RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CĂTRE CONSILIU

Raport privind punerea în aplicare a Directivei 2004/22/CE privind mijloacele de măsurare în conformitate cu articolul 25 din directivă.

(Text cu relevanță pentru SEE)

A. Introducere

1. Scopul prezentului document

Scopul prezentului document este acela de a raporta cu privire la punerea în aplicare a Directivei privind mijloacele de măsurare (DMM), printre altele, pe baza rapoartelor furnizate de statele membre. Mai mult decât atât, acesta se bazează pe două studii în rândul IMM-urilor și pe o consultare publică. Doi consultanți externi au furnizat informații în ceea ce privește evaluarea directivei și, respectiv, evaluarea impactului sugestiilor pentru eventuale modificări.

2. Directiva privind mijloacele de măsurare (DMM)

Directiva privind mijloacele de măsurare (Directiva 2004/22/CE)[1] este în vigoare de 4 ani și jumătate, de la data de 30 octombrie 2006[2].

Se aplică următoarelor mijloace definite în anexele la directivă:

- apometre;

- contoare de gaz și dispozitive de conversie a volumului;

- contoare de energie electrică activă;

- contoare de energie termică;

- sisteme de măsurare pentru măsurarea continuă și dinamică a cantităților de lichide, altele decât apa;

- instrumente de cântărit cu funcționare automată;

- taximetre;

- măsuri materializate;

- instrumente de măsurare dimensională;

- analizatoare pentru gaze de eșapament.

Principalul obiectiv strategic al directivei este facilitarea și îmbunătățirea pieței interne a instrumentelor necesare pentru sarcini de măsurare din considerente de natura interesului public, sănătății publice, ordinii și siguranței publice, protecției mediului și a consumatorului, colectării taxelor și impozitelor și corectitudinii tranzacțiilor comerciale, în cazul în care statele membre consideră justificată o astfel de măsurătoare oficială legală.

DMM garantează un nivel ridicat de încredere prin cerințele esențiale aplicabile în toate statele membre, fiind exprimat prin marcajele CE și M. Stabilește criterii de performanță, oferind, în același timp, producătorilor flexibilitate tehnologică cu privire la modalitățile de a le atinge. DMM oferă o gamă largă de proceduri de evaluare a conformității care se ocupă de necesitățile producătorilor mici și mari deopotrivă.

Legislația nu definește activitățile pentru care mijloacele de măsurare trebuie utilizate. Aceasta rămâne o problemă pentru guvernele naționale. De exemplu, între statele membre diferă practicile cu privire la întrebarea dacă sunt necesare contoare pentru consumul de apă sau sistemele comune de încălzire. În mod similar, fabricile pot utiliza diferite tipuri de contoare în scopul producției interne care nu trebuie reglementate.

Cu toate acestea, atunci când un stat membru solicită o măsurătoare oficială legală , de exemplu, ca în marea majoritate a tranzacțiilor de consum, pot fi utilizate numai instrumentele care sunt în conformitate cu directiva. Directiva distinge categorii care să țină seama de diferențele mari de temperatură din Europa, unde mijloacele de măsurare amplasate în exterior trebuie să rămână exacte, între - 40 de grade într-o iarnă scandinavă și + 70 de grade într-o vară mediteraneană.

Directiva permite trimiterea la standardele internaționale care pot fi utilizate împreună cu standardele europene de către CEN/CENELEC/ETSI pentru a demonstra conformitatea cu cerințele legislative. De asemenea, faptul că se bazează pe standardele internaționale ale Organizației Internaționale pentru Metrologie Legală (OIML), din care fac parte 60 de țări, de exemplu, ajută industria europeană să fie mai competitivă și să pătrundă pe piețele mondiale[3].

Unitatea responsabilă pentru DMM este DG Întreprinderi și Industrie, Unitatea G/5.

3. Motivele revizuirii

La articolul 25 din Directiva privind mijloacele de măsurare[4], Comisia este invitată să prezinte un raport privind punerea în aplicare a directivei, după cum urmează:

„Parlamentul European și Consiliul invită Comisia să prezinte, înainte de 30 aprilie 2011, un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive, printre altele, pe baza rapoartelor prezentate de statele membre și, dacă este cazul, să propună modificări. Parlamentul European și Consiliul invită Comisia să aprecieze dacă procedurile de evaluare a conformității pentru produsele industriale sunt corect aplicare și, dacă este cazul, să propună modificări în vederea asigurării unei certificări coerente.”

