă în ceea ce privește rezultatele obținute în sectorul sănă -
tății din Republica Moldova. Progresele realizate rămân în urma așteptărilor în 
ceea ce privește protecția financiară (și anume, măsura în care persoanele sunt 
protejate împotriva consecințelor financiare ale problemelor de sănătate) și în 
ceea ce privește echitatea în finanțarea sistemului de sănătate. Accesul inegal 
la serviciile de asistență medicală este în continuare o problemă. Deși evaluarea 
calității generale a furnizării de servicii de sănătate este dificilă, studiul conside -
ră că s-au înregistrat anumite progrese, în special în ceea ce privește asistența 
medicală preventivă36. Per ansamblu, este dificil să se evalueze măsura în care 
a contribuit programul de sprijin bugetar sectorial la îmbunătățirea sistemelor de 
sănătate și, în consecință, la starea de sănătate a populației din Republica Mol -
dova. Au existat și alți factori care au jucat un rol, cum ar fi îmbunătățirile în ceea 
ce privește situația socioeconomică37, iar datele relevante fie nu au fost colectate 
în mod sistematic, fie nu erau disponibile38. Dificultățile de evaluare se explică, 
de asemenea, prin faptul că nu s-a procedat la realizarea niciunei evaluări ex post  
cu privire la impactul sprijinului bugetar sectorial acordat în domeniul sănătății 
după încheierea programului în 2013.
44 
Sprijinul bugetar sectorial din domeniul apei nu s-a ridicat la nivelul așteptări -
lor în ceea ce privește realizările care fuseseră stabilite în acordul de finanțare. 
Anumiți factori externi, cum ar fi criza economică resimțită în Moldova în 2009, și 
instabilitatea politică din țară, în combinație cu slaba capacitate a instituțiilor din 
sectorul apei și cu lipsa de asistență tehnică, au condus la o situație în care, pen -
tru toate tranșele variabile, condițiile au fost doar parțial îndeplinite. Din acest 
motiv, Comisia a plătit numai 68 % din fondurile aferente celei de a treia tranșe.36 Observatorul  european pentru 
sisteme și politici de sănătate, 
un parteneriat sub egida OMS, 
„Republic of Moldova, Health 
system review” (Republica 
Moldova – Evaluarea 
sistemului de sănătate), Health 
Systems in Transition , vol. 14, 
nr. 7, 2012, p. 131-139.
37 Ibidem , p. 135: Este 
întotdeauna dificil să se 
distingă contribuția pe care 
o aduc serviciile de asistență 
medicală la ameliorarea 
sănătății de îmbunătățirile 
generale înregistrate în 
situația socioeconomică. Acest 
lucru este cu atât mai adevărat 
în cazul Republicii Moldova, 
care are o populație relativ 
mică, astfel încât anumite 
tendințe observate în timp 
trebuie să fie tratate cu 
prudență.
38 Ibidem , p. 136: Este dificil să se 
evalueze calitatea per 
ansamblu a furnizării de 
servicii de sănătate, deoarece 
datele necesare pentru acești 
indicatori nu se colectează 
sistematic și nu sunt puse de 
regulă la dispoziția publicului. 
De exemplu, nu se recurge, de 
obicei, la indicatori de 
măsurare a rezultatelor 
raportate de pacienți și nu se 
colectează ratele de 
mortalitate în spitale pentru 
internările de tip acut. De 
asemenea, nu se colectează în 
mod sistematic și nu se 
analizează date privind 
siguranța pacienților. De 
exemplu, deși se colectează, în 
general, date privind 
complicațiile postoperatorii, 
acestea nu sunt defalcate în 
funcție de cauze sau de 
factorii care contribuie la 
acestea și, prin urmare, ele nu 
pot fi folosite ca indicatori 
privind siguranța pacienților.
23 Observații 
39 A se vedea OMS/UNICEF,  Joint 
Monitoring Project for Water 
Supply and Sanitation  
(Programul comun de 
monitorizare al OMS/UNICEF 
pentru alimentarea cu apă și 
canalizare), iunie 2015 
(wssinfo.org).
40 Cheltuielile publice efectuate 
în domeniul sănătății au 
scăzut în termeni reali în 2010 
și în 2011, conform majorității 
surselor [OMS, A review of 
health financing reforms in the 
Republic of Moldova  (Evaluarea 
reformelor privind finanțarea 
sectorului sănătății), 2012, p. 4; 
calcule cu date ajustate în 
funcție de inflație (indicele 
prețurilor de consum, 
deflatorul PIB) realizate de 
Banca Mondială ( http://data.
worldbank.org/country/
moldova ) și indicele prețurilor 
de consum calculat de Biroul 
Național de Statistică al 
Republicii Moldova ( http://
www.statistica.md )]. Conform 
deflatorului PIB calculat de 
Biroul Național de Statistică, 
cheltuielile în termeni reali au 
înregistrat o ușoară creștere în 
2011.
41 Observatorul  european pentru 
sisteme și politici de sănătate, 
un parteneriat sub egida OMS, 
„Republic of Moldova, Health 
system review” (Republica 
Moldova – Evaluarea 
sistemului de sănătate), Health 
Systems in Transition , vol. 14, 
nr. 7, 2012, p. 43. A se vedea, de 
asemenea, OMS, A review of 
health financing reforms in the 
Republic of Moldova , 2012, p. 3: 
Ponderea bugetului alocat de 
guvern pentru sănătate este 
utilizată pe scară largă ca un 
indiciu al priorității acordate 
de guvern sectorului sănătății 
în raport cu alte sectoare ale 
economiei. Mesajul pe care îl 
transmite cu claritate această 
informație este cel al unei 
importanțe scăzute acordate 
domeniului sănătății.45 
Serviciile publice de apă din Republica Moldova sunt în continuare deficitare. 
Doar aproximativ 50 % din populație are acces la apă potabilă curată, sectorul 
este foarte subdezvoltat, cu o capacitate instituțională slabă, iar capacitatea de 
acțiune a municipalităților în ceea ce privește gestionarea sistemelor și a servicii -
lor legate de apă este limitată. Într-un raport din 2012 privind performanța secto -
rului apei din Republica Moldova, Curtea de Conturi a acestei țări a concluzionat 
că: „situația privind aprovizionarea cu apă și canalizarea localităților din republică 
este alarmantă și în impas”. Într-un alt raport din 2012, Curtea de Conturi a Repu -
blicii Moldova a afirmat că: „Pentru ca beneficiile scontate privind reabilitarea și 
construcția sistemelor de aprovizionare cu apă potabilă și canalizare să fie atinse 
sunt necesare îmbunătățiri în gestionarea mijloacelor publice destinate realizării 
acestora, precum și a sistemului de management în cadrul autorităților publice 
responsabile de implementarea proiectelor în domeniul vizat”. Cu toate acestea, 
un studiu recent realizat de OMS și de UNICEF arată că utilizarea surselor de apă și 
serviciile de canalizare au cunoscut o îmbunătățire între 1995 și 201539.
46 
Valoarea adăugată pe care o aduc fondurile puse la dispoziție prin sprijinul bu -
getar sectorial pentru bugetele naționale alocate diverselor sectoare poate să fie 
una redusă. Curtea a observat că aceasta era situația în cazul sprijinului bugetar 
sectorial din domeniul sănătății, întrucât bugetele naționale alocate acestui 
domeniu, ajustate în funcție de inflație, au scăzut în cursul punerii în aplicare 
a programului, în 2010 și 201140 (a se vedea exemplul 2 din caseta 4 ). Această 
scădere a bugetelor a fost percepută ca un indiciu al priorității scăzute care se 
acorda sectorului respectiv și a pus sub semnul întrebării capacitatea Ministerului 
Sănătății de a pune în aplicare politica națională de sănătate. Un studiu publicat 
de OMS în 2012 indica faptul că cheltuielile totale efectuate în domeniul sănătății 
erau în continuare foarte scăzute în comparație cu cele efectuate de alte țări eu -
ropene, iar acest lucru a limitat în mod semnificativ volumul și calitatea pachetu -
lui de servicii furnizate41.
47 
Și în cazul sprijinului bugetar sectorial acordat în domeniul apei, progresele 
realizate au fost limitate din cauza perioadei electorale, a faptului că nu se alocau 
fonduri de la bugetul național pentru investiții în sector și a problemelor de 
gestionare din cadrul Ministerului Mediului (a se vedea, de asemenea, exemplul 2 
din caseta 4 ). Această situație ilustrează cât este de important ca angajamentele 
asumate în contextul operațiunilor de sprijin bugetar ale UE să fie reflectate 
în bugetele de stat, prin alocarea fondurilor necesare pentru ca ministerele de 
resort să poată îndeplini condițiile stabilite pentru plată.
24 Observații 
Proiectele au contribuit parțial la consolidarea 
administrației publice
48 
În această secțiune este examinată contribuția proiectelor la consolidarea admi -
nistrației publice în Republica Moldova. Aspectele asupra cărora s-a îndreptat 
atenția Curții au fost: concepția proiectelor, sprijinul adus de proiecte în ceea ce 
privește programele de sprijin bugetar sectorial și sustenabilitatea rezultatelor 
(a se vedea anexa III ).
Proiectele au fost relevante, dar analiza nevoilor a fost 
afectată de deficiențe
49 
UE a oferit un sprijin semnificativ pentru îmbunătățirea capacității autorităților 
publice centrale ale Republicii Moldova în ceea ce privește gestionarea și co -
ordonarea ajutorului acordat de UE. Acest sprijin a fost direcționat, în special, 
către Cancelaria de Stat, care avea calitatea de unitate națională de coordonare42 
pentru fondurile UE. Acest tip de asistență prezintă relevanță, date fiind limitările 
care afectează autoritățile din Republica Moldova în ceea ce privește gestiona -
rea fondurilor, așa cum au demonstrat-o, de exemplu, dificultățile pe care le-au 
întâmpinat aceste autorități la elaborarea proiectelor de înfrățire instituțională 
(a se vedea graficul 2 ).42 Unitatea națională de 
coordonare este abilitată să 
coordoneze asistența acordată 
de donatori străini la nivel 
național.Graficul 2Proiecte de înfrățire instituțională planificate și proiecte efectiv executate 
în perioada 2007-2010 (în milioane de euro)
Proiecte plani/f_icate
Sumele utilizate
2010 2009 2008 20078
7
6
5
4
3
2
1
0
Sursa:  Sistemul informațional comun RELEX (CRIS).
25 Observații 
43 Douăsprezece dintre 
activitățile enumerate în 
termenii inițiali de referință au 
fost considerate a nu mai 
prezenta relevanță, ca urmare 
a scăderii cererii din partea 
beneficiarului.50 
Așa cum reiese din anexa III  (întrebarea 1.1), Curtea a constatat că analizele ne -
voilor realizate pentru proiecte au fost, per ansamblu, satisfăcătoare: doar două 
proiecte din eșantionul de audit s-au bazat pe o analiză insuficientă. Totuși, în 
cazul a nouă proiecte, analiza a fost afectată de deficiențe parțiale, ceea ce a con -
dus la proiecte a căror concepție nu corespundea pe deplin nevoilor sau obiecti -
velor administrației Republicii Moldova.
