3.

Rezoluţia Parlamentului European din 24 aprilie 2007 conţinând observaţiile ce fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului general al Uniunii Europene aferent exerciţiului financiar 2005, secţiunea III — Comisia (SEC(2006)0916 — C6-0263/2006 — 2006/2070(DEC)) (SEC(2006)0915 — C6-0262/2006 — 2006/2070(DEC))

Parlamentul European,

- având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exerciţiul financiar 2005 [1],

- având în vedere conturile finale ale Comunităţilor Europene pentru exerciţiul financiar 2005 — Volumul I (SEC(2006)0916 - C6-0263/2006, SEC(2006)0915 - C6-0262/2006) [2],

- având în vedere raportul anual al Comisiei adresat autorităţii abilitate să acorde/refuze descărcarea de gestiune privind urmările deciziilor de descărcare de gestiune din 2004 (COM(2006)0642 şi COM (2006)0641) şi documentul de lucru al serviciilor Comisiei — anexat la raportul Comisiei adresat Parlamentului European privind urmările deciziilor de descărcare de gestiune din 2004 (SEC(2006) 1376, SEC(2006)1377),

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor, intitulată "Realizări politice în 2005" (COM(2006)0124),

- având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată "Sinteza realizărilor Comisiei privind gestiunea pe anul 2005" (COM(2006)0277),

- având în vedere raportul anual al Comisiei, prezentat autorităţii abilitate să acorde/refuze descărcarea, raport referitor la operaţiunile de audit intern realizate în 2005 (COM(2006)0279),

- având în vedere raportul Comisiei privind răspunsurile statelor membre la raportul anual al Curţii de Conturi pentru 2004 (COM(2006)0184),

- având în vedere Cartea verde privind iniţiativa europeană în materie de transparenţă, adoptată de Comisie la 3 mai 2006 (COM(2006)0194),

- având în vedere Avizul nr. 2/2004 al Curţii de Conturi privind modelul de "audit unic" (şi propunerea privind cadrul de control intern comunitar) [3],

- având în vedere Comunicarea Comisiei privind o foaie de parcurs spre un cadru de control intern integrat (COM(2005)0252),

- având în vedere planul de acţiune al Comisiei pentru instituirea unui cadru de control intern integrat (COM(2006)0009),

- având în vedere primul raport privind graficul de realizări în aplicarea planului de acţiune al Comisiei pentru instituirea unui cadru de control intern integrat, publicat la 19 iulie 2006 (SEC(2006)1009),

- având în vedere raportul Comisiei pentru Uniunea Europeană a Camerei Lorzilor intitulat "Gestiunea financiară şi frauda în Uniunea Europeană: percepţii, realităţi şi propuneri", care a fost publicat la 13 noiembrie 2006,

- având în vedere atât raportul anual al Curţii de Conturi privind execuţia bugetului aferent exerciţiului financiar 2005 [4], cât şi rapoartele sale speciale, însoţite fiecare de răspunsurile instituţiilor verificate,

- având în vedere declaraţia de asigurare privind fiabilitatea conturilor şi legalitatea şi regularitatea tranzacţiilor subiacente, întocmită de Curtea de Conturi în temeiul articolului 248 din Tratatul CE [5],

- având în vedere Recomandarea Consiliului din 27 februarie 2007 (5710/2007 — C6-0081/2007),

- având în vedere articolele 274, 275 şi 276 din Tratatul CE, precum şi articolele 179a şi 180b din Tratatul Euratom,

- având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene [6], în special articolele 145, 146 şi 147,

- având în vedere Avizul nr. 4/2006 al Curţii de Conturi privind proiectul de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 [7],

- având în vedere articolul 70 şi anexa V la Regulamentul său de procedură,

- având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar şi avizele celorlalte comisii interesate (A6-0095/2007),

A. întrucât articolul 274 din Tratatul CE prevede că responsabilitatea pentru execuţia bugetului comunitar revine Comisiei, care trebuie să o exercite conform principiului bunei gestiuni financiare, în cooperare cu statele membre,

B. întrucât modul cel mai eficient prin care Comisia poate demonstra un angajament real pentru asigurarea transparenţei şi bunei gestiuni financiare, este de a depune toate eforturile pentru a sprijini măsurile care vizează îmbunătăţirea calităţii gestiunii financiare, cu scopul de a obţine o declaraţie de asigurare (DAS) pozitivă din partea Curţii de Conturi Europene,

C. întrucât îmbunătăţirea gestiunii financiare a Uniunii trebuie susţinută şi încurajată prin monitorizarea strictă a progreselor înregistrate de Comisie şi de statele membre,

D. întrucât punerea în aplicare a politicilor UE este caracterizată prin "gestionarea repartizată" a bugetului comunitar de Comisie şi statele membre, conform căreia 80 % din cheltuielile comunitare sunt gestionate de statele membre,

E. întrucât asumarea responsabilităţilor de control de către statele membre în ceea ce priveşte producerea de informaţii financiare şi cerinţa de a prezenta sinteze ale auditurilor şi ale declaraţiilor disponibile, în special în aplicarea punctului 44 din Acordul interinstituţional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu şi Comisie privind disciplina bugetară şi buna gestiune financiară [8] (AII), ar trebui să contribuie substanţial la îmbunătăţirea gestiunii bugetului comunitar, asigurând finalizarea unui cadru european de control intern integrat şi obţinerea unei declaraţii de asigurare pozitive,

F. întrucât, în Rezoluţiile sale din 12 aprilie 2005 [9] şi 27 aprilie 2006 [10] privind descărcarea de gestiune 2003 şi, respectiv, 2004, Parlamentul a propus ca fiecare stat membru să furnizeze o declaraţie ex ante şi o declaraţie de asigurare anuală ex post privind modul în care a utilizat fondurile UE,

G. întrucât principiul director general vizat de Parlament este să se procedeze de aşa natură încât, în conformitate cu Tratatul CE, să fie asumate în totalitate atât responsabilitatea finală care revine Comisiei în materie de gestiune a bugetului comunitar, cât şi competenţele care revin statelor membre în gestionarea fondurilor care le sunt puse la dispoziţie,

H. întrucât, în concluziile sale din 8 noiembrie 2005, Consiliul Afaceri Economice şi Financiare a respins propunerea Parlamentului privind declaraţiile la nivel naţional [11],

I. întrucât punctul 44 din AII din 17 mai 2006 prevede că autorităţile relevante de audit din statele membre evaluează conformitatea sistemelor de gestiune şi control cu reglementările comunitare şi că, prin urmare, statele membre se angajează să elaboreze, la nivelul naţional corespunzător, un rezumat anual al auditărilor şi al declaraţiilor disponibile,

J. întrucât principiul controlului intern eficient se numără printre principiile bugetare prevăzute în regulamentul financiar ca urmare a modificării sale prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006, astfel cum propusese Comisia în planul de acţiune menţionat anterior,

K. întrucât, la punctul 2.10 din raportul său anual din 2005, Curtea de Conturi a subliniat, în legătură cu instituirea unui cadru de control intern integrat, faptul că "unul dintre obiectivele cele mai importante aprobate de Comisie este acela al proporţionalităţii şi al rentabilităţii verificărilor", declarând că, în acest context, procesul de simplificare (de exemplu, utilizarea mai frecventă a plăţilor forfetare, aplicarea unor norme simplificate cu privire la achiziţiile publice şi la acordarea de subvenţii), precum şi utilizarea certificatelor de audit şi a declaraţiilor de asigurare din partea unor terţi cărora li se atribuie sarcini de execuţie a bugetului ar putea juca un rol semnificativ,

L. întrucât în concluziile sale din 8 noiembrie 2005 menţionate anterior, Consiliul Afaceri Economice şi Financiare a estimat că dezvoltarea unui sistem de control intern integrat şi simplificarea legislaţiei privind controalele sunt de o importanţă capitală şi a solicitat "Comisiei să evalueze costul controalelor pe domenii de cheltuieli" (punctul 5),

M. întrucât lucrările Comisiei pentru control bugetar în general, şi în special procedura de descărcare de gestiune constituie un proces ce vizează: (1) să stabilească răspunderea totală a Comisiei în ansamblul ei şi a fiecărui comisar, precum şi a tuturor celorlalţi actori implicaţi pentru gestiunea financiară a UE, în conformitate cu tratatul; (2) să aplice o procedură anuală care să faciliteze acest lucru şi să permită Parlamentului să rămână în contact direct cu actorii cheie responsabili pentru gestiunea financiară; şi (3) să îmbunătăţească gestiunea financiară în UE în lumina rezultatelor auditărilor realizate de Curtea de Conturi şi, astfel, să creeze o bază mai solidă pentru procesul decizional,

N. întrucât Comisia pentru bugete ar trebui să ţină cont în mod adecvat de rezultatele şi recomandările procedurii de descărcare de gestiune 2005 în cursul următoarei proceduri bugetare,

O. întrucât, prin hotărârea Tribunalului funcţiei publice din 13 decembrie 2006 pronunţată în cauza F 17/05 Carvalho, Decizia Comisiei din 22 septembrie 2004 de prelungire a concediului medical a fost anulată,

ASPECTE ORIZONTALE

Declaraţia de asigurare

Fiabilitatea conturilor

1. relevă că, cu unele excepţii menţionate în observaţiile sale, Curtea consideră că conturile anuale finale ale Comunităţilor Europene prezintă cu fidelitate situaţia financiară a Comunităţilor la 31 decembrie 2005, precum şi rezultatele operaţiunilor lor şi fluxurile de trezorerie pentru exerciţiul financiar încheiat la data respectivă (capitolul 1, DAS, punctele V-VIII); solicită Curţii ca, în viitoarele sale rapoarte anuale, să facă referiri la domeniile politice şi la statele membre afectate în mod deosebit;

2. salută în special eforturile depuse de Comisie pentru a adopta conturile exerciţiului financiar în termenele prevăzute de regulamentul financiar pentru elaborarea situaţiilor financiare;

3. se declară totuşi preocupat de observaţiile Curţii privind erorile constatate în ceea ce priveşte valorile înregistrate în sistemul contabil (supraestimarea datoriilor pe termen scurt şi a valorii totale a prefinanţărilor pe termen lung şi pe termen scurt) şi erorile în sistemele contabile locale ale anumitor direcţii generale;

4. solicită Comisiei să ia măsuri urgente de remediere a deficienţelor relevate de Curte pentru a evita ca acestea să afecteze fiabilitatea situaţiilor financiare pentru 2006;

5. salută faptul că, în urma solicitărilor repetate ale Parlamentului, noul articol 61 din regulamentul financiar prevede validarea conturilor de către contabilul Comisiei, acesta fiind abilitat să verifice informaţiile primite şi să constituie rezerve; subliniază că, pentru îndeplinirea acestei responsabilităţi, contabilul are nevoie de o împuternicire clară, în special în ceea ce priveşte verificările; invită Comisia să informeze Comisia pentru control bugetar cu privire la schimbările organizatorice pe care le-a efectuat sau pe care intenţionează să le efectueze pentru a-i permite contabilului să se achite de sarcinile care îi revin în conformitate cu articolul 61;

6. ia act de faptul că, în urma Rezoluţiei privind descărcarea de gestiune pentru exerciţiul financiar 2004, Comisia a prezentat informaţii privind conturile necunoscute; regretă faptul că informaţiile prezentate nu au condus încă la transparenţa operaţiunilor efectuate în aceste conturi; constată că fondurile creditate în aceste conturi ar trebui transferate înapoi la buget cu titlu de alte venituri; invită Comisia, în acest sens, să explice de ce conturile de exploatare a magazinului Economat, gestionate în afara bugetului, nu au fost încă incluse în buget;

7. regretă faptul că, conform observaţiilor Curţii în raportul său anual 2005 (punctul 1.49), contabilul nu a respectat integral normele contabile nr. 2 şi 12 în ceea ce priveşte noile structuri, prezentarea bilanţului şi noua abordare a drepturilor la pensie din partea Comunităţilor; ia act de faptul că, în octombrie 2006, contabilul Comisiei a revizuit normele contabile nr. 2 şi 12;

8. observă cu îngrijorare faptul că Curtea identifică erori în valorile înregistrate ale prefinanţărilor şi invită Comisia să remedieze de urgenţă aceste deficienţe astfel încât situaţia financiară a Comunităţii să fie reflectată cât mai fidel posibil în conturi; reaminteşte Comisiei că s-a angajat să prezinte autorităţii bugetare raporturi semestriale privind gestiunea operaţiunilor de prefinanţare;

