RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 30.5.2007 
COM(2007) 281 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CĂTRE 
Către un parteneriat strategic între Uniunea Europeana şi Brazilia 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CĂTRE 
Către un parteneriat strategic între Uniunea Europeana şi Brazilia 
1. R EALIZAREA UNUI PARTENERIAT UE-B RAZILA  
În ultimii ani, Brazilia a devenit un actor interna ţional cu o pondere crescând ă şi, în 
acelaşi timp, un interlocutor important pentru UE. Cu toate acestea, dialogul UE-Brazilia 
nu a fost, pân ă de curând, suficient fructificat, el desf ăşurându-se în principal prin 
intermediul dialogului UE-Mercosur. Brazilia va fi ultima dintre ţările „BRICS”1 care va 
avea un summit cu UE. A sosit vremea ca Brazilia s ă fie privit ă ca partener strategic, dar 
şi ca principal actor economic şi lider regional sud-american2; primul summit UE-
Brazilia se va desf ăşura la Lisabona în iulie 2007 şi va constitui un moment de cotitur ă în 
relaţiile UE-Brazilia. 
Intensificarea şi diversificarea recent ă a relaţiilor bilaterale UE-Brazilia face necesar ă 
existenţa unui cadru global, coerent şi coordonat de desf ăşurare a acestor rela ţii. 
Importanţa crescând ă a rolului economic şi politic al Braziliei înseamn ă, pentru aceasta, 
noi responsabilit ăţi asociate statutului de lider mondial. Parteneriatul strategic avut în 
vedere între Brazilia şi UE ar trebui s ă ofere un sprijin Braziliei în exercitarea de c ătre 
aceasta a unei contribu ţii pozitive la nivel global şi la nivel regional, precum şi în 
participarea sa împreun ă cu UE la un dialog global, strategic, substan ţial şi deschis, atât 
bilateral, cât şi în forurile multilaterale şi regionale. În temeiul leg ăturilor istorice şi 
culturale puternice, UE se bucur ă de relaţii extinse cu Brazilia. În ultimii ani, Brazilia a 
devenit exponentul ţărilor în curs de dezvoltare la ONU şi la OMC. UE şi Brazilia 
împărtăşesc valori şi interese fundamentale, precum respectul pentru statul de drept şi 
drepturile omului, preocuparea fa ţă de schimb ările climatice şi urmărirea creşterii 
economice şi a justiţiei sociale pe plan intern şi pe plan interna ţional. Brazilia este un 
aliat vital al UE în eforturile de rezolvare a problemelor men ţionate mai sus, dar şi a 
altora, în cadrul forurilor interna ţionale. 
                                                 
1 Termen introdus în 2003 de Goldman Sachs pentru economiile emergente în evolu ţie rapidă ale 
Braziliei, Rusiei, Indiei, Chinei şi Africii de Sud. 
2 Comunicarea Comisiei c ătre Consiliu şi Parlamentul European „Un parteneriat mai strâns între UE 
şi America Latin ă” [COM(2005) 636] pune bazele unui parteneriat mai puternic cu regiunea 
Americii Latine. 
 
RO 3   RO Având practic dimensiunile unui continent, Brazilia, cu ponderea sa demografic ă şi 
dezvoltarea sa economic ă, se afirm ă ca un lider natural în America de Sud şi un actor 
major în America Latin ă. Brazilia urm ăreşte acum în mod activ acest rol în cadrul 
Mercosur şi se află în fruntea efortului de promovare a Uniunii Na ţiunilor Sud-
Americane (UNASUR)3. 
Brazilia joac ă un rol central în reu şita negocierilor UE-Mercosur, care reprezint ă un 
obiectiv strategic prioritar al UE şi care înc ă nu s-au încheiat din cauza absen ţei 
progreselor la capitolul comercial; acest lucru a împiedicat, pân ă în prezent, instituirea 
unei asocieri strategice extinse între UE şi Mercosur. Contribu ţia pozitiv ă a Braziliei ar 
putea impulsiona negocierile Mercosur. Între timp, UE î şi menţine angajamentul de 
consolidare a unei rela ţii politice şi economice solide cu Mercosur, ca grup, şi de 
dezvoltare a unor rela ţii bilaterale cu celelalte ţări din regiune, precum în cazul 
Argentinei, un alt interlocutor sud-american important (au fost lansate, recent, mai multe 
dialoguri politice). 
Din punct de vedere comerc ial, Brazilia este, pentru UE, un centru de investi ţii major în 
America Latin ă4 şi o piaţă care va oferi oportunit ăţi suplimentare majore pentru 
întreprinderile din UE, odat ă ce negocierile din cadrul Agendei de dezvoltare Doha 
(DDA) a OMC şi negocierile cu Mercosur vor fi încheiate, iar obstacolele din calea 
comerţului se vor reduce şi mai mult. De şi indicatorii s ăi de creştere nu sunt comparabili 
cu cei ai Chinei sau Indiei5, Brazilia dispune de resurse naturale imense, o bun ă reputaţie 
ştiinţifică şi academic ă, o mare diversitate industrial ă şi o piaţă internă vastă. 
Brazilia se confrunt ă în continuare cu anumite probleme: inegalit ăţile acute între venituri 
rămân un handicap real şi constituie una dintre ţintele principale ale ac ţiunilor 
guvernului, în special prin intermediul pr ogramului acestuia denum it „Bolsa Familia”, 
constituind şi un domeniu principal de cooperare şi dialog cu UE. Aceste inegalit ăţi se 
reflectă şi în marile diferen ţe regionale dintre nordul Braziliei şi sudul, mai dezvoltat, al 
acesteia. Schimburile de bune pr actici privind coeziunea regional ă reprezint ă un domeniu 
în care UE dore şte o cooperare mai strâns ă cu Brazilia. 
2. S TABILIREA UNEI AGENDE COMUNE  
Un parteneriat mai puternic şi mai strâns este atât în interesul UE, cât şi al Braziliei. În 
capitolul de mai jos, Comisia identific ă mai multe domenii şi sectoare, la nivel global, 
regional şi bilateral, în care consider ă că o cooperare mai strâns ă între UE şi Brazilia ar 
putea fi reciproc avantajoas ă şi ar putea constitui nucleul unui viitor parteneriat strategic.  
                                                 
3 Uniunea Na ţiunilor Sud-Americane – UNASUR – a fost înfiin ţată la un summit desf ăşurat în 
Venezuela în aprilie 2007. 
4 La sfâr şitul anului 2004, 38% din investi ţiile de capital ale EU în America Latin ă au fost efectuate 
în Brazilia (Anuarul Eurostat 2006). 
5 Cre şterea Braziliei a fost mai mic ă de 3,7% în 2006. 
 