În plus, Directiva 2011/17/UE abrogă 8 directive ale „vechii abordări” în domeniul metrologiei legale: o directivă din 2011 (nave-cisternă) și celelalte șapte din 2015 (contoare de apă, greutăți (2x), contoare de alcool (2x), manometre pentru măsurarea presiunii în pneuri, masa de cereale). Ca urmare a abrogării, directiva prevede o perioadă de tranziție de 10 ani care să permită introducerea pe piață a unor instrumente cu marcajele armonizate pe baza certificatelor existente, adică până în anul 2021 și, respectiv, 2026[5].

Într-o Declarație comună a celor trei instituții, Comisia a fost invitată „să raporteze înainte de 30 aprilie 2011 [...] și în conformitate cu principiile unei mai bune legiferări (care să includă, dacă este cazul, analiză de impact și consultare publică) [...] să stabilească dacă și în ce măsură domeniul de aplicare al Directivei 2004/22/CE privind mijloacele de măsurare trebuie extins pentru a include orice mijloace de măsurare reglementate în prezent” prin directivele abrogate[6].

B. Evaluare

În prezentul raport, Comisia evaluează punerea în aplicare a directivei, ținând seama de faptul că este în vigoare de numai 4 ani și jumătate, adică începând cu data de 30 octombrie 2006.

Principalele obiective ale exercițiului de evaluare întreprins sunt următoarele:

- furnizarea unor estimări aproximative de piață pentru fiecare sector reglementat de DMM;

- analizarea eficacității directivei;

- formularea unor concluzii pentru acțiunile viitoare.

Evaluarea a fost realizată cu ajutorul a trei instrumente diferite de evaluare:

- întreprinderile mici și mijlocii (IMM) au fost contactate prin Rețeaua întreprinderilor europene (Enterprise Europe Network) cu scopul de a obține un mediu de reglementare mai favorabil IMM-urilor în urma Programului-cadru pentru competitivitate și inovare;

- evaluarea directivei a fost realizată de experți externi;

- concluziile au făcut obiectul unei consultări publice.

1. Ponderea economică a sectoarelor mijloacelor de măsurare în domeniul de aplicare al directivei

În raportul de evaluare întocmit de experții externi[7], aceștia au estimat că DMM se aplică la aproximativ 345 de milioane de unități de mijloace de măsurare (MM) vândute anual pe piața europeană, cu o valoare totală a vânzărilor de aproximativ 3,25 miliarde EUR. Există aproximativ 900 de producători activi în cele 10 sectoare care intră sub incidența DMM fără a include numărul mare de IMM-uri care funcționează ca distribuitori, importatori sau furnizori de servicii de reparații. Numărul total al angajaților ocupați în sector este estimat la 190 000.

Aproximativ 20-25 % dintre mijloacele de măsurare din UE27 sunt importate, în timp ce 25-30 % dintre mijloacele de măsurare produse în UE27 sunt exportate către țări terțe. Există, totuși, o importantă variație în rândul diferitele categorii de mijloace de măsurare. Nivelul comerțului în ambele direcții este deosebit de ridicat (peste 50 % din total) pentru categoriile de măsuri materializate bazate într-o mai mică măsură pe utilizarea intensivă a tehnologiilor (MI-008) și instrumentele de măsurare dimensională (MI-009), dar și pentru contoarele de energie electrică (65 %). În același timp, cota din producția exportată este deosebit de ridicată în cazul unor mijloace mai avansate tehnologic, cum ar fi instrumentele de cântărit cu funcționare automată (până la 42 % pentru sub-categoria dozatoarelor gravimetrice cu funcționare automată), precum și în categoria contoarelor de gaz (44 %) unde firmele din UE sunt lideri mondiali.