Gestiune bugetară

9. îşi exprimă îngrijorarea cu privire la noua creştere a angajamentelor restante şi solicită creşterea ratei de utilizare în cursul următorilor trei ani;

10. subliniază că majoritatea anulărilor în baza regulii n+2 privesc Fondul Social European (FSE); invită statele membre să se asigure că cererile de plată sunt prezentate Comisiei mult mai repede, având în vedere că măsurile finanţate de FSE sunt menite să îmbunătăţească şansele de angajare şi să crească baza de resurse umane şi sunt deosebit de importante pentru atingerea obiectivelor de la Lisabona; o rată de utilizare redusă, în special în contextul Fondului European pentru Adaptare la Globalizare, nou creat, şi al obiectivelor sale, este deosebit de îngrijorătoare;

11. invită Comisia şi Curtea de Conturi să ţină o evidenţă clară a beneficiarilor care solicită sume relativ mici pentru proiecte sau organizaţii şi care, datorită mărimii lor, nu sunt în măsură să beneficieze de expertiza necesară în materie de audit şi evaluare, în vederea atingerii unui echilibru adecvat între costurile proiectului şi costurile şi personalul necesare pentru audit şi rapoarte;

Legalitatea tranzacţiilor subiacente

12. ia act de observaţiile Curţii conform cărora în domeniile în care Comisia a instituit sisteme corespunzătoare de supraveghere şi control nu s-au făcut constatări semnificative cu privire la legalitatea şi regularitatea tranzacţiilor subiacente (capitolul 1, DAS, punctul IX);

13. regretă totuşi faptul că în unele domenii comunitare de cheltuieli foarte importante (cheltuieli în cadrul PAC care nu intră sub incidenţa Sistemului Integrat de Gestiune şi Control (IACS), fonduri structurale, politici interne, acţiuni externe, SAPARD), Curtea constată că eficacitatea sistemelor de supraveghere şi control trebuie să fie îmbunătăţită, căci subzistă deficienţe care împiedică emiterea unei declaraţii de asigurare pozitive în aceste domenii (capitolul 1, DAS, punctele IX-XI);

14. îşi exprimă o profundă îngrijorare faţă de numărul mare de erori identificate de Curte în ceea ce priveşte operaţiunile la nivelul beneficiarilor finali şi semnalează faptul că, în cadrul gestiunii repartizate, prevenirea, identificarea şi corectarea erorilor la nivelul beneficiarilor finali ţine de competenţa statelor membre, în vreme ce Comisia este responsabilă să ofere statelor membre orientări clare, eficiente şi eficace cu privire la modul de prevenire, identificare şi corectare a acestor erori;

15. invită Comisia să amelioreze în continuare supravegherea eficientă a verificărilor delegate statelor membre; insistă ca, în cazul în care sistemele de control ale statelor membre sunt încă insuficiente, Comisia să impună termene clare şi să aplice sancţiuni în cazul în care aceste termene nu sunt respectate;

16. consideră că principala problemă care trebuie abordată în legătură cu DAS constă în a determina dacă sistemele de supraveghere şi control sunt aplicate corespunzător atât la nivel comunitar, cât şi la nivel naţional şi dacă acestea garantează legalitatea şi regularitatea tranzacţiilor subiacente;

17. consideră că, pe această bază, auditurile Curţii de Conturi vor permite identificarea sursei acestor deficienţe şi vor contribui la remedierea neajunsurilor într-un mod mult mai eficient decât simpla constatare a erorilor din cadrul tranzacţiilor;

18. salută abordarea revizuită în ceea ce priveşte DAS pe care Curtea a început să o introducă în 2002, în special ultima modificare adoptată în februarie 2006 [12], care va fi aplicată pentru prima dată în raportul anual al Curţii de Conturi pentru 2006;

Declaraţii de gestiune naţionale

19. subliniază că, în conformitate cu articolul 274 din Tratatul CE, fiecare stat membru trebuie să îşi asume în totalitate responsabilităţile în materie de gestiune şi să ia măsuri adecvate pentru a reduce la minimum riscul apariţiei unor erori în tranzacţiile subiacente;

20. salută acordul la care s-a ajuns în cadrul AII, conform căruia statele membre trebuie să întocmească o sinteză anuală a auditurilor şi declaraţiilor disponibile, ca un prim pas către declaraţiile de gestiune naţionale;

21. atrage atenţia asupra faptului că este urgent necesar să se introducă declaraţii naţionale la nivelul politic corespunzător acoperind ansamblul de fonduri comunitare care intră sub incidenţa acordului de gestiune repartizată, conform propunerii Parlamentului din rezoluţiile sale de descărcare de gestiune 2003 şi 2004;

22. subliniază importanţa planului de acţiune pentru instituirea unui cadru de control intern integrat şi susţine în totalitate propunerea formulată de Comisie în acţiunea 5 din planul de acţiune, conform căreia "statele membre ar trebui să desemneze un organism naţional de coordonare" pentru fiecare politică comunitară, care să ofere o imagine de ansamblu asupra asigurării disponibile în ceea ce priveşte acţiunile comunitare gestionate de fiecare stat membru;

23. reaminteşte că statele, şi nu regiunile sunt membre ale UE şi că, prin urmare, nu este acceptabil ca un stat membru să refuze declaraţiile naţionale pe considerente de organizare teritorială proprie şi consideră că fiecare stat membru trebuie să fie în măsură să îşi asume responsabilitatea pentru gestionarea fondurilor comunitare primite, fie printr-o declaraţie de gestiune naţională unică fie sub forma mai multor declaraţii într-un cadru naţional;

24. consideră că declaraţiile de gestiune naţionale, care ar putea fi prezentate mai degrabă sub forma mai multor declaraţii într-un cadru naţional, decât a unei singure declaraţii, pentru a ţine cont de sistemele politice federale şi descentralizate existente în unele state membre, aşa cum se arată în Rezoluţia sa din 2 februarie 2006 privind declaraţiile de gestiune naţionale [13], ar îmbunătăţi cu siguranţă calitatea sistemelor naţionale de supraveghere şi control relevante şi, fără a afecta independenţa Curţii de Conturi, ar facilita obţinerea unei DAS pozitive din partea Curţii, deoarece declaraţiile în cauză constituie un element vital pentru instituirea unui cadru de control intern integrat la nivelul UE şi, ca atare, ar reprezenta un factor important în obţinerea unei DAS pozitive;

25. salută cu căldură iniţiativa Ţărilor de Jos, al căror guvern a aprobat adoptarea unei declaraţii naţionale privind gestiunea fondurilor comunitare care va fi bazată pe declaraţii secundare corespunzătoare diverselor domenii de cheltuieli şi va fi semnată în numele Guvernului Ţărilor de Jos de către ministrul de finanţe, ca autoritate finală;

26. salută, de asemenea, decizia Regatului Unit şi a Suediei de a lua măsuri în vederea introducerii declaraţiilor naţionale privind gestiunea fondurilor comunitare, în cazul Regatului Unit luându-se măsuri pentru ca declaraţia să fie semnată de un înalt funcţionar competent în acest sens; subliniază, de asemenea, că organismul naţional danez de audit urmează să emită un aviz cu privire la gestiunea fondurilor comunitare care intră sub incidenţa gestiunii repartizate;

27. constată cu preocupare că, în pofida acestor iniţiative în favoarea declaraţiilor naţionale, majoritatea statelor membre se opun introducerii lor;

28. invită totuşi Comisia să prezinte Consiliului, înainte de sfârşitul anului 2007, o propunere de declaraţie naţională (de gestiune) care să acopere ansamblul fondurilor comunitare în gestiune repartizată, bazată pe declaraţiile secundare ale diverselor organisme naţionale responsabile pentru gestionarea cheltuielilor; este de părere că, pentru a se asigura că declaraţiile naţionale prezintă interes pentru Comisie şi Curtea de Conturi, este necesară o abordare comună privind aplicarea şi elaborarea declaraţiilor naţionale, întocmite în conformitate cu aceleaşi principii, care să garanteze dacă este posibil participarea organismelor naţionale de audit;

29. solicită Consiliului să redeschidă, de urgenţă, dezbaterea asupra acestei probleme;

30. invită parlamentele naţionale (în special comisiile naţionale însărcinate cu verificarea finanţelor publice şi comisiile din cadrul Conferinţei organelor specializate în afaceri comunitare şi europene ale parlamentelor din Uniunea Europeană — COSAC) să dezbată introducerea declaraţiilor naţionale şi să informeze Parlamentul cu privire la rezultatul acestor dezbateri;

Punctul 44 din Acordul interinstituţional

31. subliniază faptul că punctul 44 din AII prevede ca autorităţile relevante de audit din statele membre să evalueze conformitatea sistemelor de gestiune şi control cu reglementările comunitare, statele membre angajându-se să elaboreze, la nivelul naţional corespunzător, o sinteză anuală a auditurilor şi declaraţiilor disponibile;

32. este de părere că autorităţile de audit menţionate la punctul 44 din AII trebuie să îşi asume această nouă responsabilitate pentru utilizarea locală a fondurilor comunitare şi că acest control la nivel naţional ar trebui să constituie baza pe care autorităţile naţionale îşi întocmesc declaraţiile de gestiune naţionale;

33. subliniază faptul că acesta este singurul mod de a da cu adevărat valoare declaraţiilor de gestiune naţionale care, în opinia Parlamentului, ar trebui să ofere o garanţie reală pentru buna funcţionare a sistemelor naţionale de supraveghere şi control;

34. invită Comisia să solicite statelor membre informaţiile menţionate la punctul 44 din AII şi să elaboreze, pe baza informaţiilor în cauză, un document care să analizeze, pentru fiecare stat membru în parte, punctele slabe şi forte ale sistemelor naţionale de gestiune şi control al fondurilor comunitare, precum şi rezultatele auditurilor efectuate şi să prezinte acest document Parlamentului şi Consiliului;

35. consideră că ar fi foarte util ca, pe baza documentului final elaborat de Comisie, Consiliul Afaceri Economice şi Financiare să întreprindă o analiză comparativă şi să organizeze o dezbatere cu privire la caracterul adecvat al sistemelor utilizate de statele membre pentru a asigura controlul fondurilor pe care le primesc de la bugetul comunitar;

Suspendarea plăţilor şi corecţii financiare

36. reaminteşte Comunicarea Comisiei din 15 iunie 2005 privind o foaie de parcurs spre un cadru de control intern integrat (COM(2005)0252), care prevede la punctul B: "În cazul în care un stat membru nu gestionează în mod adecvat riscurile de eroare, Comisia protejează bugetul CE prin aplicarea strictă a dispoziţiilor existente cu privire la suspendarea plăţilor şi corecţiile financiare";

Suspendarea plăţilor

37. asigură Comisia de sprijinul său deplin în aplicarea strictă a legislaţiei privind suspendarea plăţilor şi salută acţiunile deja întreprinse pentru a nu transfera fonduri în cazurile în care Comisia nu dispune de o garanţie absolută privind fiabilitatea sistemelor de gestiune şi control ale statului membru beneficiar al fondurilor în cauză;

38. consideră că, în ceea ce priveşte rezervele recurente aferente programelor de cheltuieli ale unui anumit stat membru, suspendarea plăţilor, ca mijloc de constrângere, va contribui la creşterea interesului statelor membre de a utiliza în mod corect fondurile comunitare primite;

39. invită Comisia să simplifice regulile şi să aplice legislaţia existentă privind suspendarea plăţilor atunci când acest lucru este necesar şi să informeze Consiliul, Parlamentul şi Curtea de Conturi în timp util cu privire la suspendarea plăţilor şi rezultatele acestora;

40. insistă ca plăţile să fie suspendate, integral sau parţial, în cazul în care statele membre nu respectă cerinţele de bază, cum ar fi sistemul IACS în Grecia, autorităţile elene neremediind problemele existente în termenele stabilite, conform calendarului din planul de acţiune comun pe care Comisia l-a solicitat autorităţilor elene pentru aplicarea integrală a sistemului IACS în această ţară;

41. consideră că aplicarea unor norme de control diferite în fiecare stat membru este în detrimentul imaginii Uniunii Europene;

Corecţii financiare în cadrul plăţilor multianuale

42. consideră că, în cazul gestiunii repartizate sau descentralizate, Comisia ar trebui să aplice integral articolul 53 alineatul (5) din regulamentul financiar, asumându-şi astfel responsabilitatea finală pentru execuţia bugetului, în conformitate cu articolul 274 din tratat, prin intermediul unor "proceduri de închiderea a conturilor sau mecanisme de corecţie financiară";