RO 4   RO Prezenta propunere c ătre Consiliu şi Parlament ar putea, dac ă este adoptat ă, să constituie 
baza formul ării propunerii UE pentru Brazilia la summit-ul de la Lisabona. Pe aceast ă 
bază, Brazilia este invitat ă să-şi prezinte propriul s ău răspuns strategic la propunerile UE.  
Summit-ul de la Lisabona ar trebui, a şadar, să constituie lansarea unui proces care va 
permite UE şi Braziliei s ă dezvolte o agend ă comună pentru un parteneriat strategic. 
2.1. Consolidarea multilateralismului 
Brazilia şi UE împ ărtăşesc punctul de vedere conform c ăruia problemele globale actuale 
nu pot fi rezolvate decât printr-un cadr u multilateral care are, în centrul s ău, o Organiza ţie 
a Naţiunilor Unite puternic ă. De aceea, ambele p ărţi trebuie s ă-şi demonstreze constant 
angajamentul fa ţă de principiul unui multila teralism eficient, prin ac ţiunile pe care le 
întreprind. De la reforma ONU la schimb ările climatice, de la dezarmare la comer ţul 
mondial, Brazilia joac ă un rol vital role în aplanarea divergen ţelor care îngreuneaz ă 
progresele în privin ţa problemelor globale. Este în interesul ambilor parteneri s ă 
urmărească o convergen ţă mai mare a pozi ţiilor UE şi Braziliei fa ţă de o gam ă largă de 
chestiuni, prin mijlocirea unei cooper ări mai strânse şi prin consult ări la toate nivelurile. 
UE ar aprecia o pozi ţie mai categoric ă şi mai proactiv ă a Braziliei şi o cooperare mai 
amplă cu UE în cadrul organismelor ONU, pe m ăsura rolului şi ponderii globale ale 
acestei ţări. 
• Un prim pas important îl va constitui consolidarea cooper ării ambelor p ărţi în toate 
forurile interna ţionale, prin consult ări sistematice înaintea reuniunilor ONU 
importante şi altor întâlniri, pentru comparar ea punctelor de vedere, alinierea 
poziţiilor ori de câte ori acest lucru este posibil, asigurarea sprijinului reciproc în 
privinţa chestiunilor importante şi dezvoltarea unor ini ţiative comune. 
De exemplu, UE şi Brazilia ar putea profita de posibilit ăţile de coordonare mai strâns ă a 
poziţiilor lor respective în Comisia de consolidare a p ăcii a Naţiunilor Unite (CCP). Acest 
lucru ar putea include ac ţiuni de cooperare menite s ă asigure c ă această Comisie de 
consolidare a p ăcii devine un organism axat pe strategie, a şa cum se preconiza ini ţial, şi 
nu un doar alt mecanism de coordonare a donatorilor. 
UE apreciaz ă angajamentul Braziliei de a juca un  rol proeminent în cadrul opera ţiunilor 
de menţinere a păcii6, în special în Haiti, prin rolul s ău de conducere a misiunii de pace 
MINUSTAH. 
• Dată fiind puternica implicare a UE în Haiti7, există raţiuni mai mult decât suficiente 
pentru cooperarea şi coordonarea eforturilor UE şi Braziliei în aceast ă ţară şi în 
altele, în cadrul opera ţiunilor de men ţinere a păcii şi de stabilizare. 
                                                 
6 Brazilia particip ă în prezent la urm ătoarele opera ţiuni ONU de men ţinere a păcii: Sudan, Coasta 
de Fildeş, Liberia, Etiopia şi Eritreea, Haiti, Timorul de Est, Cipru. 
7 Contribu ţia UE către Haiti pentru 2002-2007 (cel de-al 9-lea FED) este de aproximativ 300 
milioane EUR, iar aproximativ 233 milioane EUR sunt alocate pentru perioada 2008-2013. 
 
RO 5   RO În privinţa neprolifer ării, Brazilia este interesat ă real de regimul global de neproliferare şi 
ar putea favoriza consolidarea rela ţiilor între ţările dezvoltate şi G77. 
• UE şi Brazilia ar trebui s ă coopereze îndeaproape în vederea sprijinirii şi dezvoltării 
în continuare a regimului global de neproliferare. 
În ultimii ani, Brazilia şi-a asumat un rol de reprezentant al ţărilor în curs de dezvoltare în 
cadrul OMC, în special în ceea ce prive şte comerţul agricol şi prin grupul G20. Brazilia şi 
UE împărtăşesc ambiţia de a consolida în continuare sistemul de comer ţ multilateral, 
astfel încât ţările aflate la toate nivelurile de dezvoltare s ă poată beneficia mai deplin de 
pe urma deschiderii globale a pie ţelor. În consecin ţă, atât Brazilia cât şi UE au o 
responsabilitate special ă în ceea ce prive şte buna încheiere a negocierilor în curs ale 
rundei Doha. Pe termen mai lung va trebui, de asemenea, s ă ne angaj ăm mai hot ărât 
pentru a face fa ţă noilor provoc ări ale economiei globale, în care aspectele de 
reglementare joac ă un rol din ce în ce mai important în asigurarea concuren ţei echitabile 
şi dezvoltării durabile. 
• UE şi Brazilia ar trebui s ă continue s ă joace un rol activ în diferitele platforme de 
negociere ale OMC în scopul de a încheia negocierile în 2007. 
În cadrul grupului mini ştrilor de finan ţe al G20, Brazilia ar putea deveni un partener 
privilegiat al UE împreun ă cu care s ă fie elaborate politici comune, în special în ceea ce 
priveşte reformele arhitecturii financiare interna ţionale. Acest lucru va avea o importan ţă 
deosebită pe perioada pre şedinţiei braziliene a G20, în 2008. 
2.2. Îmbun ătăţirea normelor privind drepturile omului, promovarea democra ţiei 
şi a guvernan ţei 
UE şi Brazilia împ ărtăşesc de mult ă vreme o baz ă largă de valori şi interese comune 
privind promovarea şi protecţia drepturilor omului, consolidarea democra ţiei, statul de 
drept şi guvernan ţa . Am b e le  au  su s ţinut puternic elaborarea unui ansamblu complet de 
norme interna ţionale şi a unei serii de instrumente pentru punerea în aplicare a acestora. 
În Consiliul Drepturilor Omului şi Comisia a III-a a AGNU (Adunarea General ă a 
Naţiunilor Unite) exist ă un mare poten ţial de sinergii şi cooperare extins ă pentru 
promovarea drepturilor omului la nivel mondial. Atât UE cât şi Brazilia împ ărtăşesc, de 
asemenea, un interes comun pentru promovarea democra ţiei, a statului de drept şi a bunei 
guvernanţe în toate ţările. 
• Referitor la drepturile omului, UE este deosebit de interesat ă să colaboreze 
îndeaproape cu Brazilia pentru a ob ţine un consens mai larg în privin ţa rezoluţiilor 
sau co-sponsoriz ării iniţiativelor care vizeaz ă anumite ţări sau chestiuni în cadrul 
organismelor ONU relevante. 
 