Tabelul 1 – Suprafața totală a pieței reglementate de DMM

Dimensiunea pieței – numărul de articole vândute anual (în mii) | Dimensiunea pieței – numărul de articole vândute anual (în milioane EUR) | Cota de piață în MM totale | Angajați ocupați în sector (în mii) |

MI-001: Apometre | 18 000 | 450 | 13,8% | 25 |

MI-002: Contoare de gaz și dispozitive de conversie | 6 900 | 410 | 12,6% | 30 |

MI-003: Contoare de energie electrică activă | 14 000 | 610 | 18,8% | 32 |

MI-004: Contoare de energie termică | 800 | 290 | 8,9% | 18 |

MI-005: Sisteme de măsurare pentru lichide, altele decât apa | 31,2 | 240 | 7,4% | 14-16 |

MI-006: Instrumente de cântărit cu funcționare automată | 21 | 550 | 16,9% | 25 |

MI-007: Taximetre | 50 | 25-40 | 1% | 1 |

MI-008: Măsuri materializate[8] | 300 000 | 440-490 | 14,3% | 34 |

MI-009:Instrumente de măsurare dimensională | 300-400 | 70-80 | 2,3% | 7 |

MI-010: Analizatoare pentru gaze de eșapament | 25-35 | 130 | 4,0% | 17,5 |

Total | 345 000 | 3 250 | 100% | 190 |

2. Opiniile formulate de întreprinderile mici și de microîntreprinderi

La sfârșitul anului 2009, serviciile Comisiei au realizat un sondaj utilizând instrumentul de consultare al Rețelei întreprinderilor europene reprezentat dintr-un comitet de IMM-uri. Acesta a atras un total de 286 de răspunsuri, jumătate producători și jumătate utilizatori, în special întreprinderi mici și microîntreprinderi cu o cifră de afaceri mai mică de 10 milioane EUR din majoritatea statelor membre[9]. IMM-urile își desfășurau activitatea în toate sectoarele de mijloace de măsurare vizate, majoritatea utilizau marcajul CE+M care indică faptul că instrumentul este în conformitate cu DMM, în timp ce 40 % efectuau schimburi comerciale la scară largă pe piața internă, 25 % doar pe piața națională și 40 % exportau în afara UE.

Rezultatele sondajului sugerează că majoritatea IMM-urilor nu întâmpină probleme deosebite diferite de cele raportate de întreprinderile mari în evaluare[10]. Un număr mic de IMM-uri raportează bariere în calea comerțului datorate protecției din partea autorităților naționale (reale sau percepute) și costuri de evaluare a conformității care sunt mai mari decât ceea ce ar putea fi considerat adecvat. De asemenea, nu au fost identificate categorii de MM cu probleme specifice. Din partea utilizatorilor, sondajul sugerează că protecția consumatorilor este adecvată.

O problemă ridicată de sondaj se referă la concurența neloială a produselor care nu poartă marcajul CE+M. Cu toate că acest punct nu ar trebui considerat o problemă specifică IMM-urilor, pare a fi mai evident în comparație cu dovezile furnizate în timpul interviurilor cu asociațiile profesionale și, în principal, întreprinderile mari. Aceasta ar putea reflecta tranziția acolo unde sunt introduse pe piață încă numeroase instrumente de calitate inferioară cu aprobări naționale mai ieftine și acest lucru se va rezolva de la sine atunci când perioada de tranziție se va încheia în 2016.

În ceea ce privește problema relaxării procedurilor de evaluare a conformității pentru instrumente ieftine, ar trebui remarcat faptul că aceste instrumente sunt, de obicei, produse în masă și, astfel, evaluarea conformității este cu atât mai relevantă. Gama largă de proceduri de evaluare a conformității disponibile pentru fiecare tip de instrument ar trebui să contribuie la eliminarea blocajelor.

În sfârșit, directiva permite definirea subansamblelor, însă nu permite producătorilor să le definească, întrucât, dacă ar face acest lucru, pot apărea pe piață tot felul de instrumente incomplete posibil marcate și acest lucru ar complica supravegherea pieței.

3. Constatări principale ale evaluării

Principalele constatări ale evaluării directivei MM sunt următoarele:

Inovarea nu a fost îngreunată și, în unele cazuri, DMM este considerată a fi favorabilă inovării.

Posibilitatea de a opta a suspendat aplicarea integrală, statele membre impunând mijloace astfel cum sunt stabilite în directivă în 90 % dintre cazurile posibile. Prin urmare, protecția consumatorului este practic egală în întreaga UE și riscul de concurență neloială din cauza diferențelor între statele membre este minimă.

DMM a contribuit la îmbunătățirea funcționării pieței interne prin utilizarea unui singur certificat de evaluare a conformității, care, fiind cu aproximativ 10-15 % mai scump decât vechile certificate naționale, a fost în beneficiul producătorilor care își desfășoară activitatea pe mai multe piețe. A fost identificată necesitatea ca aceste certificate să aibă un format comun.