43. subliniază că, ţinând cont de caracterul multianual al cheltuielilor în programele comunitare, abia la sfârşitul ciclurilor multianuale Comisia poate recurge la aplicarea acelor "proceduri de închidere a conturilor sau mecanisme de corecţie financiară" care au drept scop ajustarea ulterioară a erorilor identificate, dacă există o documentaţie detaliată şi verificabilă care să ateste executarea programului; subliniază, pe de altă parte, nevoia de a se proceda la corecţii financiare de îndată ce sunt identificate nereguli necorectate de statele membre, fără să se mai aştepte sfârşitul ciclului multianual;

44. constată cu îngrijorare criticile dure ale Curţii privind corecţiile financiare aplicate de Comisie, care nu permit "prevenirea erorilor şi nici detectarea şi corectarea lor în timp util", nu ţin suficient de mult cont de deficienţele identificate la nivelul operaţiunilor subiacente, adică la nivelul beneficiarului final, şi "nu încurajează statele membre să ia măsuri care să prevină neregulile sau care să le perfecţioneze sistemele de gestiune şi control" (punctele 1.64 şi 6.35 din raportul anual al Curţii);

45. constată că deciziile şi măsurile corective finale [14] vizează excluderea de la finanţarea comunitară a cheltuielilor care nu au fost efectuate conform legislaţiei comunitare şi că astfel de decizii, care ţin de competenţa Comisiei, ar trebui să reprezinte un instrument important în sistemele de control şi monitorizare;

46. observă că, în cazul în care nu sunt aplicate direct operaţiunilor la nivelul beneficiarului final, măsurile corective finale determină în practică, conform constatărilor Curţii, transferul costurilor aferente operaţiunilor ilegale şi necorespunzătoare din bugetul comunitar asupra masei de contribuabili la nivel naţional şi nu asupra beneficiarului final care comite eroarea (punctul 1.65 din raportul anual al Curţii); observă că, în consecinţă, efectul preventiv şi descurajant al măsurilor corective asupra beneficiarilor şi gestionarilor este limitat;

47. subliniază, prin urmare, faptul că este foarte important ca statele membre să dispună de sisteme corespunzătoare care să consolideze prevenirea şi identificarea erorilor la nivelul beneficiarilor finali, reducând astfel necesitatea aplicării unor măsuri corective finale de către Comisie;

48. observă că principiul utilizării eficiente şi eficace a creditelor impune o recuperare eficientă; consideră că o recuperare îmbunătăţită ar face dovada eficienţei sancţiunilor impuse de UE şi ar spori credibilitatea instituţiilor europene;

49. observă că o recuperare eficientă nu poate avea loc decât prin intermediul autorităţilor de aplicare din statele membre; prin urmare, în ceea ce priveşte recuperările, solicită să se ia în considerare costurile suportate de statele membre cu autorităţile de aplicare;

50. este convins că rata de recuperare poate fi ameliorată prin dezvăluirea identităţii debitorilor care, deşi au fost declaraţi responsabili printr-o hotărâre judecătorească definitivă, refuză să se achite de obligaţiile de plată;

51. afirmă, în concluzie, că, în ceea ce o priveşte şi în lumina gravelor critici ale Curţii, Comisia trebuie să ia toate măsurile corespunzătoare pentru a preveni apariţia unor erori şi nereguli şi regretă faptul că, aparent, Comisia acordă mai multă importanţă mecanismelor de corecţie financiară finală, care, aşa cum observă Curtea, prezintă grave deficienţe şi "nu pot fi considerate mecanisme de prevenire a erorilor şi de detectare şi corectare a acestora în timp util" (punctul 1.64 din raportul anual al Curţii de Conturi);

52. îşi exprimă regretul faţă de criticile Comisiei adresate Curţii de Conturi în ceea ce priveşte măsurile de corecţie financiară aplicate de către Comisie în 2005, relevate în mod special în cursul prezentării Raportului anual al Curţii în faţa Comisiei pentru control bugetar, la 23 octombrie 2006, de vreme ce încrederea cetăţenilor în capacitatea de funcţionare a instituţiilor europene se bazează, inter alia, pe independenţa garantată a Curţii de Conturi în calitate de organism de audit extern;

53. invită Comisia să prezinte atât Parlamentului, cât şi Curţii de Conturi o definiţie explicită a diferitelor concepte grupate în expresia "mecanisme de corecţie financiară", precum şi valorile corecţiilor realizate efectiv în 2005;

54. solicită Comisiei ca pe viitor să prezinte un raport anual detaliat care să includă valoarea corecţiilor financiare realizate efectiv;

Sistemul de control intern al Comisiei

Planul de acţiune pentru instituirea unui cadru de control intern integrat

55. salută adoptarea de către Comisie, la 17 ianuarie 2006, a Comunicării către Consiliu, Parlamentul European şi Curtea de Conturi: Planul de acţiune al Comisiei pentru instituirea unui cadru de control intern integrat (COM(2006)0009 şi SEC(2006)0049), care defineşte 16 acţiuni concrete de realizat pentru a contribui la asigurarea unor controale interne mai eficace asupra fondurilor UE;

56. salută primul grafic semestrial de realizări prezentat de Comisie la 19 iulie 2006 (SEC(2006)1001) cu privire la aplicarea planului de acţiune menţionat anterior, conform solicitării formulate de Parlament în Rezoluţia sa privind descărcarea de gestiune pentru exerciţiul financiar 2004; se aşteaptă ca cel de-al doilea grafic semestrial de realizări să fie transmis Parlamentului înainte de 1 ianuarie 2008;

57. îşi exprimă însă regretul faţă de faptul că, după cum se menţionează în raportul respectiv, anumite acţiuni nici măcar nu au fost lansate, ceea ce a determinat o oarecare întârziere faţă de planificarea prevăzută, în special în ceea ce priveşte acţiunile 7, 9 şi 10 [15];

Raportul rentabilităţii — Analiza echilibrului existent între cheltuielile operaţionale şi costul sistemului de control — Rata de eroare sau riscul de eroare acceptabil

58. subliniază faptul că, în Raportul său anual pentru 2005, Curtea consideră referitor la instituirea unui cadru de control intern integrat, că "unul dintre cele mai importante obiective confirmate de către Comisie este acela al proporţionalităţii şi al rentabilităţii controalelor" (punctele 2.9 şi 2.10);

59. reaminteşte, de asemenea, că, aşa cum s-a menţionat anterior, Consiliul Afaceri Economice şi Financiare din 8 noiembrie 2005, a acordat o mare atenţie nevoii de a institui un sistem de control intern integrat şi a declarat: "Consiliul consideră, în conformitate cu Avizul Curţii nr. 2/2004, că ar trebui să ajungă la un acord cu Parlamentul European în ceea ce priveşte riscurile care pot fi tolerate în tranzacţiile subiacente, ţinând cont de costurile şi avantajele controalelor în cadrul diverselor domenii politice şi de valoarea cheltuielilor aferente"; speră ca Consiliul să dea curs propriei sale decizii în cel mai scurt timp;

60. reaminteşte acţiunea 4 din planul de acţiune menţionat anterior care, conform recomandărilor Parlamentului, propune lansarea unui "dialog interinstituţional cu privire la riscurile care pot fi tolerate în tranzacţiile subiacente";

61. reaminteşte, de asemenea, acţiunea 10, care propune să se efectueze o "analiză a costurilor controalelor" având în vedere că "trebuie să se ajungă la un echilibru corespunzător între costurile şi beneficiile controalelor" şi menţionează că rezultatele vor fi prezentate la începutul anului 2007; constată însă că această acţiune de-abia a fost lansată;

62. subliniază, în acest context, importanţa Avizului nr. 2/2004 al Curţii de Conturi privind sistemul de audit unic, în special în ceea ce priveşte necesitatea de a garanta corespondenţa între nivelul autorităţii care legiferează, finanţează şi beneficiază de controale (punctul 24), proporţionalitatea dintre costurile şi beneficiile controalelor (punctul 25) şi transparenţa controalelor (punctul 26);

63. este de acord cu Curtea de Conturi care, în Avizul nr. 4/2006, îşi exprimă regretul faţă de faptul că nu s-a stabilit o relaţie între nivelurile de risc tolerabile şi rata de rentabilitatea a controalelor şi că deşi "nivelul de risc acceptabil" este o noţiune fundamentală pentru sistemul de control integrat, rămâne să fie clarificat modul în care urmează a fi determinat;

64. consideră, aşadar, că, în conformitate cu principiile proporţionalităţii şi rentabilităţii sistemelor de control, Comisia trebuie să evalueze relaţia dintre resursele disponibile pentru fiecare politică, pe de o parte, şi proporţia de resurse alocate sistemelor de control pe domenii de cheltuieli şi resursele eventual pierdute datorită erorilor astfel evidenţiate;

65. invită Comisia să facă publice metodele pe care le foloseşte pentru stabilirea ratelor de eroare şi încurajează Comisia să iniţieze un dialog interinstituţional privind metodologia de audit;

66. consideră că este esenţial ca Comisia să dispună de o foaie de parcurs credibilă pentru a obţine o DAS pozitivă;

67. solicită Comisiei să realizeze această analiză comparativă, singura bază care va permite stabilirea "unui nivel de risc acceptabil", şi să o transmită Parlamentului, Consiliului şi Curţii de Conturi, conform cererii Consiliul Afaceri Economice şi Financiare;

68. consideră că raportul costuri/beneficii care există între resursele utilizate în activităţile de control şi rezultatele acestor controale ar trebui să reprezinte un element fundamental pe care Curtea de Conturi să îl ia în considerarea atunci când emite declaraţia de asigurare;

Responsabilitatea politică şi responsabilitatea Comisiei în materie de gestiune

69. subliniază că informaţiile diferite cuprinse în rapoartele anuale de activitate ale serviciilor constituie un obstacol pentru această procedură; îşi exprimă preocuparea faţă de declaraţiile făcute de Curte, conform cărora unele dintre aceste rapoarte nu prezintă suficiente elemente justificative pentru întocmirea declaraţiei sale de asigurare (punctele 2.15, 2.18 şi 2.19 din raportul anual 2005);

70. solicită Comisiei să se asigure că rapoartele sale anuale şi declaraţiile de activitate să abordeze cu mai multă profunzime — acolo unde este posibil, la nivel de stat membru — evaluarea sistemelor existente, deficienţele relevate şi incidenţele lor financiare;

71. solicită din nou Comisiei să se asigure că, în momentul elaborării raportului de sinteză, Secretarul său General întocmeşte o declaraţie de asigurare care face trimitere la declaraţiile fiecăruia dintre directorii generali, pentru a marca în mod expres ajutorul acordat de aceştia comisarilor la adoptarea raportului;

Participarea comisarilor

72. subliniază importanţa avizului exprimat de auditorul intern al Comisiei în raportul său anual privind auditurile interne conform căreia "o implicare deplină a comisarilor la evaluarea riscurilor politice ar permite o gestionare globală mai bună a riscurilor şi, astfel, ar îmbunătăţi planificarea, alocarea resurselor şi realizarea politicilor" [16];

73. ia act de criticile privind lipsa de implicare totală a comisarilor; solicită Comisiei să definească acţiunile care ar fi necesare pentru a garanta participarea totală a comisarilor, astfel cum a fost solicitată de auditorul intern, şi pentru a clarifica în acelaşi timp relaţia dintre directorii generali şi comisari şi să transmită Parlamentului informaţii complete asupra acestor aspecte;

74. îşi exprimă regretul faţă de diferenţa calitativă între prezentările efectuate de către comisari în faţa Comisiei pentru control bugetar şi speră că aceste diferenţe nu reflectă importanţa pe care o acordă fiecare dintre comisari bunei gestiuni financiare în domeniul său de competenţă; insistă asupra faptului că, cu câteva excepţii, comisarii trebuie să fie mai bine pregătiţi pentru audierile privind procedura de descărcare de gestiune pentru exerciţiul financiar 2006;

Etică

75. salută cu căldură iniţiativa europeană privind transparenţa, menţionată anterior, în cadrul căreia Comisia propune să lanseze "o dezbatere cu celelalte instituţii europene pe tema normelor şi standardelor deontologice pe care trebuie să le respecte funcţionarii publici din instituţiile europene"; solicită ca această dezbatere să fie lansată rapid, astfel încât orice măsuri necesare să devină aplicabile la începutul noii legislaturi a Parlamentului, în iunie 2009, şi al noului mandat al Comisiei, în noiembrie 2009;

76. susţine ideea acestei dezbateri şi solicită Comisiei să umple golul care există în prezent şi să introducă în codul de conduită obligatoriu al comisarilor normele etice necesare şi principiile directoare pe care comisarii sunt obligaţi să le respecte în exercitarea mandatului lor, în special la numirea colaboratorilor lor, îndeosebi în cadrul "cabinetelor" lor;