RO 6   RO 2.3. Realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului şi promovarea 
dezvoltării regionale şi sociale 
Cooperarea în eforturile interna ţionale de lupt ă împotriva s ărăciei şi inegalit ăţilor 
în lume : Asemenea altor puteri emergente, Brazilia joac ă un rol din ce în ce mai 
proeminent în cadrul cooper ării Sud-Sud, în special în propria sa regiune şi în Africa 
lusofonă. În timp ce implicarea majorit ăţii „donatorilor emergen ţi” vizeaz ă adesea 
generarea unor rezultate sau be neficii pe termen scurt, prog ramul propriu (relativ mic) de 
cooperare al Braziliei pune accentul  în special pe dezvoltarea durabil ă, pe termen lung. 
Brazilia este cunoscut ă pentru munca sa activ ă de susţinere a platformei multilaterale şi 
pentru dezvoltarea unor noi mode le de cooperare multilateral ă şi trilateral ă, cum ar fi 
„Acţiunea împotriva foametei şi sărăciei” lansată de ONU în 2004, la ini ţiativa 
preşedintelui Lula, împreun ă cu Chile, Fran ţa şi Naţiunile Unite8. Există o convergen ţă de 
abordare între UE şi Brazilia privind cooperarea în mate rie de dezvoltare ca mijloc de 
promovare a p ăcii şi securităţii.  
Cooperarea bilateral ă CE-Brazilia în cadrul programelo r tematice a fost foarte valoroas ă9. 
Proiectele şi programele aprobate vizeaz ă domenii cum ar fi reforma administrativ ă şi 
economic ă, dezvoltarea social ă şi mediul. 
Comisia este interesat ă să exploreze posibilit ăţile de cooperare triunghiular ă cu Brazilia 
şi comunitatea ţărilor de limb ă portughez ă (CPLP) (de exemplu, în privin ţa energiei) şi să 
stabileasc ă un cadru pentru consolidarea rela ţiilor cu Brazilia şi cu ţările africane de 
limbă portughez ă. 
• Comisia este preg ătită să intensifice cooperarea cu Brazilia în domeniul asisten ţei 
pentru dezvoltare, în special în leg ătură cu cooperarea trilateral ă cu CPLP cu privire 
la unele activit ăţi de cooperare pentru dezvoltare.   
Dialoguri privind aspecte sociale, de mediu şi de politic ă regional ă: Deşi Brazilia este 
una dintre ţările cel mai pu ţin „dependente de ajutor” din America de Sud (ODA 
reprezintă 0,05% din VNB), ţara se confrunt ă cu un nivel considerabil de s ărăcie (o rată a 
sărăciei de 27,9%) şi un indice GINI ridicat (58,2 în 2003, sc ăzând la 56,7 în 2005), 
precum şi cu dificult ăţi crescânde ca urmare a disparit ăţilor de dezvoltare dintre regiuni. 
Folosind „Bolsa Familia” şi alte programe eficiente, Brazilia a reu şit să-şi mărească 
indicele dezvolt ării umane10 şi să reducă la jumătate nivelul s ărăciei extreme cu 10 ani 
înainte de anul- ţintă 2012, îns ă rămân multe de f ăcut pentru distribuirea mai echitabil ă a 
resurselor. Structura ocupa ţională a Braziliei evolueaz ă foarte rapid şi multe dintre 
aspectele globaliz ării sunt problematice pentru politicile regionale şi sociale şi capacitatea 
                                                 
8 Peste 100 ţări au semnat aceast ă declaraţie ONU din 2004, care cere utilizarea unor mecanisme 
financiare inovatoare pentru a sprijini realizarea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului. 
Iniţiativa a condus la crearea UNITAID în 2006 pentru a lupta împotriva a trei mari boli mortale: 
tuberculoza, SIDA şi malaria. Regatul Unit, Fran ţa, Italia, Spania şi Suedia sunt membri fondatori. 
9 Valoarea total ă a proiectelor şi programelor de cooperare dep ăşeşte 165 milioane EUR, f ără a lua 
în calcul proiectele de cercetare şi dezvoltare tehnologic ă (CDT). 
10 Clasament în 2004: 69 din 177 (sursa: UNDP Human Development Report  2006). 
 
RO 7   RO acţiunii publice de a reduce inegalit ăţile. Multe aspecte ale Strategiei de la Lisabona sunt 
concepute pentru a face fa ţă acestor dificult ăţi. Împărtăşirea experien ţei respective în 
domeniul politicilor ar putea, a şadar, să fie avantajoas ă atât pentru UE, cât şi pentru 
Brazilia. Pe baza dialogurilor UE-Brazilia privind aspectele sociale şi ocupaţionale şi 
politica regional ă, Brazilia şi-ar putea împ ărtăşi experien ţa în domeniul furniz ării unor 
soluţii inovatoare pentru problemele ridicate de s ărăcie, inegalitate şi excluziune social ă 
în beneficiul altor ţări din America Latin ă. 
• Dialogul instituit recent între UE şi Brazilia cu privire la aspectele sociale şi 
ocupaţionale constituie un forum pentru schimbul de bune practici şi discutarea 
politicilor în domeniile ocup ării forţei de munc ă, protecţiei sociale, incluziunii şi 
dialogului social.  
• În mod similar, dialogul privind politica regional ă va permite Braziliei s ă 
împărtăşească experien ţa proprie a UE privind reducerea disparit ăţilor regionale şi 
realizarea unui echilibru teritorial mai bun, precum şi să facă schimb de bune practici 
pentru elaborarea şi punerea în aplicare a politicii regi onale, în special cu privire la 
chestiuni cum ar fi parteneriatul la mai multe niveluri (cu implicarea actorilor 
regionali şi locali, a sectorului privat şi a societăţii civile), planificarea strategic ă pe 
termen mediu, efectele de am plificare asupra resurselor na ţionale (atât cele publice, 
cât şi cele private), dezvoltarea capacit ăţii administrative, coordonarea şi 
comunicarea inter-institu ţională, difuzarea culturii evalu ării şi cooperarea între 
regiuni.  
• Brazilia ar putea face un schimb util de experien ţă cu alte ţări sud-americane cu 
privire la furnizarea unor solu ţii inovatoare la problemele ridicate de s ărăcie, 
inegalitate, excluziune social ă, reducerea discrepan ţelor regionale, protec ţia socială 
şi asigurarea unei munci decente pentru to ţi. 
2.4. Protec ţia mediului 
Brazilia dispune de cele mai mari zone de p ădure tropical ă rămase pe glob şi este un 
partener vital al UE în campania pentru o mai mare implicare interna ţională în lupta 
împotriva schimb ărilor climatice şi pentru stoparea declinului biodiversit ăţii. Va fi nevoie 
de o voin ţă politică puternică şi permanent ă pentru a se ajunge la un acord cuprinz ător 
privind clima global ă, în vederea limit ării creşterii temperaturilor la mai pu ţin de 2°C 
comparativ cu nivelurile preindustriale. Conform Comunic ării Comisiei din 10 ianuarie 
2007 privind „limitarea schimb ărilor climatice globale la 2°C”, aprobate de şefii de stat şi 
de guvern la Consiliul de prim ăvară din 8-9 martie 2007, UE are convingerea c ă, ţinând 
seama de urgen ţa problemei, negocierile în  vederea unui acord global şi cuprinzător post-
2012, bazat în special pe principiul responsabilit ăţilor comune dar diferen ţiate, trebuie 
lansate la Conferin ţa Naţiunilor Unite privind schimb ările climatice din Bali, în luna 
decembrie a acestui an, şi trebuie încheiate pân ă în 2009. Este necesar un angajament 
politic de nivel înalt pentru consolidarea şi punerea în aplicare a Conven ţiei Naţiunilor 
Unite privind diversitatea biologic ă şi pentru a realiza obiectivul de biodiversitate stabilit 
pentru 2010 de Summit-ul mondial privind dezvoltarea durabil ă. UE şi Brazilia 
împărtăşesc şi o preocupare deosebit ă pentru alte aspecte de mediu, în special protec ţia 
 