Părțile interesate au fost pe deplin consultate în orice moment în cadrul Grupului de lucru pentru mijloace de măsurare. Acestea s-au implicat activ în elaborarea propunerilor de comitologie. Procedura comitetului de reglementare a fost utilizată o singură dată, iar procedura de consultare de aproximativ 10 ori pentru publicațiile privind standardele internaționale ale OIML[11], care oferă prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei.

Buna funcționare a directivei a fost îmbunătățită prin „Declarația Comisiei către WELMEC[12] cu privire la cooperare” din 2004, ceea ce a avut ca rezultat 40 de documente de orientare de natură conceptuală la care se face referire pe site-ul Comisiei în urma acordului final cu toate părțile interesate din Grupul de lucru pentru mijloace de măsurare.

Cu excepția taximetrelor, standardele oferă acoperire totală, acestea fiind standarde europene armonizate sau documente normative care fac trimitere la standarde internaționale și care au fost avizate favorabil de Comitetul pentru mijloace de măsurare.

Noul cadru legislativ conține proceduri de evaluare a conformității foarte apropiate de cele din DMM. În curând va fi prezentată o propunere de reformare a DMM prin care aceasta este adaptată la Noul cadru legislativ.

Calitatea supravegherii pieței apare ca o preocupare importantă a industriei și este un domeniu în care majoritatea autorităților recunosc că, până de curând, eforturile lor au fost limitate.

Se pare că există neconcordanțe în rândul organismelor notificate în ceea ce privește interpretarea cerințelor DMM și a altor orientări, precum și nivelurile diferite de capacitate, interpretarea relativ restrictivă de către organismele notificate a orientărilor WELMEC care constrâng utilizarea unor abordări alternative pentru a se conforma cerințelor esențiale.

Nu există dovezi că punerea în aplicare a DMM a dezavantajat, în general, IMM-urile – deși, în anumite sectoare specifice, (instrumente de cântărit și alimentatoare cu combustibil) lipsa unor norme care să facă diferența între componentele individuale (subansambluri) poate fi în dezavantajul unor IMM-uri.

4. Rezultatul consultării publice

Consultarea publică privind raportul de evaluare a condus la 85 de reacții din partea firmelor, federațiilor din industrie și statelor membre. Organizația europeană a consumatorilor a refuzat să reacționeze, deoarece DMM nu era prioritatea sa.

Răspunsurile relativ puține din cadrul consultării publice cu privire la evaluare indică faptul că nu există puncte majore lipsă și nici nu există puncte majore de dezacord în legătură cu aprecierea evaluării. Problema neajunsurilor supravegherii pieței nu a fost abordată de niciun stat membru. Pentru detalii, consultați raportul privind consultarea publică[13].

În ceea ce privește sugestiile pentru noile propuneri au fost primite câteva materiale utile, dar, în niciun caz, nu au existat dovezi suficiente pe care să se bazeze o evaluare a impactului. Este vorba despre modificări tehnice complexe și detaliate în care serviciile Comisiei trebuie să se bazeze foarte mult pe informațiile furnizate de experți și părțile interesate în scopul îndeplinirii cerințelor de reglementare inteligentă. Pentru detalii, consultați raportul unui consultant extern[14].

Evaluarea Directivei MM poate fi considerată completă în ceea ce privește evaluarea și susținută, în general, în ceea ce privește analiza sa. Ca atare, nu există niciun motiv pentru a se lua în considerare modificările de reglementare și în Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, acestea au indicat sensibilitatea la riscurile schimbării DMM în faza incipientă de aplicare a acesteia (4 ani și jumătate). Posibilitățile de standardizare și de îndrumare nu au fost încă utilizate în întregime. Modificarea directivei dincolo de adaptările tehnice permise de directivă în articolul 16 ar putea duce la abateri în materie de reglementare și la incertitudine pe piață.

C Abrogarea directivelor „vechii abordări”

1. Introducere

În ceea ce privește obligațiile Comisiei care decurg din Declarația comună a celor trei instituții anexată la Directiva 2011/17/UE de abrogare a celor opt directive ale „vechii abordări”, serviciile Comisiei au procedat după cum urmează:

- O scrisoare către statele membre pentru a le solicita punctele de vedere (iunie 2010) la care au reacționat 6 state membre.