51 
În unele cazuri, aceste neajunsuri au putut fi remediate pe parcursul implementă -
rii proiectelor sau într-un stadiu ulterior. În cazul proiectului de asistență teh -
nică nr. 13 (a se vedea anexa III ), consultantul a depus eforturi pentru a adapta 
termenii inițiali de referință după trecerea câtorva luni de la demararea proiec -
tului, în urma consultărilor cu Curtea Supremă de Justiție, cu Consiliul Superior 
al Magistraturii, cu instanțele regionale și cu alți donatori43. În cazul proiectului 
EUHLPAM, în fazele I și II, delegația UE nu a efectuat o analiză structurată a ne -
voilor pentru a confirma nevoile reale și problemele cu care se confrunta admi -
nistrația Republicii Moldova, astfel încât să le ierarhizeze în mod eficace într-o 
ordine a priorităților și să se concentreze asupra lor. Această sarcină a fost lăsată 
la latitudinea diferiților consultanți. Având în vedere că nu existau proceduri de 
predare a responsabilităților, fiecare consultant a fost nevoit să efectueze propria 
analiză a nevoilor. Cu toate acestea, în faza III a proiectului s-a acordat mai multă 
atenție acestor analize.
Proiectele nu erau întotdeauna bine coordonate cu 
programele de sprijin bugetar sectorial
52 
Următoarele două subsecțiuni analizează coordonarea dintre sprijinul bugetar 
sectorial și două tipuri de proiecte. Prima subsecțiune examinează asistența teh -
nică furnizată pentru sprijinul bugetar sectorial, prevăzută în acordurile de finan -
țare aferente acestui sprijin (a se vedea punctul 7 și graficul 1 ), iar cea de a doua 
se concentrează pe alte proiecte de asistență tehnică și de înfrățire instituțională 
(a se vedea punctul 8).
26 Observații 
Asistența tehnică consacrată în mod special sprijinului bugetar 
sectorial în vederea dezvoltării capacității administrative a fost 
furnizată tardiv din cauza procedurilor de contractare
53 
Comisia a oferit asistență tehnică specifică, în cele patru acorduri de finanțare 
auditate, cu scopul de a ajuta administrația Republicii Moldova în demersurile 
de implementare a sprijinului bugetar sectorial. Explicația pentru o astfel de 
asistență rezidă în faptul că guvernele țărilor partenere sunt adesea afectate de 
constrângeri în materie de capacitate instituțională, care pot împiedica punerea 
în aplicare a strategiei susținute cu ajutorul sprijinului bugetar sectorial.
54 
Cu toate acestea, asistența tehnică în cauză nu este sincronizată cu programul 
principal de sprijin bugetar. Ea poate fi demarată numai după ce a fost semnat 
acordul de finanțare pentru programul de sprijin bugetar sectorial, astfel încât, 
având în vedere intervalul de timp necesar pentru procedurile de achiziții publice 
și de contractare, furnizarea asistenței tehnice începe la câteva luni după lansarea 
programului principal (a se vedea tabelul ).TabelDecalajul dintre sprijinul bugetar și asistența tehnică specifică acestuia, în cazul 
contractelor care au făcut obiectul auditului1
Program SBSAsistența tehnică prevăzută în 
acordul de finanțare pentru SBS 
(în milioane de euro)Începerea programului SBS (sem -
narea acordului de finanțare)Demararea operațiunilor 
de asistență tehnică (sem -
narea contractului)Interval de timp
Sănătate 3,15 februarie 2009 iunie  2010 16 luni
Justiție 1,82iunie  2013 nu s-a semnat un contract -
Reformele politi -
cii în materie de 
finanțe publice4 octombrie  2014 octombrie  2015 12 luni
Apă 3 august 2009 septembrie  2011 25 de luni
1 Doar asistență tehnică pusă la dispoziție în mod specific prin intermediul unei finanțări de sprijin bugetar sectorial. Există alte proiecte în același sector, de 
exemplu, în sectorul justiției.
2 Această sumă este utilizată pentru finanțarea misiunilor de evaluare înainte de plata tranșelor.
Sursa:  Sistemul informațional comun RELEX (CRIS).
27 Observații 
55 
Acest decalaj a avut un impact negativ asupra implementării sprijinului buge -
tar sectorial acordat în domeniul sănătății și a celui acordat în domeniul apei, 
deoarece capacitatea administrativă națională nu a fost suficientă pentru a putea 
gestiona programele. În cazul sprijinului bugetar sectorial din domeniul sănătății, 
anumite condiții nu au fost îndeplinite din cauza demarării tardive a asistenței 
tehnice. În cazul sprijinului bugetar sectorial din domeniul apei, raportul de mo -
nitorizare din 2012 semnalează că o mai bună sincronizare în timp între asistența 
tehnică planificată și sprijinul bugetar sectorial ar fi mai benefică și ar asigura suc -
cesul implementării. În raportul său final, contractantul a recomandat ca asistența 
tehnică să preceadă sprijinul bugetar, și nu invers, cum s-a întâmplat.
Nu s-a recurs întotdeauna la alte proiecte de asistență tehnică și de 
înfrățire instituțională pentru a pregăti sau a susține programele 
de sprijin bugetar sectorial
56 
Delegația UE a acordat o atenție deosebită creării de sinergii între sprijinul buge -
tar sectorial și proiectele care vizau același sector. În general, s-a recurs la progra -
me de înfrățire instituțională și de asistență tehnică pentru a veni în completarea 
programelor de sprijin bugetar sectorial. Acesta a fost cazul, de exemplu, al unui 
program privind zonele rurale (chiar dacă acest program nu a făcut obiectul 
auditului Curții). De asemenea, acest gen de proiecte a pregătit terenul pentru 
sprijinul bugetar sectorial, de exemplu în cazul unui program privind zona de 
liber schimb. Nu în ultimul rând, patru proiecte de asistență tehnică în sectorul 
justiției au răspuns unor nevoi înrudite cu cele care au fost abordate de sprijinul 
bugetar (a se vedea proiectele nr. 12-14 din anexa III ).
57 
În pofida acestor eforturi, în cazurile care au fost auditate, nu s-a recurs întot -
deauna la astfel de proiecte pentru a pregăti sau a susține programele de sprijin 
bugetar sectorial (a se vedea punctele 58-63 și caseta 6 ). Principalele modalități 
de acordare a asistenței care au fost privilegiate de Comisie au fost sprijinul buge -
tar și înfrățirea instituțională, chiar dacă nevoia de asistență tehnică era marcată și 
chiar dacă exista o cerere ridicată în acest sens din partea guvernului, în special în 
domeniile în care s-a planificat ulterior acordarea unui sprijin bugetar, cu scopul 
de a se pregăti terenul în vederea obținerii unor rezultate mai bune.
28 Observații 
58 
În 2011, Comisia a finanțat o evaluare ex ante  a sectorului justiției, evaluare care 
a recomandat să se pună accentul pe asistența tehnică drept metodă principală 
de acordare a ajutorului înainte de programarea sprijinului bugetar sectorial. Fur -
nizarea unei asistențe tehnice prealabile este necesară, deoarece nu ar fi posibilă 
elaborarea de către guvern a unei strategii de reformă în domeniul justiției fără 
coordonarea cu sistemul judiciar, care este separat prin Constituție de puterea 
executivă. În 2011, la momentul conceperii strategiei de reformă a sectorului 
justiției, deficiențele constatate în eforturile de coordonare pe plan național ale 
puterii executive au pus sub semnul întrebării capacitatea acesteia de a veni 
cu o strategie de reformă coerentă cu care sistemul judiciar să fie pe deplin de 
acord.
59 
În urma acestei evaluări, au fost planificate, începând cu 2011, patru proiecte 
de asistență tehnică în sectorul justiției, dar acestea au fost întârziate din cauza 
constrângerilor legate de personal din cadrul delegației UE. Unul dintre proiecte 
a fost demarat cu două luni înainte de semnarea contractului de finanțare pentru 
sprijin bugetar sectorial, în luna aprilie 2013, în timp ce celelalte trei au început 
18 luni mai târziu (a se vedea proiectele nr. 12-14 din anexa III ).Cursurile de formare a funcționarilor moldoveni cu privire la sprijinul bugetar au 
fost organizate tardiv
Prima sesiune de formare veritabilă pe tema sprijinului bugetar adresată funcționarilor din Republica Mol -
dova a fost organizată în luna martie 2014, prin intermediul unui proiect de asistență tehnică cu o valoare de 
40 000 de euro (a se vedea proiectul nr. 9 din anexa III ). La momentul respectiv, se acorda deja sprijin bugetar 
Republicii Moldova de mai bine de șapte ani.
Cursul de formare, care s-a derulat pe parcursul a șase zile și de care au beneficiat 24 de funcționari, a pus în 
evidență faptul că aceștia aveau o înțelegere limitată a acestei modalități de acordare a ajutorului. Participanții 
nu au înregistrat progrese semnificative, întrucât notele obținute de aceștia la testele inițiale și la cele finale 
au crescut de la 3,2 la doar 3,9 din 10 puncte. Notele au cunoscut chiar o înrăutățire în patru dintre cele zece 
domenii evaluate.
Acest rezultat limitat nu a fost analizat în mod aprofundat și nu s-au luat măsuri în urma lui, având în vedere că 
nu s-a mai organizat de atunci niciun alt curs veritabil de formare pe tema sprijinului bugetar. Totuși, Comisia 
a organizat, în Republica Moldova, o serie de mese rotunde și de prezentări cu o durată de o jumătate de zi.Caseta 6
29 Observații 
44 SIGMA ( Support in Governance 
and Management  – sprijin 
pentru îmbunătățirea 
guvernanței și a gestionării) 
constituie o inițiativă comună 
a UE și a OCDE. Experții SIGMA 
furnizează asistență în șase 
domenii-cheie din 
administrația publică  
(http://www.sigmaweb.org ))60 
Strategia de reformă a sectorului justiției din Republica Moldova a fost adoptată 
în 2011 în scopul îndeplinirii condițiilor de eligibilitate pentru sprijinul bugetar 
sectorial. Punerea sa în aplicare este îngreunată de progresele inadecvate realiza -
te în reforma parchetului și de sprijinul insuficient din partea sistemului judiciar. 
O nouă inițiativă de reformă, elaborată de Consiliul Superior al Magistraturii și de 
Curtea Supremă de Justiție, a fost prezentată public în luna mai 2015, cu sprijinul 
logistic al proiectului de asistență tehnică nr. 13.
61 
Prin proiectul de asistență tehnică nr. 12 se oferă asistență unor grupuri de lucru 
pentru revizuirea previziunilor bugetare pentru strategia de reformă a sectoru -
lui justiției și pentru explicarea condițiilor specifice aferente sprijinului bugetar 
sectorial (a se vedea punctele 27 și 31). Acest proiect de asistență tehnică consti -
tuie un exemplu de adaptare flexibilă la nevoile suplimentare care au apărut în 
legătură cu implementarea unui program de sprijin bugetar sectorial, în pofida 
faptului că un astfel de sprijin nu fusese prevăzut în mod expres în contractul 
inițial al proiectului.
