Rezumat

Raportul prezintă principalele evoluții strategice și operaționale care au avut loc în 2010 în ceea ce privește implementarea asistenței de preaderare, inclusiv considerații privind perspectivele viitoare. Detalii cu privire la activitățile realizate în timpul perioadei de raportare pot fi găsite în documentul tehnic de lucru al serviciilor Comisiei, care însoțește prezentul raport[1]. Pentru prima dată în acest an, raportul acoperă într-un singur document atât IPA[2], cât și instrumentele anterioare de preaderare și cele pentru Balcanii de Vest (și anume programul PHARE, CARDS, Instrumentul de preaderare pentru Turcia și Facilitatea de tranziție)[3].

Aflat la jumătatea perspectivelor financiare 2007-2013, raportul anual pe 2010 reprezintă o ocazie de a privi înapoi la succesele precedente și la lecțiile învățate și de a se gândi la viitor. Această parte a raportului prezintă pe scurt contextul politic și economic în care au avut loc activitățile finanțate de UE, acoperă evenimente-cheie din anul respectiv și progresele înregistrate pentru îmbunătățirea planificării strategice și a documentelor de programare și prezintă rapoarte de sinteză privind implementarea și rezultatele proiectelor, precum și privind coordonarea donatorilor. Sun prezentate, totodată, priorități pentru îmbunătățirea impactului fondurilor IPA. Analiza experienței anterioare, realizată pe baza unor evaluări și a concluziilor conferinței din 2010 privind IPA, este utilizată pentru a formula recomandări de îmbunătățire în continuare a impactului fondurilor IPA până în 2013, precum și după această perioadă.

***

RETROSPECTIVA ANULUI: CONTEXTUL POLITIC șI ECONOMIC

În ultimul deceniu, Balcanii de Vest au înregistrat schimbări importante, regiunea îndreptându-se spre integrarea în UE. Totuși, criza financiară mondială a avut un impact profund asupra regiunii în 2010. Țările candidate[4] și potențial candidate[5] s-au confruntat cu șomaj ridicat, niveluri crescute ale sărăciei, investiții de capital reduse, creșterea deficitelor publice și creștere economică inegală. Ca răspuns, țările vizate de extindere au utilizat sprijinul IPA pentru a introduce reforme legate de UE pentru a îmbunătăți mediul de afaceri și pentru a facilita astfel calea către redresare și creștere durabilă. Impactul crizei a fost resimțit cel mai mult de țările cele mai slabe. Acestea au folosit asistența financiară IPA pentru a îmbunătăți condițiile pentru grupurile cele mai vulnerabile din societate, inclusiv pentru integrarea socială și economică a romilor. Politicile strategiei „Europa 2020”[6] pentru dezvoltare durabilă și creștere economică inteligentă și favorabilă incluziunii au început să fie reflectate în prioritățile naționale și acțiunile la nivel regional ale țărilor candidate și potențial candidate.

În pofida contextului economic dificil, în 2010 au existat câteva etape importante în ceea ce privește integrarea în Uniunea Europeană pentru o serie de țări vizate de extindere:

- Croația se află în etapele finale ale aderării la UE;

- Muntenegrului și Islandei li s-a acordat statutul de țară candidată, iar Islanda a început negocierile de aderare;

- Serbia și-a prezentat cererea de aderare la UE;

- regimul de călătorie fără viză în spațiul Schengen a fost extins la Albania și la Bosnia și Herțegovina.

CăTRE O FURNIZARE MAI EFICIENTă șI MAI EFICACE A ASISTENțEI: O ASISTENță MAI STRÂNS LEGATă DE PRIORITățILE POLITICII DE EXTINDERE șI DE ABORDAREA SECTORIALă

O evoluție progresivă către abordarea sectorială

După decizia din 2009 de a se trece de la o abordare bazată preponderent pe proiecte în cadrul componentei I la o abordare mai cuprinzătoare, bazată pe politici sau sectorială pentru asistența de preaderare[7], în 2010, Comisia a furnizat formare privind eficacitatea ajutorului și abordarea sectorială pentru personalul operativ din sediile centrale și din delegațiile UE. Comisia a organizat, de asemenea, la Sarajevo, în luna martie 2010, un atelier internațional, exhaustiv și adresat tuturor părților implicate, privind abordările sectoriale în contextul extinderii UE. Aceste evenimente au răspuns necesității de a împărtăși experiențele practice privind elaborarea planurilor sectoriale, stabilirea de conexiuni între abordarea sectorială și obiectivele de integrare în UE, creșterea asumării responsabilității de către țări, gestionarea guvernanței în abordările sectoriale și instituirea unui cadru de evaluare a progreselor pentru a măsura rezultatele.