77. invită Comisia să acorde atenţia cuvenită şi să propună, în cadrul iniţiativei privind transparenţa, soluţii pentru situaţia generată de faptul că un număr semnificativ de foşti şi actuali înalţi funcţionari care ocupă posturi sensibile au părăsit Comisia, uneori în concediu fără plată, pentru a se alătura unor lobby-şti şi firme de avocatură care reprezintă, de exemplu, clienţi care fac obiectul unor anchete întreprinse de DG Concurenţă sau care contestă amenzi ce le-au fost aplicate;

Transparenţă

78. salută iniţiativa Comisiei privind transparenţa şi speră ca aceasta să ducă la acţiuni practice şi la iniţiative legislative care, la rândul lor, vor aduce transparenţă în utilizarea şi gestionarea fondurilor UE; se aşteaptă ca statele membre să sprijine şi să completeze această iniţiativă importantă asigurând, la rândul lor, o transparenţă completă în ceea ce priveşte modul în care utilizează fondurile UE;

79. speră că administraţia sa, în colaborare cu Comisia pentru control bugetar, să fie implicată în deliberările viitoare pentru elaborarea de iniţiative legislative specifice;

80. solicită insistent Comisiei să facă tot ce-i stă în putere pentru a încuraja statele membre să permită accesul public la informaţii privind proiectele şi beneficiarii tuturor fondurilor comunitare aflate sub incidenţa gestiunii comune;

81. solicită crearea unui sistem simplu şi transparent, care să permită accesarea tuturor acestor informaţii prin intermediul unui site internet central şi uşor de accesat;

82. salută faptul că Comisia a luat iniţiative prin care fondurile alocate prin instrumentele agricole comunitare de sprijin vor fi făcute publice;

83. doreşte ca, în cel mai scurt timp, Comisia să le solicite statelor membre să standardizeze informaţiile privind finanţarea agricolă publicate pe internet, astfel încât să se poată face o comparaţie între diferitele state membre;

84. salută faptul că Comisia a recunoscut nevoia de a permite accesul la informaţiile referitoare la diferitele forme de grupuri de experţi pe care le foloseşte în activitatea sa;

85. solicită insistent Comisiei să finalizeze procesul care vizează mărirea transparenţei, făcând posibilă accesarea cu uşurinţă a informaţiilor privind persoanele care fac parte din aceste grupuri şi domeniilor lor de competenţă;

86. solicită Comisiei să publice numele persoanelor care fac parte din aceste grupuri, precum şi numele consilierilor speciali angajaţi de comisari, direcţiile generale şi/sau "cabinete";

ASPECTE SECTORIALE

Venituri

87. constată cu mulţumire că verificarea realizată de Curtea de Conturi nu a identificat nereguli semnificative în privinţa plăţilor aferente resurselor proprii TVA şi VNB;

TVA

88. regretă faptul că Curtea a constat o creştere a numărului de rezerve în curs în ceea ce priveşte declaraţiile de TVA ale statelor membre pentru 2005 şi absenţa unor instrumente eficiente care să garanteze că statele membre furnizează informaţii corecte care să permită Comisiei să decidă în privinţa menţinerii rezervelor (punctele 4.13 - 4.15 din raportul anual);

89. solicită Comisiei să abordeze această problemă cu statele membre în cadrul reuniunilor periodice ale Comitetului consultativ privind resursele proprii şi să informeze comisia parlamentară competentă cu privire la măsurile pe care le adoptă sau intenţionează să le adopte cu scopul final de eliminare a rezervelor;

VNB

90. constată cu regret că, în raportul anual pentru 2005, Curtea menţionează faptul că, în continuare, Comisia nu monitorizează corespunzător conturile naţionale subiacente, iar inspecţiile Comisiei din cadrul sistemelor de control şi monitorizare s-au limitat la verificări de documente (punctul 4.16);

91. ia act, de asemenea, de faptul că, conform Curţii, din 2005 se aplică noi reguli privind repartizarea serviciilor de intermediere financiară măsurate indirect, care au fost adoptate încă din 2002 şi care, în conformitate cu Eurostat, vor determina o creştere semnificativă a VNB; regretă faptul că Comisia nu a prezentat încă Consiliului o propunere pentru aplicarea acestor modificări la calcularea resurselor proprii (punctele 4.20 şi 4.21);

92. dezaprobă faptul că, în cazul serviciilor de intermediere financiară măsurate indirect, Comisia a adoptat în mod evident o poziţie diferită de cea adoptată în ceea ce priveşte includerea activităţilor ilegale în VNB (punctul 4.19), care sunt incluse în calculul resurselor proprii, deşi nu este asigurată o aplicare uniformă în statele membre, iar Comisia şi-a exprimat, în consecinţă, rezerve, care permit ajustarea retroactivă a cifrelor;

93. presupune că serviciile de intermediere financiară măsurate indirect repartizate vor fi incluse automat în decizia privind resursele proprii, în sensul resursei proprii VNB, de vreme ce, în propunerea sa de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Comunităţilor Europene (COM(2006)0099), Comisia nu a prevăzut o rezervă restrictivă în acest sens;

94. solicită Comisiei să ia de urgenţă măsuri pentru a remedia deficienţele constatate de Curte;

Politica agricolă comună

95. salută cu căldură constatarea Curţii conform căreia, în cazul în care este aplicat corect, IACS este un sistem de monitorizare eficient pentru limitarea riscului de eroare sau a cheltuielilor necorespunzătoare;

96. constată totuşi cu îngrijorare criticile reiterate ale Curţii cu privire la procedura aplicată în prezent pentru regularizarea conturilor aferente politicii agricole comune (rapoarte ale organismelor de certificare şi decizii de conformitate), procedură care (în opinia Curţii) nu este concepută pentru a oferi siguranţa legalităţii şi regularităţii operaţiunilor sub forma plăţilor efectuate către beneficiarii finali (agricultori şi operatori);

97. afirmă din nou că o colaborare între statele membre şi Comisie este indispensabilă pentru a oferi siguranţa legalităţii şi regularităţii operaţiunilor la nivelul beneficiarilor finali şi îndeamnă cu tărie Comisia să îşi intensifice controalele ulterioare plăţilor şi să urmărească recuperarea plăţilor necorespunzătoare;

98. regretă faptul că în continuare Curtea constată existenţa unor probleme în aplicarea IACS în Grecia, sprijină în totalitate planul de acţiune pe care Comisia l-a solicitat autorităţilor elene (care trebuie să includă termene şi obiective specifice având ca scop corectarea erorilor), precum şi intenţia Comisia (comunicată comisiei parlamentare competente) de a asigura aplicarea strictă a legislaţiei existente în materie de suspendare a plăţilor în cazul în care guvernul elen nu remediază problemele actuale în termenele stabilite;

99. ia act de problemele constatate în aplicarea IACS în noile state membre auditate de către Curte (ţări în care sistemele nu sunt încă fiabile) şi solicită Comisiei şi statelor membre în cauză să facă tot posibilul pentru a remedia aceste deficienţe;

100. observă, de asemenea, deficienţele grave relevate de Curte cu ocazia verificărilor privind dezvoltarea rurală, restituirile la export şi mai ales sectorul uleiului de măsline din Spania, Grecia şi Italia şi solicită Comisiei să facă verificări mai stricte în aceste sectoare până la sfârşitul lui 2007 şi să informeze Parlamentul cu privire la rezultatele acestor controale înainte de procedura de descărcare de gestiune pentru exerciţiul financiar 2006; constată că opţiunile privind punerea în aplicare a recentei reforme din sectorul uleiului de măsline, corelate cu finalizarea şi punerea în funcţiune a sistemelor de informare geografică de care dispun statele membre producătoare, reduc la minimum orice risc de nereguli în ceea ce priveşte ajutoarele acordate în cadrul organizării comune a pieţei;

101. consideră oportune corecţiile financiare adoptate de Comisie în privinţa ajutoarelor acordate pentru producţia de ulei de măsline cu scopul de a limita prejudiciile aduse bugetului comunitar şi susţine propunerea Comisiei prezentată Consiliului privind simplificarea acestui regim;

Măsuri structurale, ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale

102. se declară în mod deosebit mulţumit pentru faptul că, în cadrul iniţiativei europene privind transparenţa şi în conformitate cu noile norme care reglementează fondurile structurale pentru perioada 2007- 2013, va trebui ca statele membre să comunice informaţii despre beneficiarii finanţărilor comunitare, iar Comisia să facă publice aceste informaţii; solicită Comisiei să publice toate aceste informaţii şi informaţii privind beneficiarii din cadrul tuturor celorlalte politici UE, astfel încât acestea să fie uşor accesibile, inclusiv pentru publicul larg, şi să se asigure că informaţiile provenind din diversele state membre pot fi comparate;

103. observă şi salută faptul că, în conformitate cu noile norme menţionate anterior care reglementează fondurile structurale pentru perioada 2007-2013, Comisia nu va rambursa cheltuielile fără a primi înainte o declaraţie scrisă din partea unui organism independent care să certifice conformitatea sistemelor naţionale de administrare şi control cu normele comunitare [17];

104. regretă faptul că, încă o dată, Curtea a constatat deficienţe ale sistemelor de control ale statelor membre şi un nivel semnificativ de erori care compromit fiabilitatea declaraţiilor finale de cheltuieli prezentate de către statele membre (punctele 6.26 şi 6.29 din raportul anual); regretă, de asemenea, faptul că, în opinia Curţii, Comisia nu supraveghează eficient verificările delegate statelor membre şi solicită Comisiei să remedieze de urgenţă această deficienţă;

105. reaminteşte că, în ceea ce priveşte buna gestiune financiară şi DAS, principala problemă nu constă în erorile detectate, ci mai degrabă în existenţa unor sisteme de monitorizare corespunzătoare care să permită Comisiei să monitorizeze în mod adecvat riscurile pentru bugetul comunitar şi să aplice corecţiile financiare corespunzătoare;

106. regretă faptul că într-un număr restrâns de state membre persistă probleme cunoscute care determină constituirea de rezerve recurente şi solicită cu insistenţă Comisiei să supravegheze îndeaproape măsurile luate de către autorităţile statelor membre, să se asigure că aceste măsuri sunt adecvate şi să transmită comisiei parlamentare competente informaţii fiabile cu privire la progresele realizate;

107. regretă, de asemenea, faptul că, în opinia Curţii, statele membre nu au respectat întocmai cerinţa de a furniza în mod sistematic informaţiile pe care trebuie să le prezinte periodic Comisiei cu privire la anulări şi sumele de recuperat (punctul 6.36 din raportul anual);

108. solicită Comisiei să mobilizeze toate mijloacele de care dispune pentru ca statele membre să respecte întocmai această cerinţă de informare şi să nu efectueze plăţi atât timp cât autorităţile naţionale nu au furnizat informaţiile solicitate;

109. este conştient de faptul că, între 2004 şi 2006, Comisia a luat măsuri de suspendare temporară a plăţilor făcute în cadrul FEDR şi FSE în favoarea unor state membre în care erorile determinau constituirea de rezerve recurente şi sprijină aceste măsuri;

110. solicită Comisiei, în calitate de responsabil final cu buna gestiune financiară a fondurilor comunitare, ca, în conformitate cu punctele 38 şi următoarele din prezenta rezoluţie şi ţinând seama de absenţa garanţiilor din partea unui stat membru, să aplice regulile comunitare în materie de suspendare a plăţilor [18];

Politici interne

111. regretă faptul că, în opinia Curţii, în domeniul gestiunii directe a Comisiei persistă aceleaşi probleme ca şi în anii precedenţi (erori în rambursarea cheltuielilor, complexitatea normelor aplicate şi absenţa unui mecanism de sancţionare eficient) şi solicită Comisiei să îşi continue eforturile de a simplifica şi a clarifica normele aplicabile programelor cu costuri partajate, în special în ceea ce priveşte înregistrarea timpului corelată cu eforturile de documentare (raportul anual al Curţii de Conturi pentru 2005, punctul 7.29), să facă tot posibilul, în cadrul unui dialog adecvat cu beneficiarii de asistenţă financiară, să clarifice normele, manualele şi formularele aplicabile şi să se asigure că sistemul de sancţionare existent este aplicat eficient şi corect ori de câte ori este necesar (dacă este cazul, propunând modificările necesare pentru eficientizarea sistemului) şi, de asemenea, să extindă sfera şi să îmbunătăţească calitatea şi monitorizarea auditurilor asupra sistemelor agenţiilor naţionale printr-o informare ameliorată şi schimburi reciproce (raportul anual al Curţii de Conturi pentru 2005, punctul 7.29 şi amendamentul Parlamentului la articolul 35a (nou) din normele revizuite de aplicare a regulamentului financiar [19]); invită Comisia să explice autorităţii bugetare, prin intermediul unui catalog de măsuri specifice, felul în care intenţionează să obţină, în actualul său mandat, o declaraţie de asigurare necondiţionată în domeniul gestiunii directe;