- Un sondaj în rândul IMM-urilor prin intermediul Rețelei întreprinderilor europene(mai-iunie 2010) la care au existat 117 reacții.

- O consultare publică (septembrie-octombrie 2010) la care au fost în jur de 20 de reacții din partea autorităților și 10 din partea industriei organizate.

2. Argumentele prezentate de autorități

Unele autorități aduc două argumente în favoarea continuării reglementării:

- Înlocuirea armonizării cu normele naționale ar implica bariere în calea comerțului din cauza aprobărilor naționale și reglementărilor naționale divergente, reducând astfel protecția consumatorului și concurența pe piața internă.

- Armonizarea documentelor tehnice este necesară pentru controalele periodice în funcționare (cerința și modalitățile acestora sunt de competență națională).

În lipsa unei armonizări a acestor mijloace din ce în ce mai depășite, există în mod clar posibilitatea ca SM individuale să dezvolte cerințe naționale. În timp ce aceste cerințe nu mai trebuie să respecte aceste directive, trebuie totuși să respecte principiile de bază ale Tratatului; în special, principiul liberei circulații a mărfurilor (articolele 34-36 din TFUE). În plus, Regulamentul (CE) nr. 764/2008 privind recunoașterea reciprocă prevede o procedură de notificare în cazul în care un produs comercializat în mod legal într-un stat membru nu poate fi comercializat într-un alt stat membru pe motiv că a fost produs după reguli tehnice diferite de cele solicitate în statul membru de destinație. Aceste notificări vor fi luate în considerare în temeiul articolelor 34-36 din TFUE și jurisprudenței actuale a Curții Europene de Justiție. De exemplu, este puțin probabil ca doar marcajele diferite să constituie un motiv valabil pentru interzicerea unui produs. În plus, angajamentele OMC-BTC impun statelor membre să legifereze pe baza unor standarde internaționale, care deja există în forma documentelor OIML și sunt practic egale cu acestea din urmă privitor la specificațiile tehnice în fiecare dintre directivele abrogate. Acest lucru este întărit de obligațiile de notificare în temeiul Directivei 98/34/CE, care urmăresc să asigure o deplină recunoaștere reciprocă a produselor echivalente și a procedurilor de evaluare a conformității.

Prin urmare, noile norme naționale care înlocuiesc directivele nu vor diferi în practică de directivele abrogate și ar fi puține motive pentru mai multe marcaje naționale și evaluarea conformității dacă produsul este conform cu legislația unui stat membru. La finalul perioadei de tranziție în 2021 și, respectiv, 2026, normele naționale nu vor duce, prin urmare, la schimbare pentru produsele reglementate în prezent de directivele abrogate. Comisia nu este în niciun fel împotriva normelor naționale bazate pe standarde internaționale care sunt în conformitate cu principiile recunoașterii reciproce, dacă un stat membru consideră astfel de reguli necesare.

În ceea ce privește al doilea argument cu privire la armonizarea care asigură documente tehnice echivalente necesare pentru controalele periodice în funcționare (cerința și modalitățile acestora sunt de competență națională), standardizarea internațională poate deschide calea pentru a asigura echivalența acestei documentații. Dacă este necesar, încă mai este timp suficient pentru a se asigura că acest lucru poate fi realizat înainte de sfârșitul perioadei de tranziție.

Discuția ambelor argumente de mai sus cu privire la mijloacele prevăzute de directivele abrogate duce la presupunerea că normele naționale vor reflecta standardele internaționale, ceea ce va echivala conținutul directivelor, și că nu vor exista bariere suplimentare în calea comerțului.

Cu excepția greutăților, care nu sunt supuse la schimbări tehnologice, produsele mai avansate din punct de vedere tehnic situate în afara sferei de aplicare a directivelor abrogate sunt mai importante în termeni de cifră de afaceri anuală decât cele din sfera de aplicare a directivelor abrogate.

Motivele în favoarea abrogării formulate în propunerea Comisiei[15] au fost că mijloacele mecanice reglementate de directive devin depășite și că nu au existat rapoarte referitoare la barierele semnificative în calea comerțului pentru mijloace mai avansate din punct de vedere tehnic nearmonizate de directive. Această analiză rămâne valabilă și a fost confirmată[16].