Atelierul, organizat în comun de către Comisie și Bosnia și Herțegovina, a permis, în sesiunile sale practice de lucru, interacțiuni între profesioniștii din țările beneficiare, personalul UE și alți donatori. Sesiunile au demonstrat că abordările sectoriale ar putea facilita cooperarea între donatori și beneficiari, sub conducerea autorităților naționale, în cazul în care este posibil. Dacă părțile interesate se concentrează pe impactul eforturilor combinate, ar fi posibil să se evite riscul suprapunerilor și să se consolideze gestionarea bazată pe rezultate. Abordările sectoriale ar trebui să permită o mai bună identificare a priorităților pe termen scurt și pe termen mai lung și a unui set de acțiuni pe termen mediu și scurt care să răspundă nevoilor de consolidare a capacităților, de asistență tehnică, de investiții etc.

Atelierul a revelat faptul că integrarea UE a fost principalul catalizator al strategiilor sectoriale naționale și că unele dintre „pietrele de temelie” pentru abordările la nivel sectorial - cum ar fi un organism de coordonare a donatorilor în cadrul guvernului, un cadru politic pentru a lega strategiile naționale de prioritățile integrării în UE și un cadru de programare conectat la procesul bugetar – funcționau în multe țări beneficiare. A existat, cu toate acestea, necesitatea unei asistențe continue pentru elaborarea strategiilor sectoriale naționale și pentru a le face operaționale.

Provocările și lecțiile învățate în urma atelierului desfășurat la Sarajevo sunt descrise într-un document intitulat „ Implementing sector approaches in the context of EU Enlargement: A „How to Note” ( Punerea în aplicare a abordărilor sectoriale în contextul extinderii UE): îndrumar”[8], care conține orientări practice privind modul de punere în aplicare a abordării sectoriale, destinate personalului UE, funcționarilor guvernelor naționale, precum și altor donatori activi în țările aflate în faza de preaderare.

Revizuirea documentelor indicative de planificare multianuală pentru perioada 2011-2013

Documentele indicative de planificare multianuală (DIPM) pentru 2011-2013 pregătite în 2010 pentru a stabili strategia pentru asistența financiară de preaderare, au introdus pentru prima dată ideea tranziției spre o abordare sectorială. Nouă sectoare de referință au fost identificate ca fiind domeniile cele mai relevante pentru procesul de integrare în UE, și anume: i) reforma administrației publice, ii) justiție și afaceri interne, iii) dezvoltarea sectorului privat, iv) transporturile, v) energia, vi) mediul și schimbările climatice, vii) dezvoltarea socială, viii) agricultura și dezvoltarea rurală și ix) servicii de sprijin și alte activități. Dintre acestea, un număr mai mic de sectoare prioritare au fost selectate în DIPM individuale.

Stabilirea priorităților asistenței IPA prin sectoare selectate a fost o sarcină dificilă, în special atunci când țările beneficiare s-au confruntat cu o serie largă de dificultăți legate de drumul lor către aderarea la UE. Cu toate acestea, tranziția a fost susținută de către țările beneficiare la atelierul de la Sarajevo și în cursul reuniunilor coordonatorilor IPA naționali care au avut loc în Muntenegru în septembrie 2010, pentru a pregăti conferința IPA din 2010.

Comisia a condus procesul de concepție, în consultare cu părțile interesate de la nivel local, cu statele membre UE și cu alți donatori. Sectoarele de intervenție au fost stabilite prin dialog cu țările beneficiare, pe baza necesităților exprimate în planurile naționale de dezvoltare și în strategiile naționale și sectoriale, în conformitate cu prioritățile subliniate în strategia de extindere și în rapoartele privind progresele înregistrate[9] și ținând seama de complementaritățile cu acțiunile anterioare sau în curs ale UE, ale altor donatorilor și ale instituțiilor financiare internaționale.

Sectoarele legate de criteriile politice, în special justiția și afacerile interne și reforma administrației publice, au fost selectate în toate DIPM-urile, fapt care confirmă importanța și prioritatea acestora. În conformitate cu recomandările strategiei de extindere pentru 2010, DIPM-urile au confirmat faptul că acțiunile menite să abordeze drepturile fundamentale sau drepturile persoanelor care aparțin minorităților și grupurilor vulnerabile vor fi reflectate în toate activitățile programate în cadrul IPA, în special în ceea ce privește serviciile publice, domeniul legislativ și dezvoltarea socio-economică.

Un DIPM specific pentru cooperare transfrontalieră prevede planuri pentru restabilirea unor contacte mai vechi între regiunile învecinate, întrerupte din cauza conflictelor în regiune, care vor fi cruciale pentru cooperarea viitoare și pentru îmbunătățirea relațiilor de vecinătate. O prioritate a DIPM-urilor o reprezintă sprijinul pentru finalizarea procesului de reconciliere în Balcanii de Vest. De asemenea, acesta a evidențiat sprijinul acordat în vederea consolidării cooperării regionale în lupta împotriva criminalității organizate și a corupției și în vederea consolidării administrațiilor publice ale beneficiarilor IPA, cu precădere prin înființarea Școlii Regionale de Administrație Publică (ReSPA) - a se vedea caseta de mai jos.