RO 8   RO pădurilor, gestionarea apei, mediul marin, provocarea global ă pe care o reprezint ă 
mercurul şi modurile nedurabile de consum şi producţie. 
În afara cooper ării pe scena interna ţională, UE şi Brazilia se consult ă bilateral într-o serie 
de aspecte de mediu. Între Comisia European ă şi Brazilia se desf ăşoară periodic reuniuni 
de dialog politic cu privire la mediu şi la schimb ările climatice. UE este interesat ă de 
schimbul de experien ţă în domeniul gestion ării apei şi abordarea modurilor de consum şi 
de produc ţie nedurabile. 
• UE trebuie s ă dezvolte şi să consolideze dialogul privind politica de mediu cu 
Brazilia, pe teme precum schimb ările climatice, gestionarea apei, biodiversitatea şi 
despădurirea, inclusiv rolul popula ţiilor indigene, astfel încât fiecare dintre cele dou ă 
părţi să înţeleagă mai bine pozi ţia celeilalte, îmbun ătăţind astfel influen ţa lor 
colectivă în aceste domenii.  
• UE ar trebui s ă depună eforturi comune cu Brazilia în forurile interna ţionale pentru a 
impulsiona discu ţiile despre schimb ările climatice şi despăduriri, în vederea ajungerii 
la un acord privind un cadru global pentru perioada de dup ă 2012.  
• Trebuie, de asemenea, avut ă în vedere o cooperare mai strâns ă în vederea punerii în 
aplicare a Conven ţiei privind diversitatea biologic ă şi realizării obiectivului de 
biodiversitate stabilit pentru 2010, precum şi pentru alte chestiuni globale 
importante, cum ar fi rezolvarea probl emei constituite de poluarea cu mercur.  
2.5. Consolidarea cooper ării în domeniul energiei 
Brazilia a fost prima ţară care a dezvoltat cu succes o produc ţie foarte mare de 
biocombustibili proprii care are, în continuare, un poten ţial deosebit. Ea s-a plasat pe o 
poziţie de lider în ceea ce prive şte toate etapele diferite ale produc ţiei, distribu ţiei şi 
consumului de biocombustibili. UE a confirmat recent c ă folosirea mai larg ă a energiilor 
regenerabile este o prioritate central ă a politicii energetice europene. Planul de ac ţiune 
2007 privind o politic ă energetic ă pentru Europa, care a fost adoptat la nivel politic de 
liderii Uniunii Europene, stabile şte ţinte ambi ţioase pentru utili zarea energiilor 
regenerabile (20%) şi biocombustibililor (minimum 10%) pân ă în 2020. 
UE şi Brazilia împ ărtăşesc convingerea c ă o cooperare în acest domeniu poate oferi 
avantaje reciproce: s-a instituit un parteneriat în contextul Forumului Interna ţional 
privind Biocombustibilii, ini ţiat de Brazilia în martie 200711. Acest Forum contribuie la 
dezvoltarea unor norme comune care s ă permită dezvoltarea unei pie ţe internaţionale, 
asigurându-se totodat ă că producţia este durabil ă şi că genereaz ă o reducere a emisiilor de 
gaze cu efect de ser ă, dar sprijinind şi alte obiective de dezvoltare durabil ă. Conferin ţa 
internaţională privind biocombustibilii, organizat ă de Comisie la 5-6 iulie 2007 la 
Bruxelles, va oferi oportunit ăţi de lărgire considerabil ă a acestei cooper ări. 
                                                 
11 Printre membri se num ără China, India, SUA, Africa de Sud. 
 
RO 9   RO UE doreşte, de asemenea, îmbun ătăţirea cooper ării sale cu Brazilia în privin ţa eficienţei 
energetice, atât la nivel bilateral, cât şi în contextul unui viitor acord-cadru interna ţional.  
• Lansarea Dialogului CE-Brazilia privind politica energetic ă în 2007 ar putea permite 
progrese semnificative în cooperarea energetic ă UE-Brazilia, atât la nivelul 
reglement ărilor, cât şi la cel tehnic. Chestiunile discutate trebuie s ă cuprindă 
biocombustibilii durabili şi alte surse de energii regenerabile, eficien ţa energetic ă şi 
tehnologiile energetice cu emisii reduse de carbon. Dialogul ar permite, de asemenea, legături mai strânse, schimburi de idei despre principalele evolu ţii interna ţionale în 
domeniul energiei şi promovarea politicilor de ameliorare a securit ăţii şi durabilit ăţii 
energetice.  
2.6. Îmbun ătăţirea stabilit ăţii şi prosperit ăţii Americii Latine 
În ultimii ani, Brazilia şi-a consolidat rela ţiile cu vecinii, în special Argentina, cu care 
Brazilia a stabilit o „rela ţie strategic ă”.  
Pe plan politic, Brazilia a devenit un pilon al stabilit ăţii sud-americane. A reu şit să 
abordeze dificult ăţi cu care se confruntau mai multe ţări din regiune (cum ar fi coeziunea 
socială) în cadrul sistemului s ău politic ş
i instituţional.  
Brazilia s-a aflat în fruntea eforturilor de adâncire a integr ării sud-americane, atât prin 
Mercosur, cât şi prin instituirea Comunit ăţii Naţiunilor Sud-Americane în decembrie 
2004, care a condus la înfiin ţarea UNASUR la summit-ul regional din aprilie 2007. În 
ultimii ani, rela ţiile Braziliei cu vecinii s-au  caracterizat prin modera ţie, lucru ilustrat de 
modul în care a abordat aspecte în care existau divergen ţe de opinii cu Venezuela şi 
Bolivia. 
În domeniile energiei, telecomunica ţiilor, apei şi transporturilor, interconectarea joac ă un 
rol important în promovarea stabilit ăţii şi prosperit ăţii în America Latin ă. Participarea 
Braziliei la orice sistem energetic regional important este o condi ţie esenţială pentru 
contribuţia sa la infrastructurile energetice regionale. Dezvoltarea coridoarelor bi-
oceanice de-a lungul axelor pan-americane înseamn ă că Brazilia este acum mai bine 
integrată în reţeaua de transport a Americii Latine. 
Brazilia are un rol esen ţial de jucat în cooperarea UE-America Latin ă-Caraibe. UE acord ă 
o mare importan ţă participării şi contribu ţiei sale active la discu ţiile privind coeziunea 
socială şi, în special, urm ătorul forum UE-ALC privind coeziunea social ă. 
• UE va ac ţiona într-o colaborare permanent ă cu Brazilia pentru punerea în aplicare a 
recomand ărilor Conferin ţei UE-ALC privind coeziunea social ă din martie 2006 şi 
pentru impulsionarea programului de lucru. Preg ătirile pentru Forumul EU-ALC 
Forum privind coeziunea social ă vor constitui o bun ă ocazie pentru dialog. Ambele 
părţi s-ar putea, de asemenea, angaja în comun în încurajarea organiza ţiilor 
internaţionale şi a societăţii civile pentru promovarea coeziunii sociale.  
• UE ar considera binevenit ă strânsa implicare a Braziliei în preg ătirea urm ătorului 
summit UE-ALC de la Lima din 2008. 
 