62 
Sectorul gestiunii finanțelor publice oferă mai multe exemple de implementa -
re a diferite tipuri de sprijin, cum ar fi SIGMA44, asistența tehnică, proiectele de 
înfrățire instituțională și sprijinul bugetar sectorial. Proiectele de înfrățire institu -
țională privind achizițiile publice și controlul financiar intern s-au încheiat în 2012 
și, respectiv, în 2013, iar rapoartele întocmite în urma proiectelor au subliniat 
necesitatea consolidării rezultatelor acestora (a se vedea proiectele nr. 2 și 4 din 
anexa III ). Eforturile depuse în aceste domenii continuă, cu ajutorul SIGMA și al 
dialogului în materie de politici. Cu toate acestea, condițiile specifice stipulate 
pentru sprijinul bugetar sectorial acordat pentru reformele politicii în materie de 
finanțe publice nu abordează aceste deficiențe. O serie de consultanți finanțați 
de UE (în cadrul proiectului EUHLPAM) au fost trimiși pe teren în instituțiile care 
prezentau relevanță pentru gestiunea finanțelor publice, cum ar fi Inspectoratul 
Fiscal de Stat, dar niciunul dintre aceștia nu a fost detașat în vreuna dintre cele 
trei instituții implicate în implementarea programului de sprijin bugetar sectorial 
(Curtea de Conturi, Ministerul Finanțelor, Parlamentul).
63 
Cu toate acestea, începând cu 2014, Comisia a acordat mai multă atenție creării 
de sinergii între sprijinul bugetar sectorial și proiecte, după cum o demonstrează 
un proiect de înfrățire instituțională implementat la Curtea de Conturi a Republi -
cii Moldova (a se vedea proiectul nr. 5 din anexa III ) și detașarea planificată pe 
lângă Parlament a unui consultant EUHLPAM în 2016.
30 Observații 
Din cauza lipsei de voință politică și a altor factori externi, 
rezultatele nu au fost întotdeauna sustenabile
64 
În general, proiectele au produs realizările scontate. Printre exemplele de realizări 
concrete se pot enumera: o platformă online pentru monitorizarea activităților 
desfășurate de organizațiile societății civile din Republica Moldova, furnizarea de 
consiliere strategică pentru diferite ministere, un proiect de lege privind ajutoa -
rele de stat sau un manual de proceduri de gestionare a ajutorului acordat de UE.
65 
Preocupările care există privesc sustenabilitatea rezultatelor obținute cu ajuto -
rul proiectelor, cauzele aflate la originea acestor preocupări fiind adesea legate 
de voința politică insuficientă din partea autorităților naționale de a remedia 
problema anumitor obstacole care împiedică consolidarea autorităților publice 
(a se vedea caseta 7 ). După cum se poate vedea din anexa III  (întrebarea 1.3), au 
existat preocupări parțiale în cazul a jumătate dintre cele paisprezece proiecte 
evaluate și preocupări considerabile pentru restul proiectelor.
66 
Comisia a oferit asistență tehnică pentru sprijinirea Cancelariei de Stat a Repu -
blicii Moldova, în contextul proiectului TTSIB (a se vedea caseta 7 ), în perioa -
da 2011-2013. Deși scopul acestui proiect era de a consolida capacitatea Cance -
lariei de Stat de a asigura un leadership  tehnic în ceea ce privește identificarea, 
pregătirea și implementarea activităților finanțate de asistența externă, con -
sultanții TTSIB au furnizat și servicii care înlocuiau parțial sarcinile operaționale 
ale personalului Cancelariei de Stat. În rapoartele aferente proiectului TTSIB se 
afirma că, deși au fost obținute multe dintre rezultatele preconizate, Cancelaria 
de Stat nu avea o capacitate suficientă pentru a-și exercita atribuțiile, pentru 
a absorbi cursurile de formare sau pentru a pune în aplicare abilitățile dobândite.
67 
Întrucât a constatat, în proiectele anterioare, lipsa unor elemente de sustena -
bilitate, delegația UE a încurajat, ca bună practică, elaborarea, în faza III, a unor 
strategii de ieșire atât pentru proiectul EUHLPAM, cât și pentru proiectul TTSIB. 
Scopul acestor strategii era de a se garanta că fiecare consultant urma să aborde -
ze problemele legate de sustenabilitate înainte de plecare. Cu toate acestea, în 
cazul proiectului TTSIB, strategia nu a fost pusă în aplicare, deoarece autoritățile 
moldovene au considerat că aceasta ar fi consumat prea multe resurse.
31 Observații 
Probleme legate de sustenabilitate în cazul proiectului de asistență tehnică pentru 
sprijinirea Republicii Moldova în vederea consolidării capacității de aplicare 
a programelor de ajutoare (proiect în valoare de 1,9 milioane de euro)
Un proiect de asistență tehnică a oferit sprijin Cancelariei de Stat a Republicii Moldova în vederea coordonării 
generale a ajutorului acordat de UE și, mai precis, în vederea dezvoltării capacității pentru aplicarea instru -
mentului de înfrățire instituțională și a instrumentelor TAIEX45 și SIGMA, precum și în vederea pregătirii și 
a punerii în aplicare a programului complex de consolidare instituțională (proiectul TTSIB, a se vedea proiectul 
nr. 6 din anexa III ).
După finalizarea proiectului, în 2013, o parte din funcția de coordonare a ajutorului UE a fost transferată de 
la Cancelaria de Stat la Ministerul Afacerilor Externe. Autoritățile Republicii Moldova nu au asigurat păstra -
rea cunoștințelor acumulate de-a lungul anilor de Cancelaria de Stat, prin transferul de personal calificat ori 
prin instruirea personalului din cadrul ministerului. Delegația UE a programat un proiect de asistență tehnică 
pentru minister, deși de o amploare mai mică decât proiectul TTSIB. Există planuri în curs de a muta funcția 
de coordonare înapoi la Cancelaria de Stat, dar o proporție considerabilă din personalul cancelariei a părăsit 
instituția după 2013.
45 TAIEX este Instrumentul de asistență tehnică și schimb de informații al Comisiei Europene. Prin intermediul acestuia se oferă sprijin 
administrațiilor publice în ceea ce privește apropierea, aplicarea și asigurarea respectării legislației UE, precum și în ceea ce privește facilitarea 
schimbului de bune practici la nivelul UE.Caseta 7
32
 Concluzii și recomandări
68 
UE întâmpină dificultăți semnificative în ceea ce privește implementarea asisten -
ței în Republica Moldova. Instabilitatea politică și macroeconomică, guvernanța 
defectuoasă și capacitatea slabă a administrației publice reduc în mod considera -
bil marja de manevră de care dispune Comisia pentru încurajarea reformelor.
69 
Curtea a examinat dacă asistența acordată de UE Republicii Moldova a contribuit 
în mod eficace la consolidarea administrației publice. În acest scop, Curtea a eva -
luat modul în care Comisia a conceput și a implementat ajutorul financiar acordat 
prin programele de sprijin bugetar sectorial, pe de o parte, și prin proiecte tra -
diționale, pe de altă parte. Auditul a vizat o serie de proiecte, precum și sprijinul 
bugetar sectorial care a fost acordat în domeniile care beneficiază de proporția 
cea mai mare a sprijinului din partea UE: justiție, finanțe publice, sănătate și apă.
70 
Pe baza activităților de audit efectuate, Curtea concluzionează că asistența acor -
dată de UE a contribuit doar parțial la consolidarea administrației publice. O parte 
dintre deficiențele observate se pot explica prin acțiunea unor factori externi. 
Alte deficiențe pot fi imputate neajunsurilor existente la nivelul concepției și al 
implementării programelor și proiectelor care au făcut obiectul auditului.
71 
Întrucât se înregistraseră puține progrese în sectoarele către care a fost direc -
ționat sprijinul bugetar, concluzia Curții este că acesta a avut un impact limitat 
asupra consolidării administrației publice (a se vedea punctele 38-47).
72 
De asemenea, așa cum a constatat Curtea, Comisia ar fi putut să reacționeze mai 
rapid atunci când s-au materializat riscurile pe care le implica sprijinul acordat. 
Programele nu au fost suficient de bine aliniate la strategiile Republicii Moldova 
(a se vedea punctele 13-28).
73 
Beneficiile potențiale ale programelor au fost reduse din cauza faptului că princi -
piul condiționalității nu a fost exploatat în mod suficient: unele dintre condițiile 
specifice au fost îndeplinite între faza de negociere a programului și începerea 
acordării sprijinului bugetar sectorial sau nu erau direct măsurabile. Comisia ar fi 
putut da dovadă de mai multă strictețe atunci când a evaluat respectarea condi -
țiilor pentru efectuarea plății tranșelor (a se vedea punctele 29-34). De asemenea, 
acordarea unor fonduri suplimentare ca stimulent nu era justificată pe deplin 
(a se vedea punctele 35-37).
33 Concluzii și recomandări 
74 
Modul în care au fost concepute proiectele a fost considerat, în general, a fi 
relevant. Asistența UE canalizată prin intermediul acestora a fost parțial eficace în 
ceea ce privește consolidarea administrației publice.
75 
Sfera de aplicare a proiectelor și programarea lor în timp nu au fost întotdeauna 
bine coordonate cu programele de sprijin bugetar sectorial (a se vedea punc -
tele 52-63). Furnizarea unei asistenței tehnice specifice pentru sprijinul bugetar 
în vederea dezvoltării capacității administrative a început abia după trecerea 
câtorva luni de la demararea programului principal de sprijin bugetar. Nu s-a re -
curs întotdeauna la alte proiecte de asistență tehnică și de înfrățire instituțională 
(twinning ) pentru a pregăti sau a susține programele de sprijin bugetar.
76 
În general, proiectele au produs realizările scontate. Cu toate acestea, din cauza 
lipsei de voință politică și a altor factori externi, rezultatele nu au fost întotdeau -
na sustenabile (a se vedea punctele 64-67).
77 
Pe baza concluziilor prezentate mai sus, Curtea formulează următoarele 
recomandări.
Recomandarea 1  
Atenuarea riscurilor asociate operațiunilor de sprijin bugetar
Comisia ar trebui să aplice cu mai multă rigurozitate măsurile existente în contex -
tul sistemului de alertă timpurie astfel încât să prevină sau să diminueze riscurile 
și ar trebui să stabilească în mod mai clar acțiunile care se impun în cazul materia -
lizării riscurilor respective. Aceste acțiuni ar trebui să fie întreprinse în timp util.
Recomandarea 2  
Alinierea programelor de sprijin bugetar sectorial la 
o strategie națională de reformă bine concepută
Comisia ar trebui să coreleze mai bine programele de sprijin bugetar cu strategii -
le naționale. Programarea în timp a ajutorului acordat ar trebui să fie structurată, 
asigurându-se că există o agendă națională de reformă bine definită. Comisia ar 
trebui să evalueze în special relevanța și credibilitatea strategiei țării în raport cu 
resursele financiare și instituționale disponibile.
34 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 3  
Consolidarea utilizării condițiilor și a indicatorilor de 
performanță
Comisia ar trebui să îmbunătățească modul în care utilizează condiționalitatea. 