Școala Regională de Administrație Publică

Deschiderea Școlii Regionale de Administrație Publică (ReSPA) din Danilovgrad, Muntenegru, în noiembrie 2010, permite funcționarilor publici din administrațiile din Balcanii de Vest să fie instruiți în conformitate cu principiile spațiului administrativ european și să intensifice cooperarea regională în domeniul reformei administrației publice.

Clădirile pentru sediul ReSPA au fost oferite de autoritățile muntenegrene la Danilovgrad în 2009, iar echipamentele și mobilierul au fost furnizate de UE în 2010. Faza a doua a proiectului lansat la prima reuniune a consiliului de administrație din 23 și 24 septembrie 2010 urmărește recrutarea și instruirea personalului ReSPA pentru a oferi cursuri de formare și evenimente care urmăresc crearea de rețele, destinate funcționarilor din administrațiile țărilor partenere ale ReSPA, precum și creșterea vizibilității ReSPA și a activităților acesteia.

În numeroase DIPM-uri există trimiteri explicite la necesitatea ca asistența oferită în cadrul IPA să sprijine redresarea în urma crizei economice. În plus, DIPM-urile au subliniat faptul că politica de extindere sprijină, de asemenea, Agenda Europa 2020 care constituie pentru țările beneficiare o sursă importantă de inspirație pentru reforme. Fiecare țară beneficiară a fost invitată să aibă în vedere prioritățile din strategia Europa 2020 și să le adapteze la contextul național propriu. Alte sectoare importante selectate în DIPM-uri au fost dezvoltarea socială, mediul și schimbările climatice, agricultura și dezvoltarea rurală, energia și transporturile.

În DIPM-uri se prevedea că IPA poate finanța acțiuni care nu sunt specifice unui sector, cum ar fi identificarea și pregătirea de proiecte/programe sectoriale, acțiuni legate de acquis care trebuie adoptate/puse în aplicare în conformitate cu un calendar stabilit, participarea la programele și la agențiile UE pentru care țara este eligibilă, precum și măsuri de sprijin pentru punerea în aplicare, monitorizarea, evaluarea și auditul programelor IPA.

Capacitatea de reacție în 2010 a IPA la prioritățile identificate în rapoartele privind progresele prin documentele de planificare strategică multianuală demonstrează că aceasta este o parte integrantă a strategiei de extindere, nu un instrument izolat. IPA asigură un cadru strategic și fixează etapele monitorizării politice a rapoartelor periodice și a documentelor de parteneriat, prin planificarea și programarea asistenței financiare.

Cooperarea cu comunitatea donatorilor privind eficacitatea ajutorului

În 2010, Comisia a coordonat acțiunile și reacțiile în urma a două anchete privind coordonarea donatorilor internaționali, lansate spre sfârșitul anului. Prima anchetă, care implică Albania, Serbia și fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, a avut drept obiect punerea în aplicare a inițiativei accelerate a UE privind diviziunea muncii. A doua anchetă urmărea să pregătească ancheta privind eficacitatea ajutoarelor efectuată de CAD al OCDE în 2011[10] și a inclus Kosovo[11], Bosnia și Herțegovina și Albania. Maximizarea eficacității ajutorului este deosebit de importantă în Kosovo, care este unul dintre beneficiarii ajutorului care se bucură de cel mai mare sprijin[12] și, de asemenea, una dintre cele mai sărace țări ale Europei, cu un VNB pe cap de locuitor și indicatori cu mult sub media regională în domenii precum sănătatea și educația[13]. Prin urmare, sporirea impactului asistenței externe a devenit o prioritate pentru autoritățile din Kosovo.

Concluziile inițiale ale ultimei anchete (care urmează a fi finalizată în 2011) indică faptul că sunt necesare eforturi în continuare pentru a consolida acțiunile comune – misiuni comune, activități analitice comune și cooperare tehnică comună. Implicarea în aceste inițiative de anvergură privind eficacitatea ajutorului poate oferi o platformă foarte utilă pentru ameliorarea operațiunilor pe teren, în conformitate cele mai bune practici recunoscute la nivel internațional, ținându-se seama de specificitățile instrumentului IPA care pregătește, de asemenea, structuri de execuție compatibile cu participarea în viitor la politicile interne ale UE.

Din 2005 „Consensul european privind dezvoltarea”[14] a constituit documentul-cadru al UE în materie de cooperare pentru dezvoltare, care prezintă o viziune comună la nivelul UE în ceea ce privește dezvoltarea, obiectivele, valorile și principiile acesteia. Acesta subliniază rolul dublu al Comisiei, și anume valoarea sa adăugată de reprezentant al intereselor combinate ale tuturor statelor sale membre și rolul său de donator (gestionează fondurile UE și FED). IPA face parte dintr-o serie de instrumente financiare prin care este pusă în aplicare politica UE în materie de dezvoltare.