Transport şi turism

112. constată că în bugetul 2005, astfel cum a fost adoptat definitiv şi apoi modificat în cursul exerciţiului financiar, au fost incluse, pentru politicile din domeniul transportului, credite de angajament în valoare totală de 917200000 EUR şi credite de plată în valoare totală de 931800000 EUR; constată, de asemenea, că din aceste sume:

- pentru reţelele transeuropene de transport (TEN-T), au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 617400000 EUR şi credite de plată în valoare de 747900000 EUR;

- pentru siguranţa transporturilor au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 15900000 EUR şi credite de plată în valoare de 18100000 EUR;

- pentru programul Marco Polo, au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 30500000 EUR şi credite de plată în valoare de 8200000 EUR;

- pentru agenţiile de transport au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 69000000 EUR şi credite de plată în valoare de 62000000 EUR;

113. salută menţinerea unor rate ridicate de utilizare a creditelor de angajament şi de plată în cadrul proiectelor TEN-T, ambele atingând aproape 100 %, însă regretă că, în ciuda acestui lucru, proiectele sunt realizate, în continuare, într-un ritm lent şi într-un mod care lasă de dorit, deşi finalizarea proiectelor de infrastructură în domeniul transporturilor necesită, de obicei, o perioadă de mai mulţi ani;

114. îşi exprimă îngrijorarea în legătură cu lipsa de precizie privind plafonul contribuţiei UE, situaţie care caracterizează toate proiectele, regulamentul financiar nespecificând dacă nivelul de 10 % care corespunde plafonului de finanţare de către UE se aplică cheltuielilor efectuate la zi sau costului total prevăzut pentru proiect; ia act de faptul că, în această privinţă, Curtea de Conturi a constatat o depăşire a cheltuielilor prevăzute cu 146 milioane de euro; salută faptul că, în acest moment, Comisia a adoptat o poziţie clară şi admite calcularea plafonului ca procentaj din costul final al proiectului;

115. salută faptul că DG TREN procedează, în acest moment, la auditarea a 49 % din costul total al proiectelor TEN-T, însă solicită susţinerea acestei evoluţii prin auditarea a 20 % din totalul proiectelor;

116. îşi exprimă îngrijorarea cu privire la rata de eroare constatată în cazul contractelor de cercetare din domeniul transporturilor, care se situează peste rata medie de eroare şi solicită luarea unor măsuri de remediere a acestei situaţii; invită Curtea de Conturi să reexamineze acest fapt în raportul său anual pe 2006;

117. constată cu îngrijorare că rata de utilizare a creditelor de plată pentru siguranţa transporturilor este de 74 % din creditele disponibile; îşi exprimă, de asemenea, îngrijorarea pentru faptul că rata de utilizare a creditelor de plată destinate programului Marco Polo a fost de 53 %; consideră că aceste rate de utilizare şi, în special, declinul pronunţat în utilizarea creditelor de plată, sunt complet inacceptabile pentru un obiectiv-cheie înscris în Cartea albă privind transportul;

118. invită Comisia să transmită anual Parlamentului şi Consiliului o descriere a cheltuielilor de la fiecare linie bugetară mai detaliată decât observaţiile făcute pentru fiecare linie;

Mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară

119. consideră că ratele globale de executare a liniilor bugetare pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară sunt satisfăcătoare;

120. invită Comisia să ia măsuri pentru a promova acordarea de asistenţă suplimentară candidaţilor în cadrul programelor multianuale; salută eforturile de a direcţiona mai bine cererile de oferte şi de a asigura o asistenţă mai consistentă candidaţilor pentru a evita depunerea unor dosare pentru proiecte care, în mod evident, nu sunt eligibile pentru finanţare sau sunt de proastă calitate; observă că este nevoie de acţiuni suplimentare pentru a se ajunge la o situaţie satisfăcătoare; invită Comisia să examineze diferitele stadii de execuţie, pentru a determina ameliorarea ciclului de execuţie în cursul exerciţiului financiar;

121. observă că ratele de plată atât în domeniul mediului, cât şi al sănătăţii publice şi al siguranţei alimentare s-au situat sub 80 %; este conştient de dificultăţile de planificare a necesarului de credite de plată, generate de faptul că Comisia depinde, parţial, de depunerea rapidă a facturilor de către beneficiari şi contractanţi; invită totuşi Comisia să îşi continue eforturile de îmbunătăţire a procedurilor proprii care afectează execuţia creditelor de plată;

122. speră că modelul introdus în temeiul noului cadru financiar, care constă în regruparea tuturor activităţilor dintr-un singur domeniu politic în cadrul unui singur program şi al unei singure linii bugetare, va eficientiza utilizarea creditelor disponibile;

Cultură şi educaţie

123. consideră că simplificarea suplimentară a cerinţelor pe care trebuie să le îndeplinească un solicitant în cadrul noilor programe multianuale precum Tineretul în acţiune, Europa pentru cetăţeni şi Cultura 2007 reprezintă o etapă necesară spre o Europă mai aproape de cetăţeni şi se aşteaptă ca astfel de posibilităţi să fie examinate de către Comisie în cadrul regulamentului financiar revizuit;

124. consideră necesară, în conformitate cu dispoziţiile regulamentului financiar, Comisia ar trebui să determine dacă este oportun să standardizeze procedurile de atribuire a contractelor, prin intermediul unor formule de tip forfetar şi prin utilizarea unor decizii ale Comisiei de finanţare a programelor;

125. încurajează Comisia să continue eforturile de monitorizare a activităţii celor 99 de agenţii naţionale implicate în gestionarea programelor şi care au prezentat deficienţe considerabile în nenumărate cazuri în cadrul procedurilor de audit aplicate;

126. se aşteaptă ca activitatea Agenţiei Executive pentru Educaţie, Audiovizual şi Cultură să îmbunătăţească procedurile operaţionale; insistă pe faptul că organizaţiile care aparţin domeniului său de aplicare sunt tributare informaţiilor fiabile şi livrate la timp în ceea ce priveşte asistenţa proiectelor; constată că în acest context solicitanţii sunt adesea organizaţii foarte mici sau persoane fizice cărora le lipsesc modalităţile sau experienţa de a efectua un audit profesionist;

127. constată că auditul unui proiect la faţa locului generează costuri extrem de ridicate; cu toate acestea, consideră că scopul vizat este acela de a reduce la minimum marja de eroare, că este necesar să se stabilească o legătură de proporţionalitate între costul şi eficienţa controalelor realizate, în aşa fel încât să se obţină un raport optim între resursele investite în punerea în practică a politicilor comunitare şi cele destinate realizării controalelor;

128. doreşte să se asigure că asistenţa acordată în domeniul comunicării pentru campaniile de informare organizate de către statele membre în colaborare cu Comisia, respectă principiul adiţionalităţii şi solicită Comisiei să impună statelor membre să garanteze că ajutorul financiar nu este folosit doar pentru a înlocui ajutorul financiar din partea statelor membre în favoarea măsurilor naţionale privind politica de informare a UE;

129. solicită Comisiei să se asigure că, la alocarea ajutorului, agenţiile naţionale nu se abat de la criteriile generale, cum s-a întâmplat în Polonia în cazul unui proiect care implica tineri homosexuali, că se ţine seama în mod adecvat de articolul 13 din Tratatul CE şi că, în cazul în care nu au fost respectate criteriile programelor, recuperarea fondurilor UE va fi o opţiune de luat în considerare;

Drepturile femeii şi egalitatea între sexe

130. subliniază faptul că, în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Tratatul CE, promovarea egalităţii între bărbaţi şi femei este un principiu fundamental al UE şi constituie un obiectiv relevant pentru ansamblul activităţilor şi politicilor comunitare; îşi reiterează solicitarea ca integrarea dimensiunii întemeiate pe sex să fie luată în considerare ca obiectiv prioritar în planificarea bugetară, în conformitate cu principiul integrării dimensiunii întemeiate pe sex în buget şi solicită Comisiei să furnizeze datele necesare evaluării;

131. îşi reiterează cererea ca rapoartele de descărcare de gestiune să includă date defalcate pe sexe şi informaţii privind politicile de integrare a dimensiunii întemeiate pe sex; regretă faptul că Comisia nu a furnizat aceste informaţii;

132. ia act cu îngrijorare de rata scăzută de executare a plăţilor în cadrul programului "Daphne" (58 %); ia act de argumentele Comisiei referitoare la necesitatea menţinerii unor standarde ridicate de calitate în alegerea proiectelor, dar constată că o serie de proiecte de calitate ridicată nu au beneficiat de sprijin financiar şi, prin urmare, salută majorarea creditelor alocate pentru a treia fază a programului Daphne, dar se arată preocupat de capacitatea administrativă care a rămas neschimbată; solicită, aşadar, efectuarea unei anchete prin care să se explice mai detaliat cărui fapt i se datorează această rată scăzută de executare a plăţilor;

133. atrage atenţia asupra absenţei datelor privind activităţile de promovare a egalităţii între sexe care au beneficiat de sprijin în cadrul fondurilor structurale şi solicită Comisiei remedierea acestei situaţii;

134. consideră că ar trebui să se acorde o mai mare atenţie promovării participării femeilor la societatea cunoaşterii şi, prin urmare, accesului acestora la formare şi locuri de muncă de înaltă calitate în domeniul tehnologiei informaţiei şi comunicaţiilor;

135. salută progresul important realizat de Comisie în privinţa obiectivelor anuale de recrutare şi numire a femeilor la conducere şi în alte posturi de nivel A*/AD din administraţia Comisiei; îndeamnă Comisia să îşi menţină eforturile în acest domeniu;

Libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne

136. salută faptul că s-a înregistrat un oarecare progres la execuţia angajamentelor bugetare cu privire la un spaţiu de libertate, de securitate şi de justiţie; regretă nivelul tot mai redus de execuţie a plăţilor (79.8 %, conform Curţii de Conturi, în comparaţie cu 83.8 % în 2004); constată că acest nivel este unul dintre cele mai reduse ale Comisiei; invită Direcţia Generală Justiţie, Libertate şi Securitate să îmbunătăţească în viitor execuţia bugetului;

Cercetare şi dezvoltare

137. regretă faptul că, în opinia Curţii, Comisia nu a reuşit încă să introducă un sistem fiabil de înregistrare a costurilor de personal în domeniul cercetării; consideră că "este esenţial ca în convenţiile de subvenţionare să se prevadă în mod clar obligaţia de a justifica orele de lucru ale personalului participant la acţiune" (punctul 7.7 din raportul anual) [20];

138. relevă cu îngrijorare că sistemul de certificate de audit, în ciuda costurilor ridicate, nu a adus, în 2005, garanţiile scontate, având în vedere erorile constatate de Curte în declaraţiile privind cheltuielile cu personalul şi cheltuielile generale, pentru care s-au stabilit certificate de audit fără rezervă; constată, totuşi, că, după publicarea cerinţelor privind aceste certificate, calitatea certificatului de audit s-a îmbunătăţit; invită Comisia să elaboreze în continuare criterii adecvate pentru certificatele de audit, în vederea îmbunătăţirii utilităţii acestora;

139. încurajează Comisia să accelereze punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în planul de acţiune menţionat anterior pentru instituirea un cadru de control intern integrat, în special a acţiunii 7 (promovarea celor mai bune practici pentru îmbunătăţirea raportului costuri/beneficii pentru auditurile efectuate la nivel de proiect);

140. solicită Comisiei să respecte cerinţa de implicare stabilită în al şaptelea program-cadru, să introducă o procedură de plată forfetară, inter alia, şi să informeze comisia parlamentară competentă în cadrul revizuirii la mijlocul perioadei;

141. regretă faptul că, în opinia Curţii, există incertitudini generate de dispoziţiile contractuale prea generale şi lipsa de claritate, în special în ceea ce priveşte criteriile de acordare a subvenţiilor şi independenţa auditorilor însărcinaţi cu certificarea, şi ia act de angajamentul Comisiei [21] de a simplifica cadrul comunitar şi de a reorganiza utilizarea certificatelor de audit;