Acest lucru ar trebui să presupună: (i) stabilirea unor condiții clare și pertinente și 
a unor indicatori de performanță pentru a evalua mai bine rezultatele și pentru 
a putea demonstra obținerea acestora; și (ii) o reacție fermă, proporțională și rapi -
dă în cazul în care guvernul Republicii Moldova nu dă dovadă de un angajament 
suficient în ceea ce privește respectarea condițiilor convenite.
Recomandarea 4  
Stabilirea unei legături mai explicite între fondurile 
suplimentare acordate ca stimulent și progresele demonstrate
Acordarea de fonduri ca stimulent ar trebui să se bazeze pe o aplicare mai strictă 
a metodologiei existente.
Recomandarea 5  
Coordonarea proiectelor cu programele de sprijin bugetar 
sectorial
Comisia ar trebui să recurgă în mod mai sistematic la proiecte pentru a pregăti 
sau pentru a susține programele de sprijin bugetar sectorial. Asistența tehnică 
consacrată sprijinului bugetar sectorial ar trebui să fie mai bine programată în 
timp pentru a putea susține programele de sprijin bugetar sectorial încă de la 
demararea acestora.
Recomandarea 6  
Asigurarea sustenabilității proiectelor
Comisia ar trebui să se asigure că aspectele legate de sustenabilitate sunt încor -
porate în planificarea tuturor proiectelor, evaluând în mod mai sistematic capa -
citatea și angajamentul politic al autorităților publice de a asigura durabilitatea 
rezultatelor proiectelor.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 19 aprilie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte
35
 Anexe Anexa ILista contractelor auditate
Proiecte
Anul 
contractuluiStadiul 
proiectuluiDenumirea contractuluiSuma 
planificată 
(în euro)Suma plătită  
(în euro)
Reforma sectorului justiției 
2009 Închis Suport Republicii Moldova în perfecționarea sistemului penitenciar și reforme penale 850 500 850 500
2010 Închis Evaluarea supremației legii și administrării justiției pentru programarea sectorială extinsă 198 193 198 193
2011 ÎnchisSprijin pentru formularea sprijinului bugetar sectorial și pregătirea achizițiilor în sectorul 
justiției139 304 139 304
2012 În derulare Sporirea responsabilității guvernului prin monitorizarea reformei în sectorul justiției 274 105 246 695
2013 În derulare Suport în coordonarea reformei în domeniul justiției în Republica Moldova 2 231 800 1 476 324
2014 În derulareSporirea eficienței, a responsabilității și a transparenței instanțelor judecătorești în 
Republica Moldova2 078  700 709 357
2014 În derulare Proiectul de susținere a  investigațiilor preliminare, a  urmăririi penale și apărării 2 007 500 872 085
7 780 102 4 492 458
Alte sectoare ale administrației publice centrale
2009 Închis Programul de suport pentru reformele politicii finanțelor publice din Republica Moldova 114 474 114 474
2010 ÎnchisMisiunea Uniunii Europene de Consiliere în Politici Publice pentru Republica Moldova 
(EUHLPAM)3 152 441 3 152 441
2010 Închis Sprijin pentru sistemul de achiziții publice în Republica Moldova 914 008 914 008
2011 ÎnchisSuport în implementarea politicii privind concurența și ajutorul de stat în Republica 
Moldova926 244 926 244
2011 ÎnchisSprijin pentru punerea în aplicare a programului complex de consolidare instituțională în 
Republica Moldova111 370 111 370
2011 În derulareSusținerea Guvernului Moldovei în domeniul anticorupției, reformei Ministerului 
Afacerilor Interne, inclusiv a poliției și protecției datelor cu caracter personal2 853 790 2 832 718
2011 ÎnchisAsistență tehnică pentru a  sprijini guvernul Republicii Moldova în consolidarea capaci -
tăților de utilizare a instrumentelor Twinning, TAIEX și SIGMA și oferirea suportului în 
pregătirea și implementarea programului de consolidare instituțională (CIB)1 900 859 1 900 859
2011 Închis Consolidarea managementului financiar public în Republica Moldova 1 369 926 1 369 926
2012 ÎnchisMisiunea Uniunii Europene de Consiliere în Politici Publice pentru Republica Moldova II 
(EUHLPAM II)2 864 015 2 864 015
2013 În derulareMisiunea Uniunii Europene de Consiliere în Politici Publice pentru Republica Moldova III 
(EUHLPAM III)2 977 291 2 840 539
2013 În derulare Curs de formare privind sprijinul bugetar al UE pentru Republica Moldova 39 148 37 533
2014 În derulareConsolidarea capacităților de gestionare a programelor de consolidare a capacităților 
instituționale ale UE225 018 211 448
2014 În derulare Consolidarea și întărirea auditului public extern în Republica Moldova 1 598 069 779 546
19 046 653 18 055 121
Total 26 826  755 22 547 579
36 Anexe 
Proiecte
Anul 
contractuluiStadiul 
proiectuluiDenumirea contractuluiSuma 
planificată 
(în euro)Suma plătită  
(în euro)
Administrație publică – funcții transversale
2013 În derulare Sprijin pentru sectorul justiției 58 200 000 28 200 000
2014 În derulare Sprijin pentru reformele politicii în materie de finanțe publice în Republica Moldova 33 000 000 8 000 000
91 200 000 36 200 000
Administrație publică – furnizarea de servicii publice
2009 Închis Program de sprijin al politicii sectoriale în domeniul sănătății 43 114 336 43 114 336
2009 ÎnchisProgram de sprijin al politicii sectoriale în domeniul apei – Programul anual de acțiune pe 
2009 al IEVP35 777 200 35 777 200
2010 Închis Asistență tehnică pentru sprijinul bugetar sectorial pentru sectorul sănătății 2 992 753 2 992 753
2010 În derulare Reabilitarea sistemului de apă în raionul Nisporeni, Republica Moldova 5 000 000 4 500 000
2011 În derulareAsistență tehnică pentru implementarea programului de sprijin al politicii sectoriale în 
domeniul apei2 771 010 1 611 437
2012 ÎnchisProgramul de sprijin al politicii sectoriale în domeniul apei – Programul anual de acțiune 
pe 2009 al IEVP – Actul adițional 01 la Acordul de finanțare 2009/020-520 (5 milioane de 
euro suplimentari pentru componenta de sprijin bugetar)5 000 000 5 000 000
2013 ÎnchisProgramul de integrare și cooperare în cadrul Parteneriatului estic – Moldova – intensifi -
carea Programului de sprijin al politicii sectoriale în domeniul sănătății (2008/19655)6 000 000 6 000 000
100 655 299 98 995 726
Total 191 855 299 135 195 726
Total general 218 682 054 157 743 305Anexa I
37 Anexe Anexa IISinteza evaluărilor pentru contractele de sprijin bugetar sectorial incluse în 
eșantionul de audit
Denumirea contractuluiSprijin pentru reforme -
le politicii în materie 
de finanțe publice în 
Republica MoldovaSprijin pentru 
reformele secto -
rului justițieiProgram de 
sprijin al politicii 
sectoriale în 
domeniul apeiProgramul de 
sprijin bugetar 
sectorial „Pro -
gramul de sprijin 
al politicii secto -
riale în domeniul 
sănătății”
Durata contractului, în luni 60 72 108 60
ANUL CONTRACTULUI 2014 2013 2009 2009Întrebarea de audit  2: Au contribuit programele de sprijin bugetar sectorial în mod eficace la consolidarea administrației publice?
2.1. Au fost bine concepute programele de 
sprijin bugetar sectorial?Programul a contribuit la o strategie globală clară
SBS s-a bazat pe priorități naționale clar formulate
Obiectivele programului corespund priorităților naționale
Riscurile politice și economice au fost evaluate ca fiind reduse înainte de 
acordarea SBS
Riscul fiduciar a fost atenuat prin intermediul unei evaluări ex ante  
a costurilor reformei
Existau motive documentate clare, obiective și relevante care justificau 
utilizarea SBS ca modalitate de ajutor
Evaluările anterioare/lecțiile învățate au fost luate în considerare2.2. Au fost implementate în mod corespunzător 
programele de sprijin bugetar sectorial?Administrația Republicii Moldova a  implementat în integralitate și la timp 
programulprogram în desfășurareprogram în 
desfășurare
Asistența tehnică a fost bine direcționată și furnizată la timp și a creat 
capacități sustenabilenu se aplică
Tranșele au fost plătite numai atunci când au fost îndeplinite condițiilenu a fost plătită  
nicio tranșă variabilă
Obiectivele erau măsurabile în mod direct
Suplimentarea bugetelor era justificată nu se aplică
Cadrul de monitorizare include obiective SMART și indicatori măsurabili
Existau informații disponibile pentru a stabili valori de referință și pentru 
a monitoriza/evalua progresele
Monitorizarea și evaluarea erau continue
Au fost întreprinse acțiuni corective pentru a readuce programul pe calea 
cea bună, atunci când a fost necesarprogram în desfășurareprogram în 
desfășurare2.3. Au produs programele de sprijin 
bugetar sectorial rezultate tangibile 
și sustenabile?Rezultatele/realizările preconizate au fost obținute program în desfășurareprogram în 
desfășurare
Condițiile au stimulat în mod eficace reformelenu a fost plătită  
nicio tranșă variabilăprogram în 
desfășurare
Programul a  avut un impact pozitiv asupra capacității administrative program în desfășurareprogram în 
desfășurare
SBS a oferit sprijin relevant și a creat capacități sustenabile în administrația 
Republicii Moldovaprogram în desfășurareprogram în 
desfășurare
Acțiunile finanțate vin în mod clar în completarea inițiativelor demarate de 
Republica Moldova înainte de acordarea ajutorului
Efectele SBS sunt cele care au fost preconizate program în desfășurareprogram în 
desfășurare
Legendă:  Au fost utilizate următoarele calificative:
criteriu îndeplinit criteriu parțial îndeplinit criteriu neîndeplinit
38 Anexe Anexa IIISinteza evaluărilor pentru contractele aferente proiectelor incluse în eșantionul de audit
Nr. crt. 
proiectANUL CON -
TRACTULUIDurata 
contrac -
tului, în 
luniDenumirea contractuluiÎntrebarea de audit 1: Au contribuit proiectele în mod eficace la consolidarea administrației publice?