Comisia recunoaște că există nevoi diferite de dezvoltare în țările vizate de extindere și că IPA trebuie să fie orientat către pregătirile de aderare pentru beneficiari, între care există diferențe foarte mari în ceea ce privește dezvoltarea socio-economică și care se află în etape diferite ale procesului de aderare. În 2010, Comisia a continuat să dețină rolul de coordonator al sprijinului pentru agenda UE de extindere și a promovat coerența și complementaritatea între diferiții actori ai UE care au continuat să ofere sprijin bilateral țărilor din Balcanii de Vest și Turciei.

Având în vedere impactul crizei economice mondiale, este deosebit de important ca finanțarea în cadrul IPA și alte împrumuturi și granturi să fie mai bine coordonate pentru a sprijini redresarea economică în țările vizate de extindere. Introducerea unei abordări sectoriale în 2010 a fost un pas important în asigurarea complementarității.

Mai mult, ca urmare a presiunii persistente asupra bugetelor naționale, situația donatorilor se schimbă: statele membre ale UE se retrag treptat, majoritatea preferă să sprijine procesul de integrare în UE indirect, prin bugetul UE și prin IPA, recunoscând avantajul comparativ al UE. Banca Mondială (BM) și alte organizații financiare internaționale (IFI) și-au legat, de asemenea, strategiile și fondurile lor de prioritățile UE în regiune. La scurt timp după ce Muntenegrului i s-a acordat statutul de țară candidată, documentul de strategie de țară pentru 2011-2014 al Băncii Mondiale a recunoscut faptul că „ se poate estima că prezența UE va deveni și mai puternică, fapt care face imperativă coordonarea mai sistematică cu UE și cu agenda de aderare a acesteia a programelor proprii, de către bancă și alți donatori. ”[15].

În 2011, vor continua eforturile de a influența alegerile între diferitele moduri de sprijin pe care le oferă diverșii donatori și de a contribui la raționalizarea ajutorului printr-o diviziune corespunzătoare a muncii. Fondurile IPA vor continua, de asemenea, să fie canalizate, prin intermediul agențiilor multilaterale, în cazul în care aceste agenții reprezintă în mod evident o valoare adăugată și în care există instrumente corespunzătoare necesare asigurării răspunderii, bunei gestiuni financiare și a vizibilității UE. Abordarea sectorială contribuie la evidențierea unei responsabilități a guvernului față de donatori și de cetățenii săi, precum și a responsabilității donatorilor și, prin urmare, la maximizarea resursele externe. Existența unor obiective mai clare și a unor indicatori măsurabili, stabiliți în comun cu beneficiarii în cadrele de evaluare a activității pentru un anumit sector, va contribui la asigurarea posibilității cuantificării progresului, iar monitorizarea periodică va contribui la asigurarea posibilității întreprinderii de acțiuni în vederea remedierii în cazul în care un program nu își atinge obiectivele.

Conferința IPA 2010

Conferința IPA 2010, care a fost organizată în comun de Comisie și Banca Mondială, s-a desfășurat în zilele de 6 și 7 decembrie 2010. Au fost prezenți aproximativ 350 de participanți, inclusiv reprezentanți ai statelor membre ale UE și ai altor donatori, ai Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare, ai Băncii Europene de Investiții și ai Băncii de Dezvoltare a Consiliului Europei. În cadrul conferinței s-a discutat despre dificultățile de după criză cu care se confruntă țările candidate și potențial candidate și s-a analizat modul în care parteneriatele mai strânse între UE, Banca Mondială și instituțiile financiare europene ar putea contribui la soluționarea acestor dificultăți. S-a discutat, de asemenea, despre evaluarea nevoilor pentru îndeplinirea criteriilor de aderare la UE de către beneficiari, precum și a condițiilor necesare pentru stabilitate macroeconomică și creștere economică durabilă.

Conferința a confirmat importanța investițiilor și a parteneriatelor consolidate, în special cu instituțiile financiare internaționale pentru a sprijini țările beneficiare să participe la viziunea comună a strategiei Europa 2020 pentru o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Complementaritatea, combinarea și efectul de levier al asistenței în cadrul IPA pentru sprijinul din partea IFI, precum și pentru investiții și pentru transferul de cunoștințe, ar putea spori impactul finanțării de preaderare. Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest (CIBV) a fost considerat un bun exemplu de granturi, împrumuturi și expertiză cumulate de la UE, IFI și donatorii bilaterali, pentru proiectele prioritare de investiții.

Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest (CIBV) Creșterea impactului finanțării de preaderare

CIBV se concentrează asupra sectoarelor-cheie ale economiilor Balcanilor de Vest care includ energia, mediul, transporturile, infrastructura socială și dezvoltarea sectorului privat. Acesta urmărește simplificarea cooperării și creșterea capacității de finanțare pentru investiții care contribuie la dezvoltarea socioeconomică și la procesul de aderare în Balcanii de Vest.