3. Sondajul în rândul IMM-urilor

Sondajul în rândul IMM-urilor realizat prin Rețeaua întreprinderilor europene(mai-iunie 2010) a oferit 117 răspunsuri, dintre care majoritatea au fost utilizatori (84) față de producători (16) și distribuitori/importatori (17). Fără a aduce atingere armonizării existente, pentru anumite instrumente sunt raportate bariere limitate în calea comerțului cu costuri de până la 10 % din cauza testărilor multiple. Acest lucru ar putea fi cauzat de acoperirea instrumentelor mai avansate din punct de vedere tehnic de către reglementările naționale suplimentare care sunt permise în paralel conform „vechii abordări”. Producătorii și-au exprimat preferința pentru declararea pe propria răspundere (în prezent, neutilizată în DMM). Pentru unele instrumente (contoare pentru irigații, apă reziduală, greutăți și manometre pentru măsurarea presiunii în pneuri), utilizatorii sunt în favoarea unei mai bune supravegheri a pieței și/sau testării periodice în funcționare.

4. Consultarea publică

Consultarea publică (septembrie-octombrie 2010) a primit aproximativ 20 de reacții din partea autorităților și 10 din partea industriei. Unele reacții din partea autorităților au reflectat argumentele deja tratate mai sus, în timp ce altele au exprimat sprijinul pentru abrogarea și/sau perspectiva unor reglementări naționale noi acolo unde este necesar. Nu au fost date exemple de bariere în calea comerțului și nici nu au existat rapoarte de notificări în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 764/2008 privind recunoașterea reciprocă, în care autoritățile trebuie să facă dovada motivelor pentru scoaterea unui produs de pe piață în cazurile în care se aplică recunoașterea reciprocă.

Reacțiile din industria organizată au fost următoarele.

- În ceea ce privește apometrele, industria a indicat faptul că dispozițiile DMM actuale nu pot acoperi contoarele pentru irigații și apă reziduală care conțin particule nu și că acest lucru nu este necesar pentru că nu există obstacole în calea comerțului.

- Cu privire la contoarele de alcool, industria nu menționează bariere în calea comerțului. Producătorii de băuturi spirtoase și-au exprimat aceeași opinie ca în 2008, insistând că „producătorii nu sunt limitați în alegerile lor operaționale” ale căror detalii nu au fost precizate. Producătorii de vin nu doresc armonizarea și se referă la acoperirea completă a reglementărilor DG AGRI și standardelor internaționale OIV. Nici producătorii de bere nu doresc armonizarea invocând flexibilitatea existentă.

- Industria manometrelor pentru pneuri (garaje) poate accepta armonizarea care ține cont de rezultatele viitoare ale mandatului M/457 din 2009[17] în care standardele europene sunt în curs de dezvoltare, ceea ce ar putea servi, de asemenea, Regulamentului (CE) nr. 661/2009 privind siguranța autovehiculelor. Nu s-au raportat bariere în calea comerțului.

- Nu au existat reacții din partea industriei în ceea ce privește masa de cereale sau navele-cisternă.

Organizația europeană a consumatorilor a refuzat să reacționeze, deoarece metrologia nu constituia o prioritate a sa.

5. Concluzii privind directivele abrogate ale „vechii abordări”

În acest moment, Comisia nu are niciun motiv să propună adăugarea sectoarelor reglementate de cele 8 directive abrogate la Directiva 2004/22/CE privind mijloacele de măsurare.

1. Nu sunt de așteptat noi bariere din cauza noilor norme naționale, deoarece respectivele norme naționale trebuie să se bazeze pe standarde internaționale și, prin urmare, vor fi, de fapt, echivalente.

2. Nu au apărut bariere comerciale existente sau alte motive imperative care să justifice armonizarea.

3. IMM-urile raportează bariere scăzute în calea comerțului din cauza testărilor multiple care nu mai par a fi justificate în temeiul obligațiilor din Regulamentul (CE) nr. 764/2008 privind recunoașterea reciprocă.

4. Nu există practic niciun suport din partea industriei organizate pentru armonizare și nicio mențiune a barierelor în calea comerțului.

5. Consumatorii din cadrul organizațiilor nu consideră aceste sectoare de metrologie legală drept prioritare.

6. Nu există modificări semnificative în 2010 la analiza de impact care stă la baza propunerii de abrogare a Comisiei din 2008.