1.1. Au fost 
bine concepute 
proiectele?1.2. Au fost bine implementate proiectele?1.3. Au produs proiectele rezultate tangibile și 
sustenabile?La baza proiectului 
a stat o analiză 
a nevoilor
Evaluările anterioare/
lecțiile învățate au fost 
luate în considerare
Administrația 
Republicii Moldova 
a implementat în 
integralitate și la timp 
proiectul
Există sinergii sau 
o coordonare cu 
programele de sprijin 
bugetar sectorial în 
curs 
Cadrul de monitorizare 
include obiective 
SMART și indicatori 
măsurabili
Există informații 
disponibile pentru 
a stabili valori de 
referință și pentru 
a monitoriza/evalua 
progresele
Monitorizarea și 
evaluarea erau 
continue
Au fost întreprinse 
acțiuni corective pentru 
a readuce proiectul pe 
calea cea bună, atunci 
când a  fost necesar
Rezultatele/realizările 
preconizate au fost 
obținute
Poate fi stabilită 
o corelație între 
proiect și evoluția per 
ansamblu a  capacității 
administrative
Proiectul a  oferit sprijin 
relevant și a creat 
capacități sustena -
bile în administrația 
Republicii Moldova
Acțiunile finanțate 
vin în completarea 
inițiativelor demarate 
de Republica Moldova 
înainte de acordarea 
ajutorului
1 2009 2 Asistență tehnică – Sprijin pentru reformele politicii în materie de finanțe publice în Republica Moldova Nu se aplică Nu se aplică Nu se aplicăNu se 
aplicăNu se aplicăNu se 
aplicăNu se aplică
2 2010 24 Înfrățire instituțională  – Sprijin pentru sistemul de achiziții publice 
3 2011 30Asistență tehnică  – Susținerea Guvernului Moldovei în domeniul anticorupției și al reformei Ministerului Afacerilor Interne 
(componenta  III)
4 2011 24 Înfrățire instituțională  – Consolidarea managementului financiar public 
5 2014 24 Înfrățire instituțională – Consolidarea și întărirea auditului public extern proiect în 
desfășurareproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășu -
rareproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășurare
6 2011 38Asistență tehnică – Sprijinirea guvernului Republicii Moldova în consolidarea capacităților de utilizare a instrumentelor Twinning, TAIEX și 
SIGMA și oferirea suportului în pregătirea și implementarea programului de consolidare instituțională (CIB) (proiectul TTSIB)
7 2011 21 Înfrățire instituțională – Suport în implementarea politicii privind concurența și ajutorul de stat Nu se aplică
8 2011 5 Studiu  – Sprijin pentru implementarea programului de consolidare instituțională Nu se aplică Nu se aplică
9 2014 3 Asistență tehnică – Curs de formare privind sprijinul bugetar al UE pentru guvernul Republicii Moldova
10 2014 12 Asistență tehnică  – Consolidarea capacităților de gestionare a  programelor de consolidare a  capacităților instituționale ale UE
11 2012 24 Sporirea responsabilității guvernului prin monitorizarea reformei în sectorul justiției (PromoLex) Nu se aplică Nu se aplică Nu se aplică
12 2013 36 Asistență tehnică  – Sprijin în coordonarea reformei în domeniul justiției în Republica Moldovaproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășu -
rareproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășurare
13 2014 36 Asistență tehnică – Sporirea eficienței, a responsabilității și a transparenței instanțelor judecătorești în Republica Moldova (ATRECO)proiect în 
desfășurareproiect în 
desfășu -
rareproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășurare
14 2014 36 Asistență tehnică  – Susținerea investigațiilor preliminare, a  urmăririi penale și apărăriiproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășu -
rareproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășurare
15 2009 24 Înfrățire instituțională  – perfecționarea sistemului penitenciar Nu se aplică
16 2010 26,5 Misiunea Uniunii Europene de Consiliere în Politici Publice pentru Republica Moldova I (EUHLPAM I)
17 2012 20 Misiunea Uniunii Europene de Consiliere în Politici Publice pentru Republica Moldova II (EUHLPAM II)
18 2013 18 Misiunea Uniunii Europene de Consiliere în Politici Publice pentru Republica Moldova III (EUHLPAM III)
19 2010 18 Evaluarea supremației legii (activitate de consultanță)Nu se 
aplicăNu se aplică Nu se aplică Nu se aplică Nu se aplică Nu se aplicăNu se 
aplicăNu se aplicăNu se 
aplicăNu se aplică Nu se aplică Nu se aplică
20 2011 17 Sprijin pentru elaborarea SBS (activitate de consultanță)Nu se 
aplicăNu se aplică Nu se aplică Nu se aplică Nu se aplică Nu se aplicăNu se 
aplicăNu se aplicăNu se 
aplicăNu se aplică Nu se aplică Nu se aplică
39 Anexe
Sinteza evaluărilor pentru contractele aferente proiectelor incluse în eșantionul de audit
Nr. crt. 
proiectANUL CON -
TRACTULUIDurata 
contrac -
tului, în 
luniDenumirea contractuluiÎntrebarea de audit 1: Au contribuit proiectele în mod eficace la consolidarea administrației publice?
1.1. Au fost 
bine concepute 
proiectele?1.2. Au fost bine implementate proiectele?1.3. Au produs proiectele rezultate tangibile și 
sustenabile?La baza proiectului 
a stat o analiză 
a nevoilor
Evaluările anterioare/
lecțiile învățate au fost 
luate în considerare
Administrația 
Republicii Moldova 
a implementat în 
integralitate și la timp 
proiectul
Există sinergii sau 
o coordonare cu 
programele de sprijin 
bugetar sectorial în 
curs 
Cadrul de monitorizare 
include obiective 
SMART și indicatori 
măsurabili
Există informații 
disponibile pentru 
a stabili valori de 
referință și pentru 
a monitoriza/evalua 
progresele
Monitorizarea și 
evaluarea erau 
continue
Au fost întreprinse 
acțiuni corective pentru 
a readuce proiectul pe 
calea cea bună, atunci 
când a  fost necesar
Rezultatele/realizările 
preconizate au fost 
obținute
Poate fi stabilită 
o corelație între 
proiect și evoluția per 
ansamblu a  capacității 
administrative
Proiectul a  oferit sprijin 
relevant și a creat 
capacități sustena -
bile în administrația 
Republicii Moldova
Acțiunile finanțate 
vin în completarea 
inițiativelor demarate 
de Republica Moldova 
înainte de acordarea 
ajutorului
1 2009 2 Asistență tehnică – Sprijin pentru reformele politicii în materie de finanțe publice în Republica Moldova Nu se aplică Nu se aplică Nu se aplicăNu se 
aplicăNu se aplicăNu se 
aplicăNu se aplică
2 2010 24 Înfrățire instituțională  – Sprijin pentru sistemul de achiziții publice 
3 2011 30Asistență tehnică  – Susținerea Guvernului Moldovei în domeniul anticorupției și al reformei Ministerului Afacerilor Interne 
(componenta  III)
4 2011 24 Înfrățire instituțională  – Consolidarea managementului financiar public 
5 2014 24 Înfrățire instituțională – Consolidarea și întărirea auditului public extern proiect în 
desfășurareproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășu -
rareproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășurare
6 2011 38Asistență tehnică – Sprijinirea guvernului Republicii Moldova în consolidarea capacităților de utilizare a instrumentelor Twinning, TAIEX și 
SIGMA și oferirea suportului în pregătirea și implementarea programului de consolidare instituțională (CIB) (proiectul TTSIB)
7 2011 21 Înfrățire instituțională – Suport în implementarea politicii privind concurența și ajutorul de stat Nu se aplică
8 2011 5 Studiu  – Sprijin pentru implementarea programului de consolidare instituțională Nu se aplică Nu se aplică
9 2014 3 Asistență tehnică – Curs de formare privind sprijinul bugetar al UE pentru guvernul Republicii Moldova
10 2014 12 Asistență tehnică  – Consolidarea capacităților de gestionare a  programelor de consolidare a  capacităților instituționale ale UE
11 2012 24 Sporirea responsabilității guvernului prin monitorizarea reformei în sectorul justiției (PromoLex) Nu se aplică Nu se aplică Nu se aplică
12 2013 36 Asistență tehnică  – Sprijin în coordonarea reformei în domeniul justiției în Republica Moldovaproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășu -
rareproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășurare
13 2014 36 Asistență tehnică – Sporirea eficienței, a responsabilității și a transparenței instanțelor judecătorești în Republica Moldova (ATRECO)proiect în 
desfășurareproiect în 
desfășu -
rareproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășurare
14 2014 36 Asistență tehnică  – Susținerea investigațiilor preliminare, a  urmăririi penale și apărăriiproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășu -
rareproiect în 
desfășurareproiect în 
desfășurare
15 2009 24 Înfrățire instituțională  – perfecționarea sistemului penitenciar Nu se aplică
16 2010 26,5 Misiunea Uniunii Europene de Consiliere în Politici Publice pentru Republica Moldova I (EUHLPAM I)
17 2012 20 Misiunea Uniunii Europene de Consiliere în Politici Publice pentru Republica Moldova II (EUHLPAM II)
18 2013 18 Misiunea Uniunii Europene de Consiliere în Politici Publice pentru Republica Moldova III (EUHLPAM III)
19 2010 18 Evaluarea supremației legii (activitate de consultanță)Nu se 
aplicăNu se aplică Nu se aplică Nu se aplică Nu se aplică Nu se aplicăNu se 
aplicăNu se aplicăNu se 
aplicăNu se aplică Nu se aplică Nu se aplică
20 2011 17 Sprijin pentru elaborarea SBS (activitate de consultanță)Nu se 
aplicăNu se aplică Nu se aplică Nu se aplică Nu se aplică Nu se aplicăNu se 
aplicăNu se aplicăNu se 
aplicăNu se aplică Nu se aplică Nu se aplică
Legendă:  Au fost utilizate următoarele calificative:
criteriu îndeplinit criteriu parțial îndeplinit criteriu neîndeplinit
40 Răspunsurile Comisiei și ale 
SEAE
Sinteză
V
Comisia subliniază că s-au înregistrat progrese, deși parțiale, în două din cele patru sectoare auditate care beneficiază de 
sprijin bugetar (sectorul apei și cel al sănătății), în timp ce în celelalte două sectoare (justiție și reforma politicii privind 
finanțele publice) se află în desfășurare programe mai recente și, prin urmare, rezultatele acestora nu pot fi încă evaluate.
Reacția Comisiei la riscurile care s-au profilat a fost, de fapt, promptă ținând cont de evoluția evenimentelor și de deciziile 
interne adoptate, după cum se indică în răspunsurile la punctele 13-28.
Referitor la plățile de sprijin bugetar din Republica Moldova, în momentul de față toate plățile sunt suspendate până 
la îndeplinirea tuturor condițiilor generale, inclusiv a celor referitoare la stabilitatea macroeconomică și la transparența 
bugetară. Un acord cu FMI este esențial în acest sens.
În ceea ce privește alinierea la strategiile naționale, Comisia nu are o percepție statică și formalistă asupra noțiunii de 
strategie. Comisia a acordat atenție elementelor fundamentale, de substanță, pe care ar trebui să le încorporeze o strate -
gie, adaptându-se în același timp, în mod constant, cerințelor stringente impuse de programul de asociere ambițios și de 
condițiile geopolitice dificile. Prin faptul că nu a ezitat să extindă cadrul de aplicare uneori restrâns al anumitor strategii 
naționale, Comisia demonstrează în realitate că a asigurat valorificarea maximă a capacității sale de condiționare a plăților 
în scopul realizării reformelor.
Comisia subliniază că sprijinul bugetar, conceput ca o modalitate de ajutor, constă într-un pachet cuprinzător de măsuri, 
inclusiv în acțiuni de finanțare, activități de consolidare a capacităților, dialog politic și indicatori de performanță. Dialogul 
politic, chiar în faza de elaborare a programului, poate avea un efect foarte benefic, acela de a stimula adoptarea unor 
măsuri de către guvern înainte de transferarea vreunor fonduri.