RO 10   RO 2.7. Evolu ţia programului Mercosur  
Importanţa şi influenţa Braziliei şi a vastei sale pie ţe în cadrul Mercosur sunt evidente. În 
2005, Brazilia reprezenta aproxima tiv 80% din întregul PIB Mercosur12. Totodat ă, 
Brazilia este motorul economic al Americii de Sud, iar direc ţia politicilor sale economice 
va avea o influen ţă asupra stabilit ăţii economice şi integrării economice a întregii regiuni.  
Dată fiind ponderea Braziliei în Mercosur, consolidarea rela ţiei politice a Uniunii 
Europene cu o ţară de o asemenea importan ţă va sprijini integrarea în interiorul 
Mercosur, precum şi relaţiile UE-Mercosur.  
Comunicând cuno ştinţele sale despre UE şi experien ţa acumulat ă în negocierea unei 
agende comune cu UE, Brazilia poate sprijini mai bine eforturile Mercosur de realizare a 
unei pieţe comune şi a unei uniuni politice. Acest lucru este cu atât mai important cu cât 
Mercosur traverseaz ă o etapă dificilă. Grupul mai are înc ă de lucru pentru a duce la bun 
sfârşit mai multe aspecte ale integr ării sale economice, precum finalizarea uniunii vamale 
şi a pieţei comune a serviciilor. De asemenea, la nivelul factorilor de decizie ai tuturor 
ţărilor în curs de dezvoltare din Mercosur, exist ă opinia că grupul trebuie s ă-şi sporeasc ă 
nivelul de ambi ţie şi eficienţă, inclusiv prin dezvoltarea dimensiunii sale politice şi de 
politică externă. Guvernul Braziliei şi-a manifestat în mod repetat interesul fa ţă de 
experienţa UE ca model de integrare pentru Mercosur, de şi guvernele ţărilor din 
Mercosur sunt în general deosebit de reticente fa ţă de transferul de putere c ătre institu ţii 
supranaţionale în cadrul eforturilor lor de integrare economic ă şi politică. UE este cel mai 
mare partizan al Mercosur şi unul dintre cei mai mari donatori ai acestuia. 
Dialogul consolidat va ajuta, de asemenea, ambele p ărţi să-şi realizeze obiectivul de 
finalizare a unui acord de asociere UE-Mercosur, a c ărui reuşită este strâns legat ă de 
evoluţiile integr ării politice şi economice în cadrul Mercosur, proces în care Brazilia ar 
trebui să preia un rol activ important.  
• În consecin ţă, avem speran ţa că Brazilia va aduce o contribu ţie constructiv ă la 
încheierea unui acord UE-Mercosur echilibrat şi cuprinzător.  
• UE şi Brazilia ar trebui s ă exploreze împreun ă modurile de optimizare a cooper ării şi 
a schimburilor de experien ţă cu privire la aspectele de integrare regional ă. 
2.8. Consolidarea comer ţului şi a relaţiilor economice 
Dezvoltarea comer ţului şi investiţiilor: Brazilia este cea mai important ă piaţă pentru 
UE în America Latin ă, reprezentând o treime din comer ţul total al UE cu aceast ă regiune 
şi având o rat ă de creştere anual ă cu două cifre, în ultimii ani, a schimburilor comerciale 
bilaterale. UE este totodat ă şi cel mai important partener comercial al Braziliei, 
reprezentând 22% din comer ţul total al Braziliei. Cu toate acestea, Brazilia reprezint ă 
numai 1,8% din schimburile comerciale to tale al UE, aflându -se numai pe locul 
                                                 
12 Sursa: Banca Mondial ă. 
 
RO 11   RO unsprezece pe lista principalilor parteneri co merciali ai UE (Euros tat, 2005). Acest lucru 
demonstreaz ă potenţialul semnificativ pe care aceast ă piaţă îl reprezint ă pentru UE. 
Dintre toate ţările BRICS, Brazilia a atras cele mai mari investi ţii străine directe din 
UE13, cu investi ţii valorând 80,1 miliarde EUR. Brazilia este, la rândul s ău, un investitor 
important în UE14, în special în sectoare precum comer ţul, industria extractiv ă şi 
construcţiile.  
În privin ţa accesului pe pia ţă, obiectivul nostru este s ă amplific ăm în continuare 
oportunităţile noastre comerciale prin negocie rile DDA şi UE-Mercosur, dat fiind nivelul 
actual relativ ridicat de protec ţie al pieţelor de bunuri şi servicii din Brazilia. Astfel, UE 
încurajeaz ă Brazilia s ă reducă barierele tarifare şi netarifare, s ă promoveze reformele 
economice şi buna guvernan ţă în domeniul fiscal şi să introduc ă un mediu de 
reglementare stabil pentru operatorii economici, inclusiv pentru investitorii str ăini. Un 
climat comercial şi investiţional mai deschis în Brazilia ar stimula competitivitatea în 
toate sectoarele şi ar crea mijloace de cre ştere a prosperit ăţii.  
• Viitorul parteneriat UE-Brazilia constituie o ocazie de a aborda aspecte de 
importanţă bilateral ă specifică ce completeaz ă discuţiile UE-Mercosur, de exemplu 
printr-un dialog despre proprietatea intelectual ă, politica industrial ă şi cooperarea în 
domeniul reglement ărilor, precum şi prin consult ări în domeniul sanitar şi fitosanitar 
(SFS), ob ţinând astfel o mai bun ă înţelegere reciproc ă a condiţiilor SFS respective 
care pot afecta comer ţul. 
Aspecte economice şi financiare:  Dată fiind ponderea semnificativ ă a Braziliei în 
economia mondial ă şi în forurile interna ţionale importante, precum G20, OMC şi grupul 
de lucru „rela ţii externe” al G8, UE ar trebui s ă îmbunătăţească dialogul cu Brazilia şi în 
privinţa aspectelor financiare şi macroeconomice. Acestea ar putea cuprinde problemele 
macroeconomice şi fiscale, strategiile pentru reformele structurale de stimulare a cre şterii 
durabile şi aspectele de coeziune social ă.  
• Parteneriatul strategic UE-Brazilia ar trebui s ă implice un dialog macroeconomic 
periodic.   
Creditele acordate de Banca European ă de Investi ţii (BEI) au jucat un rol important în 
consolidarea leg ăturilor economice între Brazilia şi UE şi au sprijinit dezvoltarea 
sectorului privat. Brazilia a fost cel mai mare beneficiar al creditelor BEI în America Latină şi va rămâne un beneficiar important  al creditelor BEI. Finan ţarea BEI în Brazilia 
va sprijini obiectivele UE de concentrare asupra durabilit ăţii mediului (inclusiv asupra 
atenuării schimb ărilor climatice), securit ăţii energetice, sprijinirii ISD ş
i transferului de 
tehnologie şi de know-how .  
                                                 
13 De şi fluxurile c ătre Rusia, China şi India în 2003-2005 au fost mai mari decât în cazul Braziliei, 
pe ansamblu volumul investi ţiilor UE în Brazilia este mai mare decât în celelalte ţări BRIC luate 
împreună: 2005. Brazilia 80,1 miliarde EUR; Rusia 31,3 miliarde EUR; China 31,3 miliarde EUR; 
India 13,7 miliarde EUR; 
14 Numai în 2005 s-au investit 5,2 miliarde EUR capital brazilian în UE (sursa: Banco Central do 
Brasil). 
 