7. Lunga perioadă de tranziție va permite certificatelor curente să fie recunoscute până în 2021 pentru navele-cisternă și până în 2025 pentru alte instrumente.

D. Concluzii politice și acțiuni ulterioare

Evaluarea generală pozitivă a DMM a demonstrat, totuși, că există probleme substanțiale în aplicarea coerentă de către organismele notificate și în supravegherea pieței. Modificările la directivă trebuie făcute cu atenție și pe deplin evaluate luând în considerare toate alternativele. În această etapă timpurie a aplicării directivei, un cadru juridic stabil ar părea un beneficiu pentru dezvoltarea ulterioară cu succes a pieței interne în ceea ce privește metrologia legală.

Serviciile Comisiei vor urmări următoarele priorități:

1. Introducerea Noului cadru legislativ în Directiva privind mijloacele de măsurare, pentru care este așteptată o propunere legislativă în cursul anului 2011.

2. Îmbunătățirea informațiilor, cooperării și îndrumării pentru organismele notificate și autorități, cu scopul de a asigura o aplicare coerentă a directivei.

3. Coordonarea supravegherii pieței, în special sub formă de acțiuni comune în scopul unei aplicări mai eficiente a resurselor disponibile pentru supravegherea pieței.

4. Asistarea părților interesate în stabilirea de orientări privind tranziția pompelor de benzină, care, deși nu intră în mod oficial sub incidența directivei, sunt considerate un punct important de către industrie.

5. Evaluarea impactului oricăror sugestii de noi propuneri cu părțile interesate, în conformitate cu reglementarea inteligentă, prin care să se țină cont de toate alternativele la reglementare și, dacă este posibil, efectuarea tuturor modificărilor necesare în temeiul directivei, adică prin comitologie.

Documente de referință[18]

1. RPA, Raport privind consultarea publică, martie 2011

2. RPA, Raport privind propunerile de modificări și adăugarea noilor categorii la DMM, martie 2011

3. RPA, Raport privind abrogarea directivelor „vechii abordări”, martie 2011

[1] JO L 135, 30.4.2004, p. 1:http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2004L0022:20091201:ro:PDF

[2] Directiva conține, de asemenea, o perioadă de tranziție de 10 ani (până la 29 octombrie 2016) pe parcursul căreia mijloacele conforme vechilor norme pot fi comercializate în continuare (articolul 23 din Directiva 2004/22/CE)

[3] Pentru mai multe informații, consultați:http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/legal-metrology-and-prepack/measuring-instruments/index_en.htm

[4] JO L 135/1, 30.4.2004

[5] JO L 71/1, 18.3.2011:http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:071:0001:0003:RO:PDF

[6] Declarația Parlamentului European, Consiliului și Comisiei din Documentul Consiliului 6291/11 ADD1 din 14 februarie 2011 http://www.cc.cec/home/dgserv/sg/sgvista/i/sgv2/repo/repo.cfm?institution=CONS&doc_to_browse=CSST/2011/06291&sw_inconnu=1

[7] Centrul pentru Servicii Strategice și de Evaluare (CSES), Evaluarea interimară a Directivei privind mijloacele de măsurare, iulie 2010

[8] Datele se referă la toate măsurile materializate de lungime de pe piață, nu doar la cele certificate în temeiul DMM.

[9] Toate statele membre, cu excepția Țărilor de Jos și Regatului Unit.

[10] pp. 35-40 în CSES, Evaluarea interimară a Directivei privind mijloacele de măsurare, iulie 2010

[11] OIML este Organizația Internațională de Metrologie Legală

[12] WELMEC este Organizația Europeană de Cooperare în Domeniul Metrologiei Legale

[13] RPA, Raport privind consultarea publică, martie 2011 (documentul de referință 6).

[14] RPA, Raport privind propunerile de modificare și adăugarea noilor categorii la DMM, martie 2011 (documentul de referință 7).

[15] COM(2008)801

[16] RPA, Raport privind abrogarea directivelor „vechii abordări”, martie 2011 (documentul de referință 8)

[17] Mandatul de standardizare M457 pentru CEN, CENELEC și ETSI în domeniul manometrelor pentru pneuri pentru autovehicule și a sistemelor de gestionare a presiunii în pneuri (mijloace de măsurare)

[18] Toate documentele de referință sunt disponibile la:

http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/legal-metrology-and-prepack/public-consultation/index_en.htm