Experiențele anterioare arată că interesele financiare ale Uniunii sunt afectate atât de fraude, cât și de nereguli. În fiecare an, Raportul anual privind protecția intereselor financiare ale UE demonstrează că, deși fluctuează, nivelul acestor nereguli, inclusiv al fraudelor, necesită acțiuni din partea Uniunii. În plus, următorul cadru financiar multianual (CFM) va fi pus în aplicare în contextul unor modificări semnificative ale cadrului legislativ și instituțional de protecție a intereselor financiare ale Uniunii, în special prin instituirea Parchetului European (EPPO) și punerea în aplicare a Directivei (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (Directiva PIF).

În conformitate cu articolul 30 alineatul (4) din Regulamentul financiar din 2016 s-a efectuat o evaluare ex ante a noului program, sub forma unui document de lucru al serviciilor Comisiei.

•Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

Mai multe acte juridice de la nivelul Uniunii vizează protecția intereselor financiare ale Uniunii, în special: Regulamentul nr. 883/2013 de stabilire a normelor pentru investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), Regulamentul 515/97 privind asistența administrativă reciprocă în domeniul vamal și agricol sau, mai recent, Regulamentul nr. 1939/2017 de punere în aplicare a cooperării consolidate privind instituirea Parchetului European și Directiva PIF. Legislația sectorială prevede, de asemenea, dispoziții privind protecția intereselor financiare ale Uniunii. Programul UE de luptă antifraudă va acorda asistență statelor membre și organismelor relevante ale Uniunii pentru a le ajuta să protejeze mai bine interesele financiare ale Uniunii. Acesta ar trebui să sprijine instrumentele de politică menționate anterior.

În domeniul vamal, componenta AFIS a Programului UE de luptă antifraudă va continua să acopere activitățile aflate în sarcina Comisiei în temeiul Regulamentului 515/97. În cele din urmă, componenta IMS va acoperi diverse activități aflate în sarcina Comisiei în temeiul unor acte legislative sectoriale.

•Coerența cu alte domenii de politică ale Uniunii

În noul cadru financiar multianual se va institui un nou instrument pentru echipamentele de control vamal, care va sprijini buna funcționare a uniunii vamale, inclusiv prin sprijinirea achiziției de echipamente de control pentru autoritățile vamale. Programul UE de luptă antifraudă și programul „Echipamente de control vamal” vor fi complementare, deoarece fiecare se va concentra asupra diferitelor tipuri de sprijin destinat autorităților vamale: Programul UE de luptă antifraudă va sprijini, printre altele, achiziționarea de echipamente, inclusiv echipamente vamale mici pentru autoritățile vamale și nevamale ce urmează a fi utilizate în mod specific pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii, iar noul program „Echipamente de control vamal” urmărește mai degrabă să finanțeze achiziționarea de echipamente vamale mai mari pentru a îmbunătăți uniformitatea în ceea ce privește îndeplinirea controalelor vamale în toate statele membre.

De exemplu, următoarele tipuri de echipamente ar putea intra sub incidența Programului UE de luptă antifraudă fără a se suprapune cu instrumentul „Echipamente de control vamal”: echipamente criminalistice digitale, echipamente de supraveghere, echipamente de colectare a informațiilor, echipamente pentru combaterea traficului de țigarete, cum ar fi câinii dresați pentru detectarea drogurilor. În plus, spre deosebire de instrumentul „Echipamente de control vamal”, Programul UE de luptă antifraudă va oferi sprijin autorităților nevamale, cum ar fi autoritățile fiscale, autoritățile judiciare, poliția și inspectoratele de poliție de frontieră, ministerele, diversele organe de anchetă, organismele de luptă împotriva corupției etc.