Comisia subliniază, de asemenea, că îndeplinirea parțială a criteriilor de performanță ar justifica efectuarea unor plăți 
parțiale. Comisia recunoaște că evaluarea sa ar fi putut fi mai strictă, în special într-un anumit caz, însă această situație nu 
trebuie generalizată.
Comisia evidențiază că au fost acordate fonduri pe principiul „mai mult pentru mai mult” în urma unor analize interne. 
Aceste decizii au fost luate de către Comisie în cadrul mandatului său de punere în aplicare a asistenței externe, pe 
baza orientărilor politice oferite de SEAE, și au fost aprobate de statele membre, cu deplina respectare a procedurii 
comitologiei.
VI
Curtea observă, pe bună dreptate, că proiectele au fost bine concepute și eficiente și că acestea au produs rezultatele 
scontate.
Comisia este de acord cu necesitatea coordonării asistenței tehnice, a proiectelor de înfrățire ( twinning ) și a sprijinului 
bugetar. Cu toate acestea, în contextul normelor financiare actuale, va exista întotdeauna un decalaj între acțiunile de 
asistență tehnică sau de înfrățire și operațiunile de sprijin bugetar.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 41
Introducere
05
Deficiențele din administrația publică, în special cele din sistemele finanțelor publice sau cele legate de corupție, repre -
zintă un obstacol în calea dezvoltării, în general, și reduc eficiența ajutorului. Impactul posibil al acestor deficiențe nu se 
limitează la sprijinul bugetar. Însă, în mod cert, progresele înregistrate în cadrul programelor de sprijin bugetar în ceea ce 
privește sistemele de control financiar și de achiziții publice contribuie efectiv la diminuarea corupției.
07
Comisia subliniază că, pe lângă asistența complementară furnizată în cadrul aceluiași program, există numeroase cazuri 
relevante în care se acordă asistență specifică proiectului într-o fază timpurie, înaintea operațiunilor de sprijin bugetar.
În ceea ce privește programele auditate, această situație este întâlnită cu precădere în sectorul justiției, dar și în alte sec -
toare, cum ar fi cel al învățământului profesional și tehnic, precum și în cazul Programului European pentru Agricultură și 
Dezvoltare Rurală pentru țările din vecinătatea Uniunii Europene.
Observații
14
Comisia subliniază că, prin utilizarea sistemelor naționale, sprijinul bugetar favorizează implicarea țării beneficiare și 
reduce costurile de tranzacție ale acesteia.
Sprijinul bugetar sectorial, exceptând sprijinul bugetar specific, urmărește recompensarea rezultatelor, mai degrabă 
decât finanțarea activităților. Prin urmare, este clar că auditurile și controalele, în general, nu pot depăși faza transferării 
fondurilor, odată ce au fost îndeplinite condițiile convenite.
Sprijinul bugetar intervine într-un context de dezvoltare în care sistemele fundamentale ale administrației publice, pre -
cum cel al gestiunii finanțelor publice, pot avea deficiențe majore. Observația Curții nu scoate în evidență, însă, faptul că 
sprijinul bugetar sectorial consolidează sistemele naționale în scopul dezvoltării durabile, susține rolul instituțiilor națio -
nale, încurajează un grad mai mare de transparență și de responsabilitate națională și întărește dialogul politic.
Condițiile de eligibilitate sunt riguroase. O țară parteneră este eligibilă pentru sprijin bugetar doar atunci când admi -
nistrația publică dispune de o strategie relevantă și credibilă pentru a remedia aceste deficiențe. De asemenea, Comisia 
poate impune măsuri specifice pe termen scurt pentru a atenua riscurile. Noile orientări privind sprijinul bugetar (care au 
fost revizuite în 2012 în urma propunerilor Comisiei și a Concluziilor Consiliului din 14 mai 2012 privind o nouă abordare 
a sprijinului bugetar) includ, în prezent, o serie de dispoziții noi menite să clarifice mai bine normele. Orientările prevăd 
noi reguli de eligibilitate în materie de transparență și supraveghere, un proces oficial de evaluare a riscurilor și un cadru 
de guvernanță la nivelul cadrelor de conducere superioare.
Criteriile referitoare la gestiunea finanțelor publice (GFP) reprezintă, într-adevăr, una din condițiile generale care sunt 
integrate în toate noile programe de sprijin bugetar sectorial (SBS). Aceste criterii sunt analizate cu ocazia fiecărei decizii 
de plată. Curtea declară că utilizarea sistemelor naționale de GFP constituie un risc, însă nu menționează că pentru a asi -
gura o bună guvernanță economică și o dezvoltare durabilă trebuie să existe un sistem eficient de GFP și o bază solidă de 
venituri interne.
Acest mecanism de acordare a ajutorului reprezintă una dintre modalitățile prin care Comisia a răspuns la apelurile 
comunității internaționale de dezvoltare și ale părților interesate din UE pentru intervenții mai eficace, care să se axeze 
pe rezultate și implicare și care să fie mai puțin complexe din punct de vedere administrativ, reducând astfel costurile de 
tranzacție pentru țările partenere. În acest mod se poate răspunde limitărilor constatate în cazul proiectelor tradiționale 
în ceea ce privește susținerea principalelor reforme.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 42
16
Comisia subliniază că sprijinul bugetar și gestiunea descentralizată sunt două modalități diferite de a pune în aplicare 
ajutorul, care nu se bazează în aceeași măsură pe sistemele naționale.
După cum se explică mai sus, sprijinul bugetar intervine într-un context de dezvoltare în care sistemele fundamentale ale 
administrației publice, precum cel a gestiunii finanțelor publice, pot avea deficiențe majore. Cu toate acestea, condițiile 
de eligibilitate sunt riguroase. O țară parteneră este eligibilă pentru sprijin bugetar doar atunci când administrația publică 
dispune de o strategie relevantă și credibilă pentru a remedia aceste deficiențe. De asemenea, Comisia poate impune 
măsuri specifice pe termen scurt pentru a atenua riscurile. Noile orientări privind sprijinul bugetar (care au fost revizuite 
în 2012 în urma propunerilor Comisiei și a Concluziilor Consiliului din 14 mai 2012 privind o nouă abordare a sprijinului 
bugetar) includ, în prezent, o serie de dispoziții noi menite să clarifice mai bine normele. Orientările prevăd noi reguli de 
eligibilitate în materie de transparență și supraveghere, un proces oficial de evaluare a riscurilor și un cadru de guvernanță 
la nivelul cadrelor de conducere superioare.
În al treilea rând, Comisia subliniază că ponderea ajutorului furnizat prin intermediul sprijinului bugetar care a fost indi -
cată de Curte include, în realitate, orice sprijin suplimentar, cum ar fi cel acordat în cadrul proiectelor de înfrățire sau de 
asistență tehnică, care se oferă în baza acelorași acorduri de finanțare și care este plătit direct furnizorilor de asistență, 
nefiind transferat către trezoreria țării.
17
Comisia evidențiază faptul că fenomenul corupției împiedică, în general, realizarea efectelor vizate de ajutoare, iar impac -
tul corupției nu se limitează la programele de sprijin bugetar general. Este clar, însă, că progresele înregistrate în cadrul 
programelor de sprijin bugetar în ceea ce privește sistemele de control financiar și de achiziții publice pot contribui în 
mod real la diminuarea corupției.
18
Comisia prezintă mai jos modul în care s-au desfășurat evenimentele și deciziile interne adoptate.
Într-adevăr, de îndată ce a izbucnit scandalul bancar în noiembrie 2014, Comitetul de coordonare pentru sprijin bugetar 
din cadrul Comisiei a decis, în decembrie 2014, să revizuiască modalitățile de acordare a ajutorului în contextul progra -
mării pentru 2015 și să introducă măsuri suplimentare de atenuare a riscurilor. Aceste măsuri includeau: abordarea acestei 
chestiuni, în mod sistematic și la cel mai înalt nivel, cu autoritățile din Republica Moldova; adoptarea unei decizii în cadrul 
Comitetului de coordonare pentru asistență financiară care s-a întrunit în luna februarie pentru a crește gradul de risc atri -
buit Republicii Moldova, determinând o analiză mai atentă a oricărei tranzacții de sprijin bugetar; emiterea de instrucțiuni 
către delegația UE pentru a asigura o monitorizare mai atentă a riscurilor. De asemenea, prin adoptarea acestor măsuri, 
sprijinul bugetar programat pentru 2015 a fost redus în mod considerabil în comparație cu anii precedenți.
Din iunie 2015, după ce trei bănci importante au fost plasate sub administrarea statului, nu s-au observat progrese majore 
în anchetele penale demarate în legătură cu fraudele bancare, nu a fost elaborată nicio strategie de recuperare a fonduri -
lor și o misiune a FMI, planificată pentru jumătatea lunii iunie, a trebuit să fie anulată din cauza demisiei prim-ministrului. 
În acest context, Comisia a comunicat răspunsul din iulie 2015, acum public, în care a precizat că plățile de sprijin bugetar 
au fost suspendate până la încheierea unui acord între Fondul Monetar Internațional (FMI) și Republica Moldova.
În plus, trebuie clarificat faptul că suma de un miliard de dolari americani care a fost pierdută de cele trei bănci din 
Republica Moldova vizează, potrivit informațiilor de care dispune Comisia, banii deponenților – în principal din Republica 
Moldova –, și nu banii contribuabililor din UE.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 43
Caseta 1 – Informații privind criza bancară din Republica Moldova
Comisia a îndemnat autoritățile din Republica Moldova, cu fiecare ocazie și în toate mediile instituționale relevante, să 
investigheze dispariția fondurilor și să ia măsurile necesare în vederea recuperării acestora.
Poziția UE, și anume faptul că trebuie să se încerce în continuare să se recupereze fondurile care au dispărut și care nu pot 
fi considerate ca fiind pierdute definitiv, a fost confirmată în Concluziile Consiliului din februarie 2016.
La data realizării auditului, guvernul Republicii Moldova, cu sprijinul partenerilor internaționali, întreprinde demersurile 
necesare în vederea instituirii unui mecanism pentru recuperarea tuturor fondurilor deturnate.
20
Comisia subliniază că a efectuat plăți în decembrie 2014, ca urmare a discuțiilor avute în cadrul unei reuniuni a Comitetu -
lui de coordonare pentru sprijin bugetar, în care au fost analizate riscurile politice și macroeconomice inerente situației 
din țară. În ansamblu, concluzia generală a comitetului a fost de a aproba plățile în așteptare, urmând ca modalitățile de 
acordare a ajutorului să fie revizuite și să se ia măsuri de atenuare a riscurilor, obiective care au fost, într-adevăr, îndepli -
nite în săptămânile și lunile următoare, astfel cum se descrie mai sus.
22
Comisia subliniază că atât sprijinul pentru sectorul justiției, cât și cel pentru sectorul finanțelor publice se bazau pe strate -
gii naționale, existând însă posibilitatea de a întreprinde acțiuni care nu erau prevăzute de aceste strategii, în cazuri bine 
definite care sunt explicate mai jos.