RO 12   RO Societatea informa ţională: UE şi Brazilia împ ărtăşesc convingerea c ă tehnologiile 
informaţiei şi comunica ţiilor (TIC)  sunt nu numai esen ţiale pentru stimularea inov ării, 
competitivit ăţii şi creşterii economice, pentru crearea de locuri de munc ă şi creşterea 
eficienţei sectorului public, ci au şi o dimensiune social ă important ă, îmbunătăţind 
coeziunea social ă şi calitatea vie ţii şi reducând s ărăcia. 
• Prioritatea UE este de a extinde în continuare dialogul şi cooperarea bilaterale în 
privinţa aspectelor de reglementare, politic ă şi cercetare legate de TIC. Acest lucru va 
contribui la garantarea unui cadru de reglementare solid şi stabil în acest sector, care 
să ofere cea mai bun ă utilizare a TIC în sprijinul politicilor publice şi protecţiei 
sociale, şi va dezvolta schimburile în domeniile ştiinţifice şi tehnologice relevante.  
Transportul aerian:  Cu aproximativ patru milioane de pasageri, anual, pe curse 
regulate, pia ţa transportului aerian dintre Brazilia şi UE este de o importan ţă majoră ca 
legătură între persoanele şi întreprinderile din UE şi Brazilia. Pentru dezvoltarea acestui 
sector, serviciile aeriene dintre Brazilia şi UE au nevoie de un cadru juridic stabil. 
Acordurile de transport aerian între Brazilia şi statele membre ale UE trebuie, a şadar, 
modificate pentru a reflecta existen ţa pieţei unice a transportului aerian din UE. Odat ă ce 
Brazilia recunoa şte existen ţa UE în acordurile sale bilatera le de servicii aeriene, Brazilia 
are poten ţialul de a deveni un partener important la diferite niveluri ale politicii 
transporturilor aeriene. Un bun exemplu în ge stionarea traficului aerian îl constituie 
proiectul SESAR ( Single European Sky ATM Research ), care vizeaz ă creşterea 
siguranţei, eficien ţei şi durabilit ăţii din punctul de vedere al protec ţiei mediului a 
transportului aerian, printr-o cooperare îmbun ătăţită în domeniul siguran ţei aviaţiei, în 
special cu privire la recunoa şterea concluziilor certificatelor de navigabilitate.   
• Prioritatea UE o constitu ie modificarea urgent ă a acordurilor de transport aerian 
între Brazilia şi statele membre UE.  
Transportul maritim şi guvernan ţa maritim ă: Brazilia şi UE sunt, ambele, actori de 
prim-rang în economia mondial ă şi transportul maritim are o importan ţă deosebită pentru 
creştere, comer ţ şi dezvoltare. Recent stabilitul dialog între UE şi Brazilia privind politica 
de transport maritim ar trebui dezvol tat în continuare în scopul îmbun ătăţirii condiţiilor 
aplicabile companiilor braziliene şi europene de transport maritim, facilit ării transportului 
maritim în Brazilia şi în UE, dezvolt ării unei cooper ări consolidate între ambele p ărţi în 
toate domeniile de interes reciproc , inclusiv porturi, transport pe c ăile navigabile interne, 
infrastructur ă şi siguran ţă maritim ă, precum şi în scopul analiz ării convergen ţei 
abordărilor în cadrul organiza ţiilor interna ţionale.   
• În plus, p ărţile ar putea dori s ă ia în considerare stabilirea unei cooper ări 
intersectoriale cu privire la chestiuni de guvernan ţă maritimă care acoper ă o gamă 
largă de aspecte maritime, de la transport, pescuit, cercetare maritim ă, protecţia 
mediului marin şi exploatarea durabil ă a resurselor naturale, la planificare, 
guvernan ţă şi aplicarea legii în domeniile respective.  
• Recent stabilitul dialog politic între UE şi Brazilia cu privire la transportul maritim ar 
trebui dezvoltat în continuare.  
 
RO 13   RO Ştiinţa, Tehnologia (S&T) şi inovarea  constituie un domeniu prioritar declarat al 
guvernului brazilian15. Cooperarea bilateral ă este la rândul ei semnificativ ă, Brazilia fiind 
una dintre cele mai importante ţări terţe participante la cel de-al şaselea Program-cadru de 
cercetare (PC6 2002-2006) cu activit ăţi comune de cercetare la nivel bilateral şi bi-
regional în toate domeniile tematice  majore, de la mediu, alimente şi sănătate la energie şi 
transporturile de suprafa ţă. Recenta intrare în vigoare a Acordului de cooperare 
UE/Brazilia privind S&T şi noile posibilit ăţi de participare interna ţională la cel de-al 
şaptelea Program-cadru de cercetare 2007-2013 al UE ofer ă o bază solidă pentru 
amplificarea cooper ării actuale.  
• Dialogul din sectorul S&T ar trebui consolidat şi planificarea comun ă ar trebui 
îmbunătăţită pentru a se concentra şi a defini priorit ăţi prin dialoguri tematice 
adecvate în domeniile de interes comun.   
• Partea brazilian ă este încurajat ă, după caz, să-şi finanţeze proprii participan ţi la 
activităţile PC7. Ambele p ărţi ar trebui s ă faciliteze mobilitatea cercet ătorilor, pe 
care UE o promoveaz ă prin programul specific „Oameni”. UE şi Brazilia ar trebui s ă 
consolideze şi să amelioreze vizibilitatea cooper ării în acest domeniu.  
• Ar trebui avut ă în vedere stabilirea unui acord între EURATOM şi Brazilia, dup ă 
modelul acordurilor existente cu alte ţări. Acesta ar putea fi în domeniul specific al 
fuziunii, de exemplu pentru  a promova aderarea  Braziliei la proiectul Reactorului 
Termonuclear Interna ţional Experimental (ITER), sau în alte domenii mai largi ale 
cercetării nucleare.  
Navigaţie prin satelit, Galileo : Cooperarea privind Programul European de Navigare 
prin Satelit, Galileo, ar trebui intensificat ă în continuare printr-un nou acord de cooperare 
(pe baza schimburilor ini ţiale de informa ţii şi a altor contacte).  
• Participarea Braziliei la Galileo ar constitui o şansă ideală de adâncire a cooper ării 
industriale şi ştiinţifice de vârf dintre UE şi Brazilia.  
2.9. Justi ţie, libertate şi securitate 
UE şi Brazilia ar trebui s ă coopereze, inclusiv în forurile interna ţionale, în vederea 
stabilirii unor standarde interna ţionale de combatere a crimei organizate şi a corup ţiei, 
prin promovarea cooper ării în materie penal ă şi, în special, prin aplicarea integral ă a 
convenţiilor şi protocoalelor ONU privind lupta împotriva criminalit ăţii organizate 
transnaţionale şi împotriva corup ţiei. UE şi Brazilia ar trebui s ă promoveze şi cooperarea 
regională multidisciplinar ă cu privire la aplicarea legii. Cooperarea dintre UE şi Brazilia 
în combaterea drogurilor ilegale ar trebui bazat ă pe principiul responsabilit ăţii partajate şi 
ar trebui s ă sprijine dezvoltarea politicilor şi programelor care ajut ă la consolidarea 
capacităţii Braziliei de a face fa ţă problemei globale a drogurilor printr-o abordare 
integrată şi echilibrat ă. 
                                                 
15 Investi ţiile curente în cercetare, de 1% din PIB, se vor dubla pân ă la sfârşitul celui de-al doilea 
mandat al pre şedintelui Lula. 
 