142. observă, de asemenea, că serviciul de audit intern (SAI) al Comisiei consideră că există riscul să nu fie identificate plăţi nejustificate din cauza lipsei unui sistem de control eficient la eliberarea angajamentelor bugetare şi solicită, prin urmare, Comisiei să adopte măsuri corespunzătoare de monitorizare;

Acţiuni externe

143. ia act de faptul că Curtea nu a constatat erori în cursul unei verificări pe un eşantion de plăţi efectuate la nivelul delegaţiilor, însă a identificat erori în timpul unei verificări pe un eşantion de oferte şi pe un eşantion de operaţiuni efectuate de organismele de punere în aplicare;

144. consideră că trebuie să se acorde prioritate asigurării coerenţei politicilor comunitare care au un impact asupra ţărilor în curs de dezvoltare şi, prin urmare, trebuie clarificată repartizarea sarcinilor între diferitele direcţii generale care gestionează acţiunile externe;

145. observă cu îngrijorare că, în conformitate cu afirmaţiile Curţii, analizele riscurilor întreprinse de EuropeAid nu au luat în calcul riscurile pe care le reprezintă diferitele tipuri de organisme de punere în aplicare (ONG, organizaţii internaţionale, instituţii guvernamentale etc.) şi metodele de finanţare utilizate (subvenţii, sprijin bugetar, fonduri fiduciare etc.); invită Comisia să asigure, prin intermediul unor rapoarte mai nuanţate, mai multă claritate în ceea ce priveşte eficacitatea diverselor instrumente de asistenţă; propune, în ceea ce priveşte ajutorul acordat statelor în curs de dezvoltare, să se analizeze posibilitatea creării unui sistem progresiv, care să vizeze, într-o primă etapă, datorită sprijinului acordat unor proiecte individuale, îndeplinirea condiţiilor de bază necesare acordării de ajutoare bugetare, adică o formă de control bugetar democratic şi structuri de control independente;

146. regretă, în special, faptul că, de vreme ce verificările întreprinse de EuropeAid nu se referă în mod adecvat la operaţiunile efectuate la nivelul organismelor însărcinate cu punerea în practică a proiectelor, acestea nu pot contribui decât în mod limitat la asigurarea globală în ceea ce priveşte legalitatea şi regularitatea operaţiunilor subiacente (punctul 8.12 din raportul anual);

147. solicită EuropeAid să instituie un program de verificări aplicabile organismelor de punere în aplicare şi să îşi consacre toate eforturile auditurilor ex-post în diversele ONG-uri cu care colaborează;

148. consideră îngrijorător faptul că, în ceea ce priveşte eficacitatea cheltuielilor din cadrul programului TACIS, Curtea susţine că, la sfârşitul anului 2005, Comisia nu a putut determina în ce măsură programul a contribuit la creşterea siguranţei în centralele nucleare (punctul 8.36 din raportul anual); consideră această critică extrem de gravă, deoarece relevă absenţa unor garanţii în ceea ce priveşte aspectul fundamental şi prioritar al acţiunii comunitare — eficacitatea;

149. ia act de criticile Curţii cu privire utilizarea limitată a Sistemului comun de informare RELEX (CRIS) din care nu se extrag informaţii financiare sau se extrag informaţii financiare insuficiente pe baza cărora să se realizeze o analiză mai detaliată a riscurilor (punctul 8.6 din raportul anual); solicită Comisiei să remedieze de urgenţă punctele slabe ale CRIS şi să utilizeze sistemul la potenţial maxim pentru a obţine informaţiile necesare sistemelor de control;

150. ia act de informaţiile din partea Comisiei (răspuns la întrebarea scrisă E-4481/06) care precizează că, în ceea ce priveşte cazul de fraudă şi corupţie privind proiectul de infrastructuri hidraulice din ţinuturile înalte ale Lesotho (LHWP), trei firme care au primit asistenţă din partea UE au fost amendate de către Înalta Curte din Lesotho: Schneider Electric SA (Franţa), Impregilo Spa (Italia) şi Lahmeyer International GmbH (Germania);

151. critică faptul că, în cazul proiectului de infrastructuri hidraulice din ţinuturile înalte ale Lesotho, Comisia nu a luat în mod evident o decizie în conformitate cu articolul 93 alineatul (1) litera (e) din regulamentul financiar (excluderea de la atribuirea contractelor); speră ca Comisia să ia şi să anunţe luarea deciziilor adecvate până în iunie 2007 cel târziu şi să prezinte Parlamentului, până cel târziu în septembrie 2007, împreună cu Banca Europeană de Investiţii, care este, de asemenea, implicată, un raport cuprinzător asupra acestui caz, care să demonstreze eforturile întreprinse pentru recuperarea ajutoarelor financiare;

Dezvoltare

152. salută faptul că procentul din fondurile UE alocate pentru sectorul sănătăţii de bază şi cel al educaţiei de bază a crescut de la 4,98 % la 6,83 %; regretă însă faptul că acest procent este în continuare net inferior ţintei de 20 % prevăzute în bugetul 2005; nu acceptă utilizarea, de către Comisie, a obiectivului legitim şi necesar al unei mai bune coordonări şi repartizări a sarcinilor între donatori, ca justificare pentru investiţii prea mici în sectorul sănătăţii şi, respectiv, în cel al educaţiei de bază şi solicită acesteia să adopte, fără întârziere, măsuri care să permită atingerea obiectivului de 20 %, precum şi să informeze Parlamentul, în scris, de cel puţin două ori pe an, cu privire la stadiul de execuţie şi la factorii incluşi în calcul;

153. regretă faptul că, până în prezent, Comisia nu a elaborat nici o strategie globală pentru ca, împreună cu ţările beneficiare, să facă din sectorul sănătăţii şi, respectiv, cel al educaţiei teme prioritare în noile documente de strategie naţionale;

154. regretă, în continuare, faptul că, în ciuda afirmaţiilor contrare din partea Comisiei, documentele naţionale de strategie în curs de elaborare nu oferă, în general, vizibilitate obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM), nu includ obiective şi calendare specifice pentru realizarea fiecărui ODM şi nu abordează corespunzător contribuţia Comunităţii la realizarea acestora;

155. salută declaraţiile Comisiei cu privire executarea parţială ale unor titluri bugetare, în special cele aferente participării comunitare la acţiuni întreprinse de organizaţii neguvernamentale în favoarea ţărilor în curs de dezvoltare (articolul 21 02 03), pentru mediul înconjurător din ţările în curs de dezvoltare (articolul 21 02 05), pentru lupta împotriva bolilor datorate sărăciei în ţările în curs de dezvoltare (postul 21 02 07 02), pentru susţinerea politicii demografice şi a sănătăţii reproductive (postul 21 02 07 03) şi pentru o cooperare descentralizată (articolul 21 02 13); îndeamnă totuşi la intensificarea eforturilor în vederea executării integrale a bugetului;

156. solicită Comisiei să acorde mai multă atenţie fenomenului migraţiei forţei de muncă calificate din ţările în curs de dezvoltare înspre ţările UE şi să propună măsuri adecvate pentru a facilita personalului calificat din ţările în curs de dezvoltare rămânerea sau reîntoarcerea în ţara de origine, pentru ca măsurile donatorilor, printre altele, cele din sectorul sănătăţii şi, respectiv, din cel al educaţiei, să contribuie pe termen lung şi într-o manieră eficientă la lupta împotriva sărăciei în ţările în curs de dezvoltare;

157. salută constatarea Curţii de Conturi cu privire la îmbunătăţirea sistemelor de supraveghere şi control ale Comisiei; regretă însă faptul că această îmbunătăţire nu vizează şi supravegherea, controlul şi auditarea organismelor de punere în aplicare; consideră inacceptabil faptul că această lacună, situată într-un punct strategic în legătura dintre contribuabilul european şi beneficiarii finali din ţara în curs de dezvoltare, determină în continuare producerea unui număr considerabil de erori materiale; solicită Comisiei să verifice aplicarea, în special, a procedurilor de licitaţie şi lipsa înregistrărilor duble;

158. solicită Comisiei să ia măsuri pentru a permite Curţii de Conturi un control eficient al resurselor financiare ale UE rezervate unor măsuri puse în aplicare de organisme internaţionale, în special de agenţii ale ONU;

159. aşteaptă din partea Comisiei să transmită instrucţiuni delegaţiilor sale din ţările beneficiare, pentru ca acestea să prezinte în rapoartele lor rezultatele concrete ale utilizării resurselor UE, permiţând astfel Comisiei să măsoare şi să publice rezultatele cooperării pentru dezvoltare realizate de UE;

160. solicită Comisiei să controleze periodic execuţia creditelor de funcţionare ale delegaţiilor sale şi compatibilitatea sferei lor de acţiune cu priorităţile Uniunii Europene;

161. salută eforturile Comisiei de punere în aplicare a strategiei de integrare a mediului în cooperarea pentru dezvoltare şi solicită Comisiei să promoveze în continuare dimensiunea ecologică a politicii de dezvoltare, inclusiv prin susţinerea alimentării cu energie din surse ecologice;

162. salută buna desfăşurare a întregii acţiunii de acordare de ajutor umanitar, realizată de către Comisie în contextul catastrofei provocate de tsunami; regretă însă coordonarea insuficientă a măsurilor de ajutor de urgenţă; solicită Comisiei, pe de o parte, să definească mai clar rolurile DG ECHO şi DG Mediu (proceduri comunitare pentru gestionarea dezastrelor) şi, pe de altă parte, să elaboreze formule care să permită sprijinirea regiunilor respective în coordonarea diverşilor donatori şi salută faptul că Comisia este dispusă să informeze periodic Parlamentul, în scris, cu privire la progresele înregistrate;

163. observă, din nou, faptul că integrarea Fondului European de Dezvoltare în bugetul UE ar consolida, în ansamblu, coerenţa cooperării europene pentru dezvoltare, asigurând mai multă transparenţă şi eficienţă şi permiţând, totodată, un control democratic;

Parteneriatul euro-mediteranean

164. se declară mulţumită de evaluarea Curţii, conform căreia Comisia a adus îmbunătăţiri considerabile în ceea ce priveşte gestionarea programului MEDA; îndeamnă Comisia să-şi sporească în continuare eficienţa şi eficacitatea şi să asigure o tranziţie armonioasă la noile instrumente financiare; insistă asupra necesităţii ca Parlamentul European să fie informat de către Comisie cu privire la transpunerea în practică a obiectivelor stabilite în documentele de strategie şi în programele indicative prin intermediul noilor instrumente;

165. invită Comisia să prezinte un sistem de evaluare mai substanţial pentru toate cheltuielile legate de asistenţa externă, în care legătura între cheltuieli şi rezultate politice sau lipsa unei astfel de legături să fie clară, pentru a permite Parlamentului să îşi exercite în mod eficient prerogativele şi obligaţiile pe care le are în calitate de autoritate bugetară;

Ţările vecine de la est

166. se declară mulţumit de eforturile Comisiei de a îmbunătăţi în continuare gestionarea proiectelor din cadrul programului TACIS din Rusia şi alte ţări beneficiare; recunoaşte faptul că multe dintre lacunele menţionate în raportul special nr. 2/2006 al Curţii de Conturi au fost remediate de către Comisie;

167. aşteaptă cu interes evaluările privind contribuţia programului TACIS la îmbunătăţirea siguranţei în diverse centrale nucleare, pe care Comisia le-a început în 2006;

168. reiterează cererea adresată Comisiei de a clarifica cu agenţiile Organizaţiei Naţiunilor Unite dreptul de acces al Curţii de Conturi la proiecte gestionate de agenţiile respective;

169. solicită Comisiei să insiste asupra trasabilităţii fondurilor acordate de Uniunea Europeană organizaţiilor internaţionale, cum ar fi Organizaţia Naţiunilor Unite şi Banca Mondială, precum şi asupra transparenţei gestionării acestor fonduri, şi să transmită aceste informaţii Parlamentului;

170. este de părere că vizibilitatea imaginii Uniunii Europene ar trebui îmbunătăţită; solicită Comisiei şi Consiliului să reflecteze în continuare la metode de comunicare prin care să se asigure că politica externă a Uniunii Europene este mai transparentă şi mai vizibilă;

Strategia de preaderare

171. constată că Curtea afirmă că operaţiunile Sapard pe care le-a auditat au fost afectate de erori semnificative şi că, deşi s-au constat îmbunătăţiri ale sistemelor de monitorizare şi control ale Comisiei, au fost identificate deficienţe majore în statele membre (punctele 9.10 şi 9.19);