Această abordare ambițioasă corespunde și așteptării Comisiei privind valorificarea maximă a capacității sale de condițio -
nare a plăților în scopul realizării reformelor (a se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 29-34).
Caseta 2 – Condițiile specifice nu erau suficient de bine aliniate la strategia națională: 
cazul sprijinului bugetar sectorial acordat pentru reformele politicii în materie de 
finanțe publice
Comisia subliniază că sprijinul bugetar sectorial acordat în sectorul finanțelor publice depășește cadrul restrâns al strate -
giei privind GFP și susține Strategia națională de dezvoltare „Moldova 2020”, precum și obiectivele reformei în domeniul 
gestiunii finanțelor publice. Sprijinul bugetar sectorial acordat pentru reformele politicii în materie de finanțe publice 
se bazează nu doar pe o strategie națională privind gestionarea finanțelor publice, ci și pe obiectivul mai strategic de 
a dezvolta politici responsabile în domeniul finanțelor publice, care să permită aplicarea strategiei naționale de dezvol -
tare a Republicii Moldova în mod transparent și fiabil. Aceste idei au fost documentate în cadrul procesului de evaluare 
a calității și au determinat adoptarea finală a programului de sprijin bugetar pentru reformele politicii în materie de 
finanțe publice.
După cum se descrie mai sus, sprijinul bugetar sectorial are la bază un document strategic mai amplu și în cazuri bine 
definite, explicate mai jos, se aplică alte obiective strategice, prevăzute în alte documente.
Comisia se așteaptă la o valorificare maximă a capacității sale de condiționare a plăților în scopul realizării reformelor (a se 
vedea răspunsurile Comisiei la punctele 29-34).
Crearea unui Consiliu fiscal se întemeiază pe articolul 47 din Acordul de asociere dintre UE și Republica Moldova și pe 
practicile comune din mai multe state membre ale UE, precum și pe Cadrul unic de sprijin. De asemenea, așteptările men -
ționate în acest document reflectă bunele practici aplicate la nivel internațional în domeniul gestiunii finanțelor publice. 
Având în vedere nivelul său dezvoltare, Republica Moldova trebuie să înregistreze progrese în ceea ce privește disciplina 
financiară, capacitatea de a realiza proiecții bugetare pe termen mediu și de a spori gradul de transparență.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 44
23
Comisia consideră că, dincolo de o corelație formală, modelul de politici pentru sprijinul bugetar sectorial din domeniul 
justiției reflectă, în esență, Strategia națională de reformă a sectorului justiției pentru perioada 2011-2016. O excepție 
importantă vizează o condiție majoră privind elaborarea, transmiterea și adoptarea legii privind ratificarea Protocolului 
nr. 12 la Convenția europeană a drepturilor omului. Prin această excepție s-a dorit să se răspundă unei preocupări impor -
tante și să se asigure alinierea la noile orientări privind sprijinul bugetar. Comisia se așteaptă la o valorificare maximă 
a capacității sale de condiționare a plăților în scopul realizării reformelor (a se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 
29-34).
24
Comisia observă că, din păcate, strategiile în domeniul planificării costurilor nu sunt încă foarte frecvente în numeroase 
țări. Aceasta nu reprezintă, în sine, o condiție de eligibilitate. În anexa menționată, noile orientări privind sprijinul bugetar 
pentru 2012, care au intrat în vigoare în ianuarie 2013 (în orice caz, după crearea programului SBS în domeniul sănătății), 
stabilesc un cadru de analiză, însă decizia privind eligibilitatea se ia în funcție de existența unei strategii sectoriale credi -
bile și relevante. Acest aspect este evaluat pe baza mai multor criterii și implică analiză.
În cazul de față, programul SBS pentru îmbunătățirea furnizării de servicii în domeniul sănătății publice a avut la bază 
Strategia de dezvoltare a sistemului de asistență medicală, o strategie specifică acestui sector care vizează aspecte pre -
cum finanțarea sectorului de sănătate sau furnizarea de servicii medicale. Programul SBS pentru îmbunătățirea furnizării 
de servicii în domeniul apei nu s-a bazat însă pe o strategie de reformă clară a Republicii Moldova. Programul SBS în 
domeniul apei a fost conceput pentru a sprijini strategia națională în domeniul apei pentru anul 2007. Însă această stra -
tegie s-a dovedit a fi prea ambițioasă în cursul implementării programului, întrucât includea un număr mare de obiective 
fără a furniza un plan de acțiune cu termene precise sau un cadru instituțional clar pentru punerea în aplicare a strategiei. 
S-au luat măsuri de atenuare, cum ar fi un proiect de asistență tehnică pentru a gestiona aspectele instituționale.
26
Comisia subliniază că documentul de acțiune conține explicații privind modul în care s-a stabilit cuantumul sprijinului, și 
anume:
— în ceea ce privește criteriul referitor la nevoile de finanțare ale țării partenere , s-a realizat o evaluare a nevoilor în 
faza de elaborare a programului privind reformele politicii în materie de finanțe publice, fiind analizate resursele 
tehnice și financiare necesare pentru punerea în aplicare a Strategiei de reformă a gestiunii finanțelor publice 
pentru perioada 2013-2020. Principalele constatări sunt sintetizate în documentul de acțiune final. Acest docu -
ment de acțiune privind reformele politicii în materie de finanțe publice include și o scurtă analiză a criteriului 
referitor la angajamentul țării partenere de a aloca resurse bugetare naționale în conformitate cu strategia și obiecti -
vele de dezvoltare ;
— în ceea ce privește criteriul referitor la abordarea axată pe rezultate a strategiei de dezvoltare a țării partenere, 
inclusiv un sistem de monitorizare , un document care completează documentul de acțiune în materie de politică 
publică conține o evaluare a sistemului de monitorizare pentru punerea în aplicare a Strategiei naționale de 
dezvoltare introduse de Cancelaria de Stat;
— în ceea ce privește criteriul referitor la experiența cu plățile anterioare și capacitatea de absorbție a acestora și 
gradul de eficacitate al sprijinului bugetar în atingerea obiectivelor convenite , informații specifice sunt prezentate 
în mod constant în dosarul de plăți al fiecărui program de sprijin bugetar (de exemplu, ESRA și programul de 
sprijin bugetar în sectorul energiei).
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 45
28
Comisia reamintește că, în cazul programului SBS în domeniul justiției, variația bugetului a fost determinată, parțial, de 
decizia de a adăuga o componentă privind protecția drepturilor omului.
30
Comisia subliniază că sprijinul bugetar, conceput ca o modalitate de ajutor, constă într-un pachet cuprinzător de măsuri, 
inclusiv în acțiuni de finanțare, activități de consolidare a capacităților, dialog politic și indicatori de performanță. Spriji -
nul bugetar, prin natura sa, stimulează realizarea reformelor prin recompensarea progreselor înregistrate de guvern, mai 
degrabă decât prin furnizarea de resurse. Dialogul politic, chiar în faza de elaborare a programului, poate avea un efect 
foarte benefic, acela de a stimula adoptarea unor măsuri de către guvern înainte de transferarea vreunor fonduri.
Mai mult, având în vedere perioadele lungi ale ciclurilor programelor, astfel cum se prevede în Regulamentul financiar și 
în regulamentele referitoare la instrumente, guvernele cunosc condițiile aplicabile cu mult timp înainte de a semna acor -
dul de finanțare propriu-zis. În cazurile auditate, măsurile au fost luate după faza de identificare a programului.
Caseta 3 – Exemple de condiții specifice
Exemplul 1 – Unele condiții specifice nu presupuneau decât puține eforturi din partea autorităților din 
Republica Moldova
Comisia nu consideră că această condiție a programului SBS pentru reformele politicii în materie de finanțe publice a fost 
tocmai ușor de îndeplinit. Ministerul Finanțelor nu a publicat rapoarte semestriale cu datele agregate necesare. Evaluările 
privind cheltuielile publice și responsabilitatea financiară pentru anii 2011 și 2015 menționează doar rapoarte lunare. În 
ceea ce privește transparența bugetară și calitatea rapoartelor de execuție bugetară, Comisia a considerat în mod corect 
că astfel de îmbunătățiri sunt importante și necesare.
Exemplul 2 – Unele condiții specifice fuseseră deja îndeplinite între faza de negociere a programului și 
începerea acordării sprijinului bugetar sectorial
Comisia confirmă că, după identificarea proiectelor și într-o fază avansată a demersurilor de elaborare a proiectelor, bene -
ficiarii programului SBS în domeniul sănătății au luat o parte din măsurile impuse de indicatori.
Comisia subliniază că, în cazul programului SBS în domeniul justiției, misiunea de identificare a proiectelor a început 
în iulie 2010 și s-a materializat printr-un proiect de lege elaborat în aprilie 2011, iar revizia calității programului s-a rea -
lizat la 5 martie 2012, înainte de adoptarea legilor. Din cauza procedurilor interne din Republica Moldova, acordul 
de finanțare prin care putea fi lansată, în mod oficial, componenta de sprijin bugetar a fost ratificat, în cele din urmă, 
la 25 septembrie 2013.
31
În ceea ce privește caracterul măsurabil al condițiilor SBS, Comisia subliniază, pe de o parte, necesitatea de a reacționa la 
circumstanțe în continuă evoluție și, pe de altă parte, necesitatea de a gestiona perioadele lungi ale ciclurilor programe -
lor, prevăzute de Regulamentul financiar și de regulamentele referitoare la instrumente.
În ceea ce privește programul SBS în domeniul justiției, tabelul explicativ a fost pregătit cu scopul de a asigura mai multă 
claritate între cele două părți, delegația UE și Ministerul Justiției, fiind de la sine înțeles că evaluarea pentru plata fiecărei 
tranșe se întemeiază și pe rezultatele unei misiuni de evaluare externă.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 46
32
Comisia subliniază că fondurile au fost plătite parțial în cazul în care s-a consemnat îndeplinirea parțială a criteriilor rele -
vante. În urma unei evaluări proprii a cererilor de plată, Comisia poate decide să actualizeze evaluarea îndeplinirii condiții -
lor și să mărească sau să reducă valoarea fondurilor recomandate în raportul de evaluare externă.
Caseta 4 – Plata fondurilor a avut loc chiar și în cazul în care condițiile specifice nu erau 
îndeplinite și indicatorii de performanță nu erau respectați
Exemplul 1 – Sumele plătite în cadrul tranșei erau mai mari decât ceea ce se recomanda în raportul de 
evaluare externă
Comisia subliniază că îi revine sarcina de a verifica recomandările evaluatorilor externi și de a aloca, pe baza evaluării sale 
și a propriilor surse de informare, fonduri mai puține sau mai multe, în conformitate cu clauzele contractuale.
În cazul programului SBS în domeniul sănătății, intervalul de timp care s-a scurs de la data analizei expertului până la data 
evaluării delegației UE explică diferența dintre recomandările experților și fondurile alocate de Comisie pentru cea de 
a doua tranșă, care s-au bazat pe dosarul de plată întocmit de delegația UE în mai 2012. Anumite evoluții pozitive au fost, 
într-adevăr, constatate în perioada cuprinsă între decembrie 2011 (finalizarea raportului experților) și mai 2012.