Sunt sprijinite prioritățile naționale care urmăresc obținerea de progrese în vederea aderării la UE. Coordonatori naționali ai IPA din fiecare țară beneficiară stabilesc prioritățile naționale după consultarea ministerelor relevante. Comisia este consultată pentru a se asigura că proiectele planificate sunt coerente cu strategiile naționale și sunt aliniate la politica UE.

Punerea în comun a resurselor este utilizată pentru a se valorifica la maximum contribuțiile sub formă de granturi. După caz, contribuțiile CIBV se combină cu finanțarea IPA curentă pentru optimizarea viabilității proiectelor, pentru simplificarea pregătirii proiectelor și pentru posibilitățile viitoare de creditare. În 2010, UE a acoperit deficitul de finanțare a proiectelor cu un grant de cofinanțare a investițiilor pentru 12 proiecte.

În contextul pregătirilor pentru viitorul cadru financiar multianual al UE după 2013, conferința IPA 2010 a reprezentat o oportunitate pentru lansarea unei consultări a părților interesate cu privire la viitorul asistenței de preaderare[16].

Conferința a identificat că o asumare în mai mare măsură a responsabilității de către beneficiari, combinată cu o mai mare flexibilitate în cadrul instrumentului IPA, ar putea spori impactul și eficiența asistenței de preaderare. S-a recunoscut faptul că încă mai era necesar să se simplifice sau să se reducă sarcina administrativă legată de delegarea competențelor de gestionare. Acest domeniu de ameliorare va fi studiat mai mult în 2011 odată cu elaborarea evaluării impactului pentru un instrument de extindere pentru perioada de după 2013. Ar trebui să se depună eforturi și în țările candidate la aderare în 2011-2013, astfel cum se prevede în DIPM-urile relevante, pentru a se asigura o mai mare coerență și complementaritate a sprijinului acordat în cadrul diferitelor componente ale IPA.

Conferința a identificat, de asemenea, o serie de alte domenii și activități în vederea îmbunătățirii eficacității în cadrul actual al asistenței acordate prin IPA. Sugestiile pentru pregătirea viitorului instrument de preaderare reținute în concluziile președintelui conferinței[17] au fost că viitorul instrument ar trebui:

- să rămână axat pe sprijinul care oferă o perspectivă clară pentru îndeplinirea cerințelor de aderare la UE și a acquis-ului;

- să fie aliniat la strategia Europa 2020 și să ofere o perspectivă clară pentru programarea și planificarea pe termen mai lung și să promoveze crearea unei rezerve de proiecte de investiții realiste și rentabile;

- să amelioreze capacitatea de absorbție a fondurilor de preaderare, precum și a fondurilor structurale disponibile după aderare, analizând modalitățile de reducere a decalajului între volumele acestor fonduri;

- să consolideze caracterul durabil și îmbunătățirea continuă a capacității administrative, inclusiv la nivel de planificare și programare strategică;

- să aibă în vedere utilizare pe scară mai largă și mai strategică a sprijinului bugetar sectorial și a programelor multianuale;

- să creeze condiții favorabile pentru creditare din partea IFI și pentru atragerea de capital privat;

- să dezvolte criterii pentru strategii eficace de finanțare ale IPA care vor optimiza complementaritatea, combinarea și efectul de levier al IPA pentru sprijinul acordat de IFI, pentru investiții și pentru transferul de cunoștințe;

- să permită investițiile inovatoare și parteneriatele consolidate, în special cu IFI care pot sprijini țările beneficiare să participe la viziunea comună pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.

În 2011, au continuat consultările cu țările beneficiare ale IPA, cu statele membre ale UE, cu IFI, cu alți donatori și cu societatea civilă privind asistența viitoare de preaderare pentru perioada de după 2013.

La 7 decembrie, o „ Reuniune de specialitate privind cooperarea transfrontalieră (CTF) în cadrul IPA între țările din Balcanii de Vest ” a așezat la aceeași masă aproximativ 200 de participanți din Balcanii de Vest, din statele membre și din instituțiile UE. Reuniunea a confirmat rezultatele pozitive ale programelor CTF în regiune, inclusiv în ceea ce privește procesul de reconciliere, a făcut bilanțul etapelor și realizărilor din perioada 2007-2010 și a pus în discuție perspectivele viitoare. Reuniunea a lansat, de asemenea, discuții cu părțile interesate privind CTF în cadrul IPA în Balcanii de Vest în perioada de după 2013. Participanții au subliniat satisfacția lor generală cu privire la programele CTF, în special cu privire la impactul pozitiv asupra populației locale (restabilirea și consolidarea de contacte cu comunitățile învecinate, implementarea unor proiecte care reunesc persoane din ambele părți ale frontierei, pregătirea pentru fondurile structurale etc.). Nivelul ridicat al cererii din partea beneficiarilor a susținut ideea majorării fondurilor pentru CTF. S-a ajuns la un consens în ceea ce privește necesitatea de a simplifica normele de implementare printr-o mai bună armonizare a acestora cu cele ale fondurilor structurale ale UE.