172. recomandă Comisiei, prin urmare, să monitorizeze mai bine sistemele statelor membre, să acorde o atenţie deosebită declaraţiilor finale de cheltuieli aferente programelor în general şi să se asigure că organismele plătitoare din cadrul Sapard, în special, sunt monitorizate îndeaproape;

173. îşi exprimă preocuparea faţă de întârzierile înregistrate în procesul de acreditare EDIS pentru programele Phare şi ISPA în Bulgaria, care au dus doar la finalizare parţială a procesului respectiv înainte de aderare; ia act de etapa prelungită de pregătire din partea Bulgariei, care a făcut progrese, dar care mai trebuie încă să îşi îmbunătăţească sistemele de supraveghere şi control, precum şi capacităţile administrative necesare pentru punerea în practică rapidă şi eficientă a proiectelor; îndeamnă Comisia să continue colaborarea cu autorităţile bulgare şi române pentru a le acorda sprijin în vederea adaptării la cerinţele EDIS;

174. se declară mulţumit de evaluarea Curţii de Conturi, conform căreia gestiunea descentralizată introdusă pentru proiectele CARDS în Croaţia s-a dovedit a funcţiona fără probleme; invită Comisia să continue să lucreze cu agenţiile naţionale de punere în aplicare pentru a le consolida capacităţile de gestionare;

175. recunoscând importanţa cooperării cu instituţiile financiare internaţionale, insistă asupra necesităţii luării unei decizii de către Comisie de a participa la proiecte comune numai în cazul în care acestea garantează o utilizare eficientă a fondurilor; insistă asupra nevoii ca asistenţa UE să aducă cu adevărat un plus de valoare şi solicită ca execuţia proiectelor comune să fie monitorizată îndeaproape de Comisie;

176. încurajează Comisia să lucreze în continuare la punerea în aplicare cu succes a clauzei de verificare inclusă în Acordul privind cadrul financiar şi administrativ, precum şi la elaborarea unor linii directoare privind gradul de detaliere necesar la redactarea de către agenţiile ONU a rapoartelor privind punerea în aplicare a unui proiect, garantând astfel respectarea intereselor financiare ale UE şi prerogativele Curţii de Conturi;

Cheltuieli administrative

177. observă cu mulţumire că auditul Curţii nu a identificat erori semnificative care să afecteze legalitatea cheltuielilor administrative;

178. invită Comisia să informeze Parlamentul, înainte de sfârşitul anului 2007, cu privire la progresele înregistrate de noile state membre, în special România şi Bulgaria, în ceea ce priveşte adoptarea legislaţiei anticorupţie; regretă faptul că legislaţia anticorupţie propusă de guvernul român, mai exact de ministrul justiţiei, a fost blocată de parlamentul român; acordă guvernului întregul său sprijin în vederea adoptării şi aplicării acestei legislaţii;

179. îşi exprimă totuşi preocuparea faţă de costurile din ce în ce mai ridicate ale pensiilor de invaliditate şi consideră inacceptabilă utilizarea pensiilor de invaliditate obligatorii acordate în baza tulburărilor psihice pentru a pune capăt relaţiilor conflictuale cu personalul Comisiei;

Agenţiile

180. consideră că numărul din ce în ce mai ridicat de agenţii nu reflectă întotdeauna nevoile reale ale Uniunii şi ale cetăţenilor săi; în consecinţă, invită Comisia să prezinte o analiză costuri-beneficii înainte de a institui orice nouă agenţie şi solicită Curţii de Conturi să-şi exprime avizul cu privire la analiza costuribeneficii înainte ca Parlamentul să ia o decizie;

181. invită Comisia să prezinte, la fiecare cinci ani, un studiu privind valoarea adăugată a fiecărei agenţii existente; invită toate instituţiile relevante ca, în cazul unei evaluări negative a valorii adăugate a unei agenţii, să ia măsurile care se impun, reformulând mandatul agenţiei respective sau închizând-o;

182. regretă faptul că, aşa cum subliniază Curtea în raportul său anual, şi anul acesta s-au constatat deficienţe cu privire la recrutarea personalului şi la procedurile de atribuire a contractelor de către agenţii (gestiunea pe activităţi nu a fost încă introdusă);

183. observă că, în raportul său anual de activitate din 2005, SAI a emis o rezervă privind faptul că nu dispune de personalul necesar pentru a putea îndeplini cerinţa prevăzută în regulamentul financiar de a realiza un audit anual al agenţiilor; invită auditorul intern să comunice autorităţii bugetare, cât mai curând posibil, necesarul său de personal suplimentar pentru îndeplinirea acestei cerinţe;

184. consideră că, dat fiind numărul tot mai mare de agenţii de reglementare, devin din ce în ce mai mult necesare clarificarea responsabilităţilor diferiţilor actori instituţionali ai Comunităţii cu privire la aceste agenţii şi adoptarea de norme clare în acest domeniu, inclusiv în ceea ce priveşte atribuirea responsabilităţilor în materie de monitorizare;

185. regretă faptul că Comisia nu a fost în măsură să obţină progrese în negocierile asupra proiectului de acord interinstituţional privind cadrul de funcţionare a agenţiilor europene de reglementare, adoptat în februarie 2005 (COM(2005)0059);

186. constată că, cu ajutorul SAI agenţiile au început să dezvolte propriile lor departamente de control intern şi că, pe viitor, SAI va verifica periodic aceste departamente; consideră, de asemenea, că SAI trebuie să verifice dacă sistemele de control intern ale agenţiilor funcţionează corect şi să informeze Parlamentul cu privire la verificările întreprinse şi progresele realizate;

187. invită Comisia să ia în calcul ideea organizării unui audit în cazul fiecărei agenţii care să vizeze examinarea activităţilor acestora, având în vedere în special gestionarea resurselor umane, bugetul şi îndeplinirea sau nu a sarcinilor care le-au fost încredinţate;

188. ia act de instituirea serviciului comun de asistenţă de către câteva agenţii cu scopul de a adapta sistemele informatice de gestiune financiară pentru a le asigura compatibilitatea cu cele utilizate de către Comisie; constată că fondurile alocate serviciului în cauză au fost gestionate în afara sistemelor bugetare ale agenţiilor (punctul 10.27 din raportul anual 2005); consideră, asemenea Curţii, că această cooperare nu ar trebui să ignore principiile bugetare de unitate şi transparenţă, iar contribuţiile agenţiilor la serviciul comun de asistenţă ar trebui să fie asimilate veniturilor alocate înscrise în sistemele bugetare ale agenţiilor;

189. invită Curtea de Conturi să introducă în raportul său anual un nou capitol, consacrat agenţiilor, pentru a putea avea o imagine mai clară a felului în care sunt utilizate fondurile comunitare alocate agenţiilor;

Şcolile europene

190. ia act de raportul favorabil al Curţii privind conturile anuale ale Şcolilor europene; constată totodată că, potrivit raportului, sistemul de control intern al şcolilor nu respectă principiul separării funcţiilor între ordonatorul de credite şi contabil şi că funcţiile de ordonanţare sunt exercitate prin delegare de către doi şefi de unitate pentru toate liniile bugetare şi fără limite financiare; speră ca noul regulament financiar al Şcolilor europene (intrat în vigoare la 1 ianuarie 2007) să remedieze deficienţele semnalate de Curte; speră că, în viitor, Comisia se va dedica şi mai mult unei politici şcolare durabile, pe măsura participării sale la finanţarea Şcolilor europene şi nu pe măsura numărului de voturi pe care le deţine în mod oficial în cele mai înalte organisme de decizie, şi că se va dedica unei politici pe termen lung, care să asigure părţilor interesate fiabilitate şi siguranţa programării; solicită, pe termen mediu, o aliniere a drepturilor de vot oficiale cu participarea financiară;

Aspecte privind clădirile Comunităţii

191. ia act de plângerea depusă de Directorul General al Oficiului Infrastructură şi Logistică de la Bruxelles (OIB) în raportul său anual de activitate cu privire la deficitul structural generat de cheltuielile cu întreţinerea clădirii Berlaymont după renovarea acesteia [22], şi de faptul că acesta face referire la o serie de probleme de contabilitate şi gestiune; consideră că problemele de deficit structural semnalate ar trebui să fie soluţionate de urgenţă şi solicită Comisiei să adopte măsurile care se impun şi să informeze Parlamentul cu privire la acestea;

192. va reveni asupra altor chestiuni privind clădirea Berlaymont de îndată ce va fi disponibil raportul special al Curţii de Conturi privind politica imobiliară, a cărui apariţie a fost anunţată;

193. ia act de rapoartele Comisiei din 21 februarie 2007 privind cartelul de pe piaţa ascensoarelor şi a scărilor rulante, ai cărui membri au fost amendaţi cu peste 990000000 EUR; aşteaptă un raport din partea Comisiei, până în septembrie 2007, care să precizeze măsura în care, la rândul lor, instituţiile europene au căzut victime acestui cartel în cadrul diverselor lor proiecte imobiliare şi măsurile luate pentru solicitarea de despăgubiri;

CONCLUZII PRIVIND RAPOARTELE SPECIALE EMISE DE CURTEA DE CONTURI

Raportul special nr. 6/2005 privind reţeaua transeuropeană de transport

194. subliniază faptul că noile perspective financiare pentru 2007-2013 vor avea un impact considerabil asupra TEN-T, dat fiind că valoarea asupra căreia s-a convenit este cu aproximativ 40 % mai mică decât propunerea iniţială a Comisiei; este de părere că, drept urmare, selecţia şi ierarhizarea proiectelor vor deveni şi mai importante;

195. consideră că în contextul financiar actual ar trebui să fie privilegiate secţiunile transfrontaliere ale proiectelor prioritare care implică mai multe state membre;

196. invită statele membre să susţină dezvoltarea unei abordări europene care să pună accentul pe valoarea adăugată în loc să se lupte pentru principiul "profitului echitabil";

197. este de părere că, atunci când sunt selecţionate proiecte prioritare la nivel naţional şi la nivelul UE, Comisia trebuie să consolideze cooperarea cu statele membre;

198. este extrem de preocupat, în acest context, de ritmul lent de executare a proiectelor prioritare TENT şi solicită cu insistenţă Comisiei şi statelor membre să-şi îmbunătăţească coordonarea în finanţarea infrastructurilor de transport din spaţiul UE în cadrul programelor anuale şi multianuale;

199. invită Comisia să îşi continue eforturile de stabilire a unor cadre şi proceduri juridice clare, de garantare a unui control riguros şi a unei evaluări aprofundate a proiectelor şi programelor şi de întocmire a unei liste vaste de criterii clar definite care să permită stabilirea proiectelor prioritare într-un mod transparent;

200. solicită Comisiei să clarifice procedura de numire a coordonatorilor europeni atunci când stabileşte cadrul de reglementare pentru conţinutul rapoartelor lor;

201. îndeamnă Comisia să stabilească o repartizare clară şi transparentă a responsabilităţilor instituţionale şi să definească un cadru de coordonare a activităţilor între DG REGIO şi DG TREN, pentru a se evita dubla finanţare a aceloraşi proiecte;

202. observă că prima analiză cost-beneficii pentru înfiinţarea unei agenţii executive a fost calificată de către Curte drept superficială; solicită Curţii să evalueze a doua analiză, finalizată în iulie 2005, în timp util pentru raportul din proprie iniţiativă al comisiei parlamentare competente;

203. subliniază faptul că Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului din 19 decembrie 2002 de stabilire a statutului agenţiilor executive cărora urmează să li se încredinţeze anumite sarcini în gestionarea programelor comunitare [23] impune, la articolul 3 alineatul (1), efectuarea unei analize cost-beneficii, luând în considerare mai mulţi factori, înainte de a putea solicita înfiinţarea unei agenţii executive; regretă faptul că Comisia nu a fost în măsură să prezinte Curţii de Conturi Europene, de la început, o analiză satisfăcătoare cost-beneficii pentru înfiinţarea unei agenţii executive; la fel ca şi Curtea de Conturi Europeană, are în continuare îndoieli în ceea ce priveşte calitatea versiunii revizuite a analizei cost-beneficii referitoare la externalizarea gestionării sprijinului financiar comunitar oferit reţelelor TEN-T; pe viitor, invită Comisia să obţină un aviz pozitiv al Curţii de Conturi Europene privind analiza cost-beneficii înainte de a solicita autorităţilor bugetare înfiinţarea unei agenţii executive;

204. consideră că Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea de a propune creşterea contribuţiei comunitare la linia bugetară TEN-T pentru proiectele transfrontaliere; salută, în acest context, acordul de cooperare cu Banca Europeană de Investiţii;