Exemplul 2 – Au fost efectuate plăți după o evaluare insuficient de strictă a îndeplinirii condițiilor
Comisia subliniază că fondurile au fost plătite parțial în cazul în care s-a constatat îndeplinirea parțială a criteriilor rele -
vante. În cazul programului SBS din domeniul apei, guvernul a fost în măsură să prezinte dovezi privind îndeplinirea 
parțială a condiției referitoare la alocarea de fonduri din bugetul de stat pentru sectorul apei și cel al apelor reziduale.
Comisia recunoaște că, în acest caz, în special, ar fi putut fi mai strictă în ceea ce privește aplicarea condițiilor, dar consi -
deră că această situație nu trebuie să fie generalizată.
Mai mult, trebuie să se țină seama de faptul că, dintre toate țările din regiunea europeană a Organizației Mondiale a Sănă -
tății, Republica Moldova este țara în care sectorul sănătății atrage cea mai parte din cheltuielile publice, ca procent din 
cheltuielile publice totale. Prin urmare, ușoarele fluctuații ale acestui indicator, determinate de marja de manevră fiscală, 
nu ar trebui interpretate drept un semn al importanței scăzute pe care guvernul o acordă sectorului sănătății. Bugetul 
pentru sănătate a crescut nu doar în termeni reali, după cum rezultă din documentele evaluării, ci și în comparație cu 
ansamblul cheltuielilor publice. Confirmând și mai mult angajamentul asumat de guvern în domeniul sănătății, în prac -
tică, această creștere a cheltuielilor publice a permis extinderea pachetului de asigurări sociale pentru populație (inclusiv 
pentru persoanele neasigurate) începând cu 2009, asigurarea accesului gratuit al întregii populații la serviciile publice de 
îngrijire medicală și la serviciile de îngrijiri medicale de urgență, extinderea accesului gratuit la serviciile de diagnosticare 
și la serviciile de tratament în regim de internare.
34
Comisia recunoaște eforturile reale care au fost deja făcute pentru a stimula progresul reformelor pe baza resurselor 
disponibile, prin stabilirea unor noi condiții.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 47
37
Comisia și SEAE subliniază că au fost efectuate analize interne în fiecare dintre anii respectivi. De asemenea, această deci -
zie a Comisiei, care a fost adoptată în cadrul mandatului său de punere în aplicare a asistenței externe, pe baza orientări -
lor politice oferite de SEAE, a fost aprobată de statele membre, cu deplina respectare a procedurii comitologiei.
Rapoartele privind progresele înregistrate în domeniul PEV pentru anii 2011, 2012 și 2013 menționează atât aspectele cu 
privire la care s-au realizat progrese semnificative, cât și aspectele care stârnesc anumite îngrijorări. În conformitate cu 
Raportul privind progresele înregistrate pentru anul 2013, în prima jumătate a anului, „Republica Moldova s-a confruntat 
cu cea mai profundă criză politică din ultimii ani”, calificată drept „colaps instituțional”, care a „prejudiciat pe termen lung 
credibilitatea instituțiilor democratice din Republica Moldova”. Cu toate acestea, afirmația de mai sus trebuie interpretată 
ținând cont de întregul context, în special de concluzia generală din propoziția precedentă: „ [...] în pofida regreselor 
din prima jumătate a anului 2013, Republica Moldova a reușit să realizeze progrese în domenii semnificative și sensibile 
din planul de acțiune PEV, identificate ca prioritare în raportul privind progresele înregistrate în domeniul PEV din anul 
precedent”. O serie de măsuri concrete de reformă, inclusiv revizuirea legilor și punerea în aplicare a planurilor de acțiune, 
au stat la baza deciziei prin care se recunosc progresele înregistrate în 2013 privind realizarea unei democrații puternice și 
durabile, în conformitate cu evaluarea efectuată în Raportul privind progresele înregistrate în domeniul PEV de Republica 
Moldova din anul respectiv.
Comisia și SEAE subliniază faptul că, în absența unor norme specifice ale acquis-ului UE sau a unor standarde explicite ori 
chiar a unor practici identice ale statelor membre în materie de democrație puternică și durabilă, orice evaluare a valorii 
reformelor specifice întreprinse va conține un element rezidual de subiectivitate.
54
Comisia subliniază că asistența tehnică nu este întotdeauna sincronizată cu principalul program de sprijin bugetar. 
Aceasta poate fi inițiată numai după semnarea acordului de finanțare pentru programul SBS și, având în vedere perioa -
dele de reglementare pentru procedurile de licitație și de contractare, începe cu câteva luni după începerea programului 
principal.
57
Comisia subliniază că cele patru proiecte de asistență tehnică în domeniul justiției au fost concepute pentru a sprijini 
punerea în aplicare a strategiei de reformă a sectorului justiției (2011 -2016). Programul SBS în domeniul justiției se bazează 
pe Strategia națională de reformă în sectorul justiției.
59
Comisia subliniază că proiectul de asistență tehnică care însoțește SBS și care sprijină coordonarea reformei din secto -
rul justiției a început la 9 aprilie 2013, prin urmare, cu o jumătate de an înainte de ratificarea acordului de finanțare care 
a condus la lansarea oficială a Programului SBS în domeniul justiției, la 25 septembrie 2013.
61
Acesta este un exemplu de adaptare flexibilă la nevoile suplimentare care pot interveni în punerea în aplicare a unui 
program SBS, chiar și în cazul în care un astfel de sprijin nu a fost prevăzut în mod explicit în contractul inițial privind 
proiectul.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 48
Concluzii și recomandări
70
Comisia subliniază că s-au înregistrat progrese, deși parțiale, în două din cele patru sectoare auditate care beneficiază de 
sprijin bugetar (sectorul apei și cel al sănătății), în timp ce în celelalte două sectoare (justiție și reforma politicii privind 
finanțele publice) se află în desfășurare programe mai recente și, prin urmare, rezultatele acestora nu pot fi încă evaluate. 
Curtea subliniază, pe bună dreptate, bunele rezultate ale proiectului. Spre deosebire de sprijinul bugetar, proiectele de 
ajutor tradiționale, prin natura acestora, se caracterizează printr-o implicare mai redusă din partea țării beneficiare, fapt 
care poate afecta durabilitatea. Cu toate acestea, constatările detaliate din eșantionul Curții indică mai degrabă o îndepli -
nire parțială a obiectivului referitor la durabilitate.
71
Comisia subliniază că s-au înregistrat progrese, deși parțiale, în două din cele patru sectoare auditate care beneficiază de 
sprijin bugetar (sectorul apei și cel al sănătății), în timp ce în celelalte două sectoare (justiție și reforma politicii privind 
finanțele publice) se află în desfășurare programe mai recente și, prin urmare, rezultatele acestora nu pot fi încă evaluate.
72
Comisia nu contestă faptul că ar fi putut reacționa mai rapid. Reacția Comisiei la riscurile care s-au profilat a fost, de fapt, 
promptă ținând cont de evoluția evenimentelor și de deciziile interne adoptate, astfel cum se indică în răspunsurile ofe -
rite de Comisie la punctele 13-28.
Referitor la plățile de sprijin bugetar din Republica Moldova, în momentul de față toate plățile sunt suspendate până 
la îndeplinirea tuturor condițiilor generale, inclusiv a celor referitoare la stabilitatea macroeconomică și la transparența 
bugetară. Un acord cu FMI este esențial în acest sens.
În ceea ce privește alinierea la strategiile naționale, Comisia nu are o percepție statică și formalistă asupra noțiunii de 
strategie. Comisia a acordat atenție elementelor fundamentale, de substanță, pe care ar trebui să le încorporeze o strate -
gie, adaptându-se în același timp, în mod constant, cerințelor stringente impuse de programul de asociere ambițios și de 
condițiile geopolitice dificile.
Prin faptul că nu a ezitat să extindă cadrul de aplicare uneori restrâns al anumitor strategii naționale, Comisia demon -
strează în realitate că a asigurat valorificarea maximă a capacității sale de condiționare a plăților în scopul realizării 
reformelor.
73
Comisia subliniază că sprijinul bugetar, conceput ca o modalitate de ajutor, constă într-un pachet cuprinzător de măsuri, 
inclusiv în acțiuni de finanțare, activități de consolidare a capacităților, dialog politic și indicatori de performanță. Dialogul 
politic, chiar în faza de elaborare a programului, poate avea un efect foarte benefic, acela de a stimula adoptarea unor 
măsuri de către guvern înainte de transferarea vreunor fonduri.
Comisia subliniază, de asemenea, că îndeplinirea parțială a criteriilor de performanță ar justifica efectuarea unor plăți 
parțiale. Comisia recunoaște că evaluarea sa ar fi putut fi mai strictă, în special într-un anumit caz, însă această situație nu 
trebuie generalizată.
Comisia evidențiază că au fost acordate fonduri pe principiul „mai mult pentru mai mult” în urma unor analize interne. 
Aceste decizii au fost luate de către Comisie în cadrul mandatului său de punere în aplicare a asistenței externe, pe 
baza orientărilor politice oferite de SEAE, și au fost aprobate de statele membre, cu deplina respectare a procedurii 
comitologiei.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 49
74
Comisia subliniază că proiectele au fost bine concepute și eficiente și că acestea au produs rezultatele scontate.
75
Comisia este de acord cu coordonarea asistenței tehnice, a proiectelor de înfrățire și a sprijinului bugetar. Cu toate aces -
tea, în contextul normelor financiare actuale, va exista întotdeauna un decalaj între acțiunile de asistență tehnică sau de 
înfrățire și operațiunile de sprijin bugetar.
Recomandarea 1
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 2
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 3
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 4
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 5
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 6
Comisia acceptă recomandarea.

Etapă Data
Adoptarea planului de audit / Demararea auditului 24.3.2015
Trimiterea oficială către Comisie (sau către o altă entitate auditată) a proiectului de 
raport15.2.2016
Adoptarea raportului final după procedura contradictorie 19.4.2016
Primirea răspunsurilor Comisiei (sau ale altei entități auditate) în toate versiunile 
lingvistice25.5.2016
 CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Dintre toate țările din vecinătatea estică a Uniunii, 
Republica Moldova primește suma cea mai ridicată 
reprezentând ajutor din partea UE pe cap de locuitor. 
Curtea a evaluat dacă acest ajutor acordat de UE 
a contribuit în mod eficace la ameliorarea administrației 
publice a  acestei țări.
Concluzia Curții a fost că sprijinul bugetar a avut un impact 
limitat. Comisia ar fi putut să reacționeze mai rapid atunci 
când s-au materializat riscurile și programele nu au fost 
suficient de bine aliniate la strategiile Republicii Moldova. 
Comisia nu a făcut uz pe deplin de posibilitatea pe care 
o avea de a stabili condiții pentru plata ajutorului, iar 
fondurile suplimentare acordate ca stimulent nu erau 
justificate întru totul.
Proiectele examinate au fost relevante și au produs 
realizările scontate. Cu toate acestea, ele nu au fost însă 
întotdeauna bine coordonate cu programele de sprijin 
bugetar, iar rezultatele nu erau întotdeauna sustenabile.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