Alte politici ale Uniunii în domenii precum cel vamal, al justiției și al afacerilor interne și programele relevante din cadrul acestor politici vor aborda provocările specifice din aceste domenii, fiind adiacente protejării intereselor financiare ale Uniunii. Nu se preconizează să existe suprapuneri între aceste programe și Programul UE de luptă antifraudă. În contextul pregătirii programelor anuale de activitate, se vor evita suprapunerile și se vor identifica sinergii între Programul UE de luptă antifraudă și alte programe relevante în domenii precum cel vamal, al justiției și al afacerilor interne.

2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

•Temei juridic

Temeiul juridic al Programului UE de luptă antifraudă este articolul 325 din TFUE, care subliniază obligația comună a statelor membre și a Uniunii de a proteja interesele financiare ale Uniunii, coroborat cu articolul 33 din TFUE privind cooperarea vamală, dat fiind faptul că Regulamentul 515/97, care prevede aspectele operaționale finanțate de componenta AFIS a Programului UE de luptă antifraudă, se întemeiază pe articolul 33 din TFUE (pe lângă articolul 325 din TFUE).

•Subsidiaritate

Neregulile, inclusiv fraudele, îndreptate împotriva bugetului Uniunii sunt, prin definiție, un fenomen care apare la nivelul întregii Uniuni și care nu se limitează la fiecare stat membru. Acest lucru este deosebit de evident atunci când fraudele au o dimensiune transfrontalieră din perspectiva cheltuielilor sau a veniturilor, de exemplu în cazurile de subevaluare a mărfurilor importate în vederea sustragerii de la plata taxelor vamale și, prin urmare, afectează în mod direct resursele proprii tradiționale ale Uniunii. În ceea ce privește componenta „Hercule” a Programului UE de luptă antifraudă, intervenția la nivelul Uniunii privind protecția intereselor financiare ale Uniunii este justificată din perspectiva subsidiarității, întrucât facilitează cooperarea dintre Uniune și statele membre sau între statele membre, fără a aduce atingere responsabilităților statelor membre (de exemplu, de a elabora și a pune în funcțiune propriile sisteme de control specifice). Sprijinul care va fi acordat în temeiul prezentei inițiative va consolida cooperarea transfrontalieră.

Valoarea adăugată europeană a AFIS este dată de rolul său de coordonare, în special în ceea ce privește colectarea datelor și accesul la acestea, care nu ar putea fi îndeplinit la nivel național, precum și de facilitarea unei bune funcționări a misiunilor autorităților vamale naționale și a asistenței reciproce dintre acestea, precum și a cooperării cu Comisia.

IMS este singura bază de date de la nivelul Uniunii care consolidează informațiile raportate cu privire la nereguli, inclusiv fraude, în gestiunea partajată și fondurile de preaderare, pentru fiecare domeniu de acțiune a Uniunii și fiecare stat membru. Acest lucru permite efectuarea unor tipuri diferite de analiză și ajută la dezvoltarea unei politici a Uniunii de luptă antifraudă bazate pe date concrete. Valoarea adăugată a unei astfel de imagini la nivelul Uniunii constă în faptul că permite să se identifice riscuri și modele comune și să se definească și să se pună în aplicare abordări comune în materie de combatere a fraudei în vederea unei protecții efective și echivalente a intereselor financiare ale Uniunii.

În plus, activitățile din cadrul componentelor AFIS și IMS ale Programului UE de luptă antifraudă sunt efectuate la nivelul Uniunii în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii, care, la rândul său, respectă principiul proporționalității.

•Proporționalitate

Componenta „Hercule” a Programului UE de luptă antifraudă oferă statelor membre o asistență specifică pentru a-și îndeplini obligația de a proteja interesele financiare ale Uniunii. Aceasta se limitează la ceea ce este necesar pentru a atinge obiectivele propuse, și este, prin urmare, conformă cu principiul proporționalității.

Componentele AFIS și IMS ale programului acoperă doar obligațiile financiare impuse Comisiei prin legislația secundară și nu abordează aspectele operaționale ale AFIS și IMS. Prin urmare, propunerea respectă principiul proporționalității.

•Alegerea instrumentului