ASPECTE PRINCIPALE ALE PUNERII ÎN APLICARE șI ALE FINALIZăRII PROGRAMELOR ÎN 2010

Modalități și structuri de punere în aplicare, contractare și plăți

Activitatea din 2010 a înregistrat în mod clar progrese în primii ani, la majoritatea beneficiarilor, în ceea ce privește contractarea și plata asistenței. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește pregătirea pentru gestionarea descentralizată a asistenței IPA, cu unele diferențe între țările candidate și cele potențial candidate.

Rezultatele Albaniei s-au îmbunătățit semnificativ în 2010, continuând tendința pozitivă pe care se situaseră deja în 2009. Peste 92 de milioane EUR au fost contractate și s-au obținut progrese în exercițiul de programare, în ceea ce privește ratele plăților și implementarea proiectelor de infrastructură și de consolidare instituțională. Cu toate acestea, implementarea proiectelor rămâne o provocare, parțial din cauza capacității administrative slabe din ministerele de resort, precum și a obstacolelor de natură birocratică, cum ar fi lipsa permiselor de construcție. În 2010, Albania și-a reînnoit eforturile în vederea înființării structurilor necesare și a consolidării capacităților de care este nevoie pentru gestionarea descentralizată a asistenței IPA. S-au înregistrat progrese semnificative, în special în ceea ce privește structurile principale necesare pentru componentele I și V. Comisia a continuat pregătirile pentru celelalte componente ale IPA. Autoritățile albaneze au început elaborarea unui cadru de coerență strategică pentru componentele III și IV, iar dialogul privind documentul a început în toamnă. Discuțiile privind proiectul de program al Albaniei pentru dezvoltare agricolă și rurală, au avansat, de asemenea.

Bosnia și Herțegovina a reușit să contracteze peste 70 de milioane EUR la finele anului de raportare, ceea ce reprezintă o creștere de peste 100 % în comparație cu 2009, în timp ce rata plăților, de 83,31 milioane EUR, a fost de trei ori mai mare decât în 2009. În aprilie 2010, Bosnia și Herțegovina a numit responsabilul competent în materie de acreditare, ordonatorul de credite național și coordonatorul național al IPA. Reprezentanții statului și ai entităților nu au putut ajunge la un acord privind structurile de sprijin pentru punerea în aplicare descentralizată a IPA și pentru pregătirea componentelor III, IV și V ale IPA. Comisia folosește abordări diferite de gestionare pentru a implementa cu eficacitate și în mod eficient asistența în țară, cea mai mare parte a acesteia fiind gestionată în mod centralizat indirect și solidar.

În 2010, Croația s-a confruntat cu unele întârzieri în contractarea și implementarea asistenței în cadrul componentelor III și V. Acestea au fost cauzate de întârzieri în delegarea gestionării descentralizate, de presiunea suplimentară exercitată de organismele nou înființate asupra sistemului de implementare, precum și de complexitatea anumitor contracte mari de infrastructură. Rezultatele IPA în cadrul componentelor I și IV au fost bune. Alături de sprijinul acordat de SIGMA și TAIEX, erau în curs de implementare 21 de proiecte de înfrățire în domeniile reformei administrației publice și statului de drept. S-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește pregătirea acreditării pentru gestionarea descentralizată fără controale ex ante , după cum o demonstrează scăderea ratei de respingere a dosarelor depuse la Delegația UE pentru controlul ex ante . În plus, țara a preluat întreaga responsabilitate a evaluării intermediare a asistenței din cadrul componentei I, în timp ce în august 2010, Comisia a încredințat gestionarea programelor de cooperare transfrontalieră Agenției pentru Dezvoltare Regională din Croația. 2010 este primul an de punere în aplicare efectivă a acestui program în cadrul componentei V: Croației i-au fost conferite competențe de gestionare fără control ex ante din partea Comisiei pentru primele măsuri în luna noiembrie 2009.

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a continuat să facă progrese în ceea ce privește programarea și a obținut acreditare pentru gestionarea descentralizată a asistenței din cadrul componentei I în decembrie 2010. Punerea în aplicare a programului s-a accelerat, odată cu angajarea a 35 de milioane EUR și cu finalizarea a 88 de contracte. Țara a luat măsuri legislative esențiale în vederea consolidării structurilor acreditate să gestioneze fondurile IPA și s-au realizat îmbunătățiri considerabile în cadrul componentelor I, IV și V. În noiembrie, semnarea unui grant direct acordat Agenției de Stat pentru Ocuparea Forței de Muncă a reprezentat o etapă importantă în punerea directă în aplicare a Programului operațional pentru dezvoltarea resurselor umane . A început punerea în aplicare descentralizată a trei măsuri în cadrul componentei V. Progresele înregistrate în cadrul componentelor II și III au fost, cu toate acestea, mai limitate. Acest lucru a avut drept cauză principală problemele de coordonare între autoritățile învecinate și calitatea insuficientă a rezervei de proiecte tehnice.