RO 14   RO Comisia î şi exprimă încrederea c ă un acord de scutire de obliga ţie de a de ţine viză pentru 
şederile de scurt ă durată între Comunitatea European ă şi Brazilia va fi negociat cu succes 
şi încheiat în lunile urm ătoare. Acest acord va pune cap ăt unei situa ţii de tratament 
inegal, din partea Braziliei, a unor cet ăţeni UE, ca urmare a extinderii din 2004, şi va 
asigura un sistem de eliminare a vizelor perfect reciproc atât pentru cet ăţenii brazilieni, 
cât şi pentru cei europeni. Se estimeaz ă că la sfârşitul lunii iunie Comisia va adopta un 
proiect de mandat de negociere. 
În contextul acestor negocieri, trebuie subliniat faptul c ă lupta împotriva imigr ării ilegale 
va fi discutat ă pentru a favoriza o cooperare mai strâns ă între UE şi Brazilia. În contextul 
migraţiei, o importan ţă deosebită revine aspectului transferur ilor de fonduri din Europa 
spre Brazilia, care au crescut substan ţial în ultimii ani. Atunci când sunt bine gestionate, 
ele pot contribui la cre şterea economic ă şi la dezvoltare. Discu ţiile, inclusiv dialogul la 
nivel macroeconomic, trebuie s ă ia în considerare şi modalit ăţile de a facilita în 
continuare aceste transferuri de fonduri.  
• UE şi Brazilia ar trebui s ă promoveze cooperarea regional ă multidisciplinar ă cu 
privire la aplicarea legii. 
2.10. Apropierea între oameni 
Relaţia dintre UE şi Brazilia înseamn ă, bineînţeles, mult mai mult decât interese 
economice: leg ături istorice, afinit ăţi culturale şi lingvistice puternice, cooperare între 
universităţi, legături sportive, turism în ambele sensuri, rela ţii directe între întreprinderi, 
un interes comun fa ţă de sănătate şi multe altele.  
Ca parte a procesului de consolidare şi adâncire a rela ţiei UE-Brazilia, trebuie ac ţionat în 
vederea sporirii gradului de con ştientizare şi înţelegere a culturilor şi societăţilor 
partenerilor no ştri. Ar trebui s ă luăm măsuri directe de m ăsurare a opiniei publice şi 
înţelegerii cu privire la UE în Brazilia şi vice-versa, precum şi de dezvoltare şi punere în 
aplicare a unor strategii de cre ştere a vizibilit ăţii şi conştientizării, de consolidare a 
înţelegerii şi de corectare a ideilor gre şite.  
 
RO 15   RO Învăţământul superior 
Există un interes şi posibilit ăţi de cooperare considerabile între UE şi Brazilia la nivelul 
învăţământului superior, pentru a l ărgi orizontul cuno ştinţelor academice şi pentru a 
apropia şi mai mult elitele intelectuale viitoare ale celor dou ă parţi. Brazilia este un 
participant activ în programul ALBAN al UE privind înv ăţământul superior,16 în Erasmus 
Mundus17 şi în programele de schimburi bilaterale ale statelor membre ale UE. Brazilia a 
înregistrat, de asemenea, o participare ridicat ă la programul ALFA18 al UE pentru 
cooperare universitar ă UE-AL. În mod semnificativ, se analizeaz ă în prezent ini ţierea 
unui dialog politic în domeniul educa ţiei în vederea unui schi mb de bune practici.  
• UE propune stimularea, în continuare, a schimburilor şi dialogului între culturile 
noastre, prin intensificarea schimburilor universitare în viitorul apropiat, cu fonduri 
provenite din documentul strategic de ţară 2007-2013 al UE: sunt prev ăzute 30,5 
milioane EUR pentru burse Erasmus Mundus suplimentare destinate studen ţilor 
brazilieni.  
Cultură: UE şi Brazilia împ ărtăşesc opinii convergente şi obiective comune în domeniul 
culturii, în special cu priv ire la diversitatea cultural ă şi dialogul intercultural. Un dialog 
sectorial recent convenit între p ărţi va oferi un cadru pentru stimularea diversit ăţii 
culturale şi promovarea industriilor culturale. Dialogul va pune un accent deosebit pe 
Convenţia UNESCO privind protec ţia şi promovarea diversit ăţii expresiilor culturale şi 
pe stimularea cooper ării în cadrul forurilor interna ţionale pentru punerea în aplicare 
adecvată a acesteia. În domeniul limbilor, experien ţa UE poate oferi exemple de bune 
practici în ceea ce prive şte promovarea diversit ăţii lingvistice.  
Societatea civil ă: Contactele între cet ăţenii Braziliei şi cei ai UE ar trebui îmbun ătăţite şi 
prin intermediul societ ăţii civile: exist ă, de ambele p ărţi, un interes comun considerabil 
cu privire la aspecte de importan ţă reciprocă, cum ar fi schimb ările climatice, mediul, 
reducerea s ărăciei, dezvoltarea social ă, urbanizarea, dar şi cu privire la aspecte mai 
tehnice şi economice, precum ştiinţa şi tehnologia sau transportul maritim.  
                                                 
16 Aproximativ 2 500 studen ţi brazilieni au participat, din 2003, la programul „ALBAN” al CE 
pentru înv ăţământul superior destinat Americii Latine: aceasta reprezint ă 30% din totalitatea 
participan ţilor sud-americani. 
17 Brazilia este ţara din America Latin ă cu cel mai mare nivel de reu şită în participarea la programul 
Erasmus Mundus. 89 studen ţi şi 28 cadre didactice universitare din institu ţii braziliene au primit o 
bursă Erasmus Mundus pentru a studia sau munci în Europa în perioada 2004-2006. Mai multe 
universităţi braziliene sunt implicate în parteneriate în cadrul programelor de master Erasmus 
Mundus. 
18 ALFA II (América Latina Formação Académica) – aproximativ 70 institu ţii universitare braziliene 
au realizat 136 proiecte, din care 82 au permis o mobilitate semestrial ă AL-UE pentru aproximativ 
1 300 persoane. 
 