Raportul special nr. 1/2006 privind contribuţia FSE la combaterea abandonului şcolar prematur

205. acordă o mare importanţă utilizării eficiente şi responsabile a bugetului UE şi aplicării principiului conform căruia iniţiativele care nu sunt suficient de verificabile nu ar trebui să fie finanţate din fondurile publice şi, în consecinţă, regretă că nu s-a constatat o corelare evidentă între reducerea abandonului şcolar prematur şi finanţarea UE;

206. recunoaşte că Comisia dispune de un sistem adecvat de monitorizare şi control pentru a verifica respectarea principiilor de bună gestiune financiară, însă subliniază că acest mecanism trebuie perfecţionat conform celor declarate chiar de Comisie; în acest sens, invită Comisia să propună un plan de acţiune în această privinţă;

207. încurajează Comisia să colaboreze cu statele membre şi oficiile naţionale de statistică ale acestora pentru a defini în mod clar şi a determina amploarea fenomenului de abandon şcolar prematur şi încurajează schimbul de informaţii şi bune practici între toate organizaţiile locale şi naţionale însărcinate cu lupta împotriva abandonului şcolar prematur;

208. lansează un apel pentru identificarea unei abordări comune între cele 27 de state membre în ceea ce priveşte standardele de cuantificare şi definiţiile privind problema abandonului şcolar prematur, pentru a se asigura că datele naţionale sunt comparabile şi acceptabile calitativ pentru a stabili dacă priorităţile definite în Strategia de la Lisabona în acest sens sunt într-adevăr respectate;

209. invită Comisia să asigure realizarea unei evaluări complete în noile state membre cât mai curând posibil şi în timp util pentru a se putea lua măsuri corective, dacă este cazul; invită, de asemenea, Curtea de Conturi să efectueze, în paralel, în noile state membre, un audit similar celui care a fost efectuat în trecut în cele 15 state membre în ceea ce priveşte impactul finanţărilor pentru combaterea abandonului şcolar prematur;

Raportul special nr. 2/2006 privind performanţa proiectelor finanţate în cadrul programului TACIS în Federaţia Rusă

210. subliniază că, în ciuda rezultatelor pozitive obţinute în numeroase domenii, impactul global al programului TACIS nu a fost întotdeauna la fel de eficient şi durabil precum s-a prevăzut; observă că neregulile identificate de către Curte erau în principal cauzate de proasta gestionare a procesului de programare de către Comisie;

211. solicită Comisiei să intensifice dialogul cu guvernul rus pentru a identifica exact nevoile naţionale şi direcţia de urmat şi să depună toate eforturile pentru definirea şi identificarea priorităţilor şi a obiectivelor de atins prin acţiunile puse în aplicare; consideră că Comisia ar trebui să ţină constant seama de principiul rentabilităţii şi, în consecinţă, îndeamnă Comisia să monitorizeze şi să evalueze programul cu mai multă prudenţă şi mai multă atenţie decât în trecut;

212. încurajează Comisia să se concentreze în continuare asupra unui număr limitat de sectoare şi asupra unui număr limitat de programe; este de părere că Comisia ar trebui să treacă de la o abordare la nivel de proiecte la o abordare la nivel de programe, prima limitând prea des dialogul, aproprierea şi flexibilitatea şi determinând dezvoltarea de proiecte independente cu posibilităţi reduse de a conduce la atingerea obiectivelor mai ample, pe termen lung prevăzute în acordul de parteneriat şi de cooperare în vigoare;

213. solicită Comisiei să ia măsuri pentru a elabora o propunere pentru un temei legal care să permită utilizarea fondurilor TACIS în cadrul unei cofinanţări cu Federaţia Rusă şi consideră că participarea financiară a actorilor locali şi regionali şi a partenerilor sociali şi o participare mai intensă a sectorului privat sunt esenţiale;

214. solicită Comisiei să se asigure că proiectele fac frecvent obiectul unei evaluări, chiar după finalizarea lor, pentru a ameliora feed-back-ul din experienţele anterioare, pentru a obţine informaţii clare cu privire la proiectele în curs şi diferitele programe concepute pentru a facilita accesul publicului la informaţii şi pentru a creşte deschiderea şi transparenţa în ceea ce priveşte utilizarea fondurilor şi luarea deciziilor;

Raportul special nr. 3/2006 privind ajutorul umanitar acordat de Comisia Europeană în urma tsunamiului

215. salută aprecierea generală pozitivă emisă de Curtea de Conturi cu privire la ajutorul umanitar acordat de DG ECHO în urma tsunami-ului;

216. îndeamnă Comisia să clarifice rolul DG ECHO şi al DG Mediu (prin intermediul mecanismului de protecţie civilă) în reacţia la crize umanitare, în vederea asigurării unei acţiuni coerente;

217. invită Comisia să consolideze rolul DG ECHO pentru a asigura o mai bună coordonare şi a-i ameliora capacitatea de reacţie astfel încât să răspundă rapid şi eficient nevoilor victimelor unor viitoare catastrofe umanitare şi, totodată, să acorde importanţa cuvenită asocierii ajutorului umanitar pe termen scurt cu reabilitarea şi reconstrucţia pe termen mai lung; constată că, pentru moment, aceste două faze sunt legate de direcţii generale, proceduri şi mandate diferite;

218. insistă asupra importanţei bunei gestiuni financiare şi consideră că furnizarea de informaţii financiare detaliate este indispensabilă pentru a facilita monitorizarea eficientă a realizării proiectelor;

219. pune accentul pe recomandarea Curţii conform căreia DG ECHO ar trebui să-şi consolideze sistemul de monitorizare;

220. înţelege că o creştere a preţurilor produselor şi a costurilor cu forţa de muncă ar putea fi inevitabilă în situaţii excepţionale; cu toate acestea, invită Comisia să prevadă măsuri care să vizeze controlul şi monitorizarea costurilor în măsura în care este posibil;

221. îşi exprimă preocuparea faţă de promovarea unei mărci şi concurenţa pentru vizibilitate în rândul donatorilor de ajutoare în cazul catastrofelor umanitare care atrag puternic atenţia mijloacelor de informare în masă, aceste practici având un efect negativ asupra coordonării ajutorului umanitar şi asupra imaginii pe care şi-o formează victimele catastrofelor despre ajutoare;

222. solicită Comisiei să definească clar noţiunea de ONG;

Raportul special nr. 4/2006 privind proiectele Phare de investiţii în Bulgaria şi România

223. respinge practica Comisiei prin care nu s-a dovedit în prealabil necesitatea dezvoltării anumitor proiecte finanţate prin intermediul Phare şi, în acest fel, au fost încălcate principiile legalităţii şi regularităţii;

224. recomandă Comisiei să coopteze autorităţile bulgare şi române într-o cooperare reciprocă pentru a se defini cu mai multă precizie necesităţile şi capacităţile celor două ţări şi să depună eforturi pentru a stabili şi a identifica priorităţile şi obiectivele de realizat;

225. constată că, deşi s-au luat unele măsuri în vederea soluţionării problemei capacităţii administrative insuficiente şi a deficienţelor în ceea ce priveşte aplicarea dreptului contractual, precum şi în vederea respectării cerinţelor de cofinanţare, sunt în continuare necesare eforturi suplimentare;

226. solicită Comisiei să acorde o atenţie deosebită dezvoltării, în România şi în Bulgaria, a unor structuri administrative şi a unor sisteme de informare capabile să gestioneze şi să controleze finanţările europene, şi să urmărească reorganizarea administraţiilor responsabile cu investirea acestor finanţări;

227. invită Comisia să asigure o informare clară cu privire la proiectele în curs şi la diverse programe şi cu privire la capacitatea globală de gestionare şi monitorizare independentă a administraţiilor din România şi Bulgaria şi să asigure o mai mare deschidere şi transparenţă în utilizarea fondurilor şi în luarea deciziilor legate de acestea;

228. solicită Comisiei un aviz independent cu privire la capacitatea administraţiilor române şi bulgare de a asigura o bună gestiune financiară a fondurilor comunitare;

Raportul special nr. 6/2006 privind aspectele de mediu ale cooperării pentru dezvoltare a Comisiei

229. îndeamnă Comisia, în baza noii politici de dezvoltare semnate în decembrie 2005, să stabilească o strategie globală de mediu în cadrul cooperării sale pentru dezvoltare;

230. consideră că o asemenea strategie ar trebui să recunoască nu numai importanţa includerii aspectelor de mediu în toate programele şi proiectele de dezvoltare, ci şi a transformării mediului într-un domeniu prioritar de cheltuieli;

231. consideră că formarea în materie de integrare a mediului ar trebui să fie obligatorie pentru funcţionarii cheie; îndeamnă Comisia să finalizeze cât mai curând posibil pregătirea unui manual privind integrarea dimensiunii de mediu;

232. invită Comisia să se asigure că dispune de suficienţi experţi interni în materie de mediu şi că sunt definite şi respectate proceduri clare de integrare a dimensiunii de mediu;

233. invită Comisia să utilizeze mai intens expertiza recunoscută a administraţiilor naţionale de gestionare a ajutoarelor şi a întreprinderilor private cu experienţă dovedită în calitate de parteneri ai administraţiilor naţionale de gestionare a ajutoarelor în gestionarea de proiecte de mediu, în contextul proiectelor naţionale de cooperare pentru dezvoltare;

234. insistă ca proiectele să fie planificate pe baza unui caiet de sarcini detaliat, cu obiective clar definite, şi să se contracteze servicii externe de monitorizare pentru a evalua rata de succes a fiecărui proiect şi pentru a identifica în mod clar orice lacune şi deficienţe;

Raportul special nr. 7/2006 intitulat "Investiţiile în domeniul dezvoltării rurale: o soluţie eficientă pentru problemele din zonele rurale?"

235. salută publicarea raportului şi îndeamnă Comisia să ţină cont de lacunele identificate în raport care nu sunt abordate de noul regulament privind dezvoltarea rurală sau de normele sale de aplicare, în special în contextul aprobării programelor naţionale;

236. solicită în special Comisiei să definească strategii mai clare asociate unor obiective precise şi să acţioneze în strânsă colaborare cu statele membre pentru a ameliora definirea obiectivelor, a beneficiarilor şi a zonelor, precum şi selecţia celor mai potrivite proiecte, şi să includă aceste aspecte în documentele de programare pentru perioada 2007-2013;

237. consideră că ar putea fi necesar ca termenul acordat Comisiei pentru aprobarea programelor naţionale să fie prelungit puţin pentru a permite realizarea unei analize aprofundate, întrucât calitatea programelor naţionale determină, în mare măsură, dacă alocarea de fonduri regiunilor şi beneficiarilor care au cea mai mare nevoie de ele este clar justificată şi dacă, pe viitor, va fi posibilă o mai bună evaluare a eficacităţii investiţiilor;

238. reiterează faptul că acordă o mare importanţă utilizării eficiente şi responsabile a bugetului UE şi aplicării principiului conform căruia iniţiativele care nu sunt suficient de verificabile nu ar trebui să fie finanţate din fondurile publice; consideră că fixarea unor obiective precise şi definirea unor strategii clare în programele naţionale sunt esenţiale în acest sens;

239. consideră că realizarea obiectivelor duble - structurale şi agricole - ale măsurilor de investiţii ar trebui să fie asigurată printr-o abordare sectorială (pentru agricultură) şi teritorială (pentru coeziunea economică şi socială) atent echilibrată;

240. consideră că al doilea pilon al PAC este un instrument indispensabil pentru dezvoltarea viitoare a zonelor rurale ale UE şi invită Comisia să încurajeze statele membre să analizeze factorii de succes pentru proiectele de investiţii şi să disemineze cele mai bune practici;

241. încurajează Comisia ca, în strânsă colaborare cu statele membre, să perfecţioneze sistemele de monitorizare şi evaluare, de exemplu prin elaborarea unor indicatori calitativi care să permită statelor membre şi Comisiei să stabilească dacă măsurile sunt eficiente şi dacă au fost atinse obiectivele;

242. salută faptul că discutarea acestui raport special a avut loc în acelaşi timp cu prezentarea primei propuneri a Comisiei privind reforma sectorului fructelor şi legumelor, care ar trebui să intre în vigoare în 2008;

Raport special nr. 8/2006 intitulat "Să cultivăm succesul" Eficacitatea sprijinului acordat de Uniunea Europeană producătorilor de fructe şi legume

243. reaminteşte angajamentul său în favoarea sprijinului comunitar pentru sectorul fructelor şi legumelor din UE, care este necesar pentru ca acest sector să fie durabil şi mai competitiv;

244. subliniază că organizaţiile de producători sunt piatra