Negocierile de aderare pentru Islanda au început în iunie 2010. În anul respectiv au avut loc o serie de evenimente TAIEX, iar pregătirile pentru DIPM 2011-2013, și pentru Programul național pentru 2011 au început în toamnă. Datorită nivelului de aliniere al țării la legislația UE prin Acordul privind Spațiul Economic European și nivelului de dezvoltare economică și socială, Islanda constituie o excepție în rândul țărilor candidate. Din acest motiv, s-a convenit că țara va primi asistența IPA exclusiv în cadrul componentei I, gestionate de Comisie. Autoritățile islandeze au demonstrat un nivel ridicat de asumare a responsabilității și de angajare în ceea ce privește asistența IPA. În anul respectiv, a fost numit coordonatorul național al IPA care și-a început activitatea în cadrul Ministerului Afacerilor Externe.

Etapele importante parcurse de Kosovo au inclus aprobarea unor programe de cooperare transfrontalieră, pentru prima oară, cu fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și cu Albania. A început implementarea de proiecte într-o serie de domenii diverse, inclusiv dezvoltare economică regională, eficiență energetică, reforma sistemului judiciar și reconciliere. Implementarea în Kosovo s-a realizat exclusiv prin gestionare centralizată de către Comisia Europeană, întrucât Kosovo se afla încă în etapa inițială a procesului de instituire a gestionării descentralizată. Autoritățile locale, cu toate acestea, au făcut eforturi semnificative în vederea creșterii asumării responsabilității, în special în ceea ce privește elaborarea programelor anuale, iar Comisia a sprijinit acest proces.

Muntenegru a înregistrat tendințe pozitive în ceea ce privește implementarea proiectelor și contractelor în cadrul IPA, în comparație cu 2009. Într-adevăr, au fost semnate peste 200 de contracte, față de 66 în 2009, și au fost finalizate 81 de contracte, cu o valoare totală de 9 milioane EUR. În vederea descentralizării gestionării fondurilor UE, în 2010 Muntenegru a parcurs etapa 1 și a trecut la etapa a 2-a (eliminarea lacunelor) în ceea ce privește componentele I și II, în timp ce pentru celelalte componente Muntenegru au rămas în etapa 0. Cinci proiecte IPA au fost consacrate pregătirii sistemelor pentru gestionare descentralizată. În anul 2010 s-au înregistrat progrese în consolidarea capacității ordonatorului de credite național, a fondului național, a unității centrale de finanțare și contractare și a ordonatorului de credite al programului. A fost înființată în mod oficial o autoritate de audit care va fi găzduită temporar, până la sfârșitul anului 2011, de instituția națională de audit. În urma modificărilor în structura guvernului la sfârșitul anului 2010, au fost numiți un nou coordonator național al IPA și un responsabil competent în materie de acreditare.

În Serbia , la sfârșitul anului, erau în curs de implementare proiecte în valoare de 606 milioane EUR , ceea ce reprezintă o creștere de 43 % față de activitatea de contractare din 2009. În rapoartele externe de monitorizare, rezultatele proiectelor în curs de derulare sunt evaluate, în medie, ca fiind „bune”, iar punerea în aplicare a programelor pentru 2009 și 2010 este evaluată ca fiind „oportună. În 2010, Serbia a înregistrat progrese în ceea ce privește gestionarea descentralizată a asistenței IPA, ajungând în etapa a 2-a (eliminarea lacunelor) pentru componentele I-IV. Cu sprijinul primit în cadrul unui proiect de înfrățire, aceasta a demarat stabilirea structurilor necesare gestionării viitoare a fondurilor în cadrul componentei V.

În Turcia , întârzierile în implementare au continuat, însă, în 2010, UE a plătit Turciei sume importante din fondurile IPA, fapt care a asigurat o absorbție bună a fondurilor. Mai mult, în cursul anului au fost finalizate o serie de proiecte importante, iar implementarea de proiecte IPA în domenii precum educația, spiritul antreprenorial și incluziunea socială a început să dea rezultate semnificative. Mai multe reforme esențiale au îmbunătățit programarea, gestionarea și monitorizarea fondurilor UE. S-au înregistrat progrese în obținerea acreditării Ministerului Mediului și Silviculturii pentru funcțiile de licitare, contractare și gestionare financiară pentru Programul operațional de mediu în cadrul componentei III. În ceea ce privește componenta V, în luna iulie 2010, a intrat în vigoare un acord sectorial ce conține norme specifice de punere în aplicare și care asigură temeiul juridic al implementării asistenței pentru dezvoltare rurală. S-au obținut, de asemenea, progrese majore prin transmiterea pachetului de acreditare în urma căruia Comisia a putut demara procesul de pregătire pentru delegarea competențelor de gestionare. Cu toate acestea, este necesară soluționarea deficiențelor privind efectivele de personal și capacitatea administrativă înainte ca implementarea descentralizată să poată fi considerată complet funcțională.

Un cadru orientat spre rezultate

Criza economică și bugetară impune un accent mai mare pe acordarea unei asistențe care are obiective clare și măsurabile, pentru a se putea urmări rezultatele și pentru a le putea demonstra contribuabililor UE faptul că banii lor sunt utilizați în mod eficient. O mai bună descriere a efectelor concrete pentru cetățenii din Balcanii de Vest și Turcia va contribui, de asemenea, la creșterea vizibilității asistenței IPA, precum și a împrumuturilor și a garanțiilor suplimentare pe care această asistență le poate atrage.

Programarea orientată spre rezultate se bazează pe o identificare clară și un acord cu privire la obiective și indicatori măsurabili, combinate cu proceduri de monitorizare solide. Diferitele reexaminări, ateliere și conferința IPA din 2010 au subliniat nevoia de dezvoltare în continuare a programării strategice și orientate către rezultate, cu accent pe abordările sectoriale, pe crearea de capacități pentru stabilirea unor obiective specifice, măsurabile, realizabile, realiste și cu termene de realizare (SMART) și a indicatorilor aferenți, precum și a unor cadre de monitorizare adecvate, inclusiv pe dezvoltarea de statistici și date de referință, cerință obligatorie deja pentru programele din cadrul componentelor III - V. În 2010, au fost luate măsuri pentru atingerea acestor obiective: sistemele sunt deja din ce în ce mai mult axate pe rezultate, iar acest lucru va fi intensificat și mai mult în 2011, prin măsuri sporite de monitorizare.

Un număr mare de proiecte finalizate în 2010 au asigurat efecte și rezultate concrete în diferite sectoare, atât în țările candidate, cât și în cele potențial candidate. Rezultatele investițiilor structurale în agricultură și în infrastructură sunt mai ușor de măsurat decât cele din domeniile legate de procesul de reformă și consolidare instituțională. În cazul acestora din urmă, stabilirea de indicatori măsurabili este mai dificilă. Cu toate acestea, s-au obținut rezultate printr-o serie de activități de asistență tehnică și de înfrățire prin care beneficiarii au primit sprijin pentru a face ajustările necesare în vederea respectării acquis-ului și standardelor UE.

Exemple din țările candidate

În Croația , asistența IPA a fost concepută să răspundă strategiei de extindere și să abordeze nevoile restante ale Croației în ceea ce privește obligațiile legate de aderarea la UE. În cadrul asistenței pentru tranziție și consolidare instituțională, a fost acordat sprijin unui proiect pentru elaborarea unui cadru juridic eficient, aliniat la cerințele UE și pentru a ajuta Parlamentul Croației în vederea pregătirii pentru aderarea la UE, proiect implementat de Parlamentul Croației și de Adunarea Națională a Ungariei, cu contribuții din partea altor state membre. SIGMA și-a adus aportul și a oferit sprijin analitic pentru o serie de proiecte de pachete legislative, inclusiv pentru strategia națională antifraudă și legea împotriva corupției. Acesta a contribuit, de asemenea, la un program operațional pentru dezvoltarea capacității administrative. De asemenea, a fost finalizat și pus la dispoziția publicului larg, prin intermediul internetului, un sistem de informații spațiale în vederea utilizării în mai multe scopuri. Toate înregistrările cadastrale au fost digitalizate și organizate într-o bază de date unică, fapt care a eficientizat într-o foarte mare măsură piața imobiliară croată. În cursul anului 2010, în cadrul unui proiect major de îmbunătățire a siguranței maritime, a fost dezvoltat un sistem de monitorizare și de gestionare a traficului maritim. Au fost create trei centre operaționale și instalate zece radare pentru a acoperi întreaga Adriatică de Est și pentru a asigura niveluri mai ridicate de siguranță a navigației și de prevenire a poluării. Acțiunile concrete pentru îmbunătățirea creșterii economice în Croația au inclus sprijinul semnificativ acordat întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri). Au fost acordate douăzeci și patru de granturi IMM-urilor axate pe export pentru a crește volumul exporturilor, competitivitatea și productivitatea sectorului privat. Treizeci de granturi în valoare de 4 milioane EUR au fost acordate în cadrul unor diverse programe de cooperare transfrontalieră între Croația și Bosnia și Herțegovina, Muntenegru și Serbia, pentru a finanța proiecte în domeniul protecției mediului, al patrimoniului natural și cultural, al dezvoltării economice și coeziunii sociale. Atingerea acestor obiective strategice privind extinderea va genera beneficii pentru UE în ansamblu.

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a înregistrat progrese considerabile în direcția profesionalizării administrației sale publice. Peste 3 000 de membrii ai personalului au fost formați în cadrul atelierelor și vizitelor de studiu. Activitățile finanțate prin IPA au contribuit la instituirea de către această țară a unui sistem național de coordonare a formării și au crescut nivelul cunoștințelor practice ale funcționarilor în domenii prioritare precum achiziții, gestiune financiară și nereguli. Rezultatul acestor intervenții a constat în îmbunătățirea capacităților