RO 16   RO • Contactele cu societatea civil ă ar trebui amplificate într-o gam ă largă de domenii. 
• Schimburile la nivelul tinerilor şi cooperarea în afara sectorului educa ţiei formale ar 
trebui îmbun ătăţite în continuare prin intermediul programului „Tineretul în 
acţiune”.  
Întreprinderi : Potenţialul de cooperare între întreprinderi - reflectat de valori 
impresionante ale investi ţiilor de ambele p ărţi - este înc ă departe de a fi exploatat în 
întregime. Contactele între întreprinderi  ar trebui încurajate în continuare şi sprijinite prin 
organizarea unei Mese rotunde UE-Brazilia.  
• Prima Mas ă rotundă de afaceri UE-Brazilia va avea  loc în paralel cu summit-ul 
politic UE-Brazilia de la Lisabona. 
3. A CŢIUNI VIITOARE  
Relaţia în dezvoltare rapid ă dintre UE şi Brazilia este bazat ă în prezent pe Acordul-cadru 
de cooperare din 1992 şi pe Acordul-cadru de cooperare UE-Mercosur din 1995. Acest 
fapt restrânge, în mod inevitabil, dimensiunile şi intensitatea dialogului nostru. 
Vizita pre şedintelui Barroso în Brazilia în mai 2006 a dat un nou impuls rela ţiilor noastre, 
recunoscându-se avantajele poten ţiale ale cooper ării în mai multe domenii sectoriale, 
definite la reuniunea Comite tului mixt din aprilie 200519. O primă rundă de consult ări 
politice cu Brazilia, de tip troic ă, s-a desfăşurat la Brasilia în mai 2007.  
Aceste evolu ţii recente au demonstrat un entuziasm crescând al ambelor p ărţi pentru 
extinderea şi consolidarea cooper ării în multe domenii.  Brazilia a manifestat un mare 
interes atât fa ţă de procesul cât şi faţă de dezvoltarea unui „parteneriat strategic” cu 
Europa. 
Summit-ul din iulie ofer ă Uniunii posibilitatea de a da un nou şi puternic impuls rela ţiei 
UE-Brazilia în ansamblu. Un parteneriat strategic cu Brazilia, ca prieten şi aliat de lung ă 
durată într-o regiune de mare importan ţă pentru UE, ar implica realizarea unui consens şi 
a unor acorduri cu privire la cooperarea politic ă generală, în vederea promov ării păcii şi 
stabilităţii pe continentele noastre şi dincolo de acestea, permi ţându-ne s ă ne conjug ăm 
eforturile pentru a face fa ţă provocărilor existente la nivel global.  Acest lucru ar însemna 
adoptarea unei abord ări bazate pe cooperare în privin ţa relaţiilor economice şi comerciale 
şi realizarea de progrese în sectoare le identificate în vederea cooper ării. De asemenea, 
acest lucru ar însemna şi implicarea puternic ă în favoarea integr ării regionale, 
îmbunătăţirea cooper ării cu Mercosur şi urmărirea încheierii cu succes a Acordului de 
asociere UE-Mercosur.  În concluzie, un parteneriat strate gic UE-Brazilia ar reprezenta un 
pas înainte foarte pozitiv pe ntru UE, pentru Brazilia şi pentru întreaga regiune. 
                                                 
19 Energie, mediu, ştiinţă şi tehnologie, transport maritim, politic ă socială, politică regională. 
 
RO 17   RO În aceste împrejur ări, Comisia consider ă că, la summit-ul de la Lisabona din iulie, UE va 
avea posibilitatea de a face un prim pas deci siv spre lansarea unui parteneriat strategic cu 
Brazilia. 
În consecin ţă, Comisia recomand ă următoarele:  
• Luând în considerare priorit ăţile stabilite în prezenta comunicare şi, în special, 
elementele importante definite la capitolul 2 şi; 
• în vederea intensific ării legăturilor dintre Uniunea European ă şi Brazilia prin 
lărgirea dialogului politic pentru a include toate aspectele de interes comun şi de 
importanţă globală, prin consolidarea cooper ării bilaterale şi prin contribu ţia la 
încheierea unui Acord de asociere UE-Mercosur; 
UE ar trebui: 
• să se angajeze, împreun ă cu Brazilia, s ă lanseze un parteneriat strategic la summit-ul 
UE-Brazilia de la Lisabona. 
• să invite Brazilia s ă-şi prezinte punctul de vedere despre amploarea parteneriatului 
strategic.
 
RO 18   RO Brazilia pe scurt  
Date politice şi geografice 
Denumirea oficial ă:  Republica Federativ ă a Braziliei 
Preşedintele actual al republicii: Dl. Luiz Inácio Lula da Silva  
(din ianuarie 2003, reales în octombrie 
2006) 
Suprafaţa: 8 512 milioane km2 
Frontiere terestre: total:  14 691 km 
Ţări vecine: Argentina 1 224 km, Bolivia 3 
400 km, Columbia 1 643 km, Guiana 
Franceză 673 km, Guyana 1 119 km, 
Paraguay 1 290 km, Peru 1 560 km, Surinam 597 km, Uruguay 985 km, 
Venezuela 2 200 km 
Populaţia:  189 milioane (2007) 
Creşterea popula ţiei: 1,3% p.a.  
Urbanizare: 84% (2005) 
Oraşe principale: São Paolo (10,8m), Rio de Janeiro (6m), 
Salvador (2,6m), Belo Horizonte (2,3m), 
Fortaleza (2,3m)  
Indicatori economici  
PIB:  
PIB/capita: 710 miliarde EUR (2006, Eurostat)  
3 820 EUR (2006, Eurostat)  
Creştere PIB:  0,5% (2003), 4,9% (2004), 3,3% (2005), 
3,5% (2006) 
Inflaţie: 14,8% (2003), 6,6% (2004), 6,8% (2005), 
4,6% (2006) 
Soldul contului curent: 0,8% (2003), 1,9% (2004), 1,7% (2005), 
 
RO 19   RO 0,7% (2006) 
Exporturi c ătre UE: 26,2 miliarde EUR (2006) = 22% din total 
exporturi;  
1,9% din importurile UE 
Importuri din UE:  17,7 miliarde EUR (2004) = 22% din total 
importuri;  
1,5% din exporturile UE 
Investiţii UE în Brazilia:  59,2 miliarde EUR (2002), 76,3 miliarde 
EUR (2005)  
Principali indicatori sociali  
Analfabetism: 11,5% 
Speranţa de viaţă la naştere: 71 ani (2005) 
Rata netă de şcolarizare a persoanelor cu 
vârsta între 7 şi 24 ani: Elementar (7-14): 96 % (2005) 
Secundar (15-17): 46% (2005) Universitar (18-24): 22% (2003) 
Sărăcie:  36,3% (2005); (S ărăcie extrem ă: 10,6%) 
Rata mortalit ăţii infantile: 20 la 1000 n ăscuţi vii (2005) 
Coeficient Gini: 0,61 = mare (0 este echivalent cu egalitate 
absolută/ 1 cu inegalitate absolut ă) 
Surse: Eurostat, Banco do Brasil, Worldbank, IBGE, FMI, UN-ECLAC 
 
RO 20   RO 
 
 
 
RO 21   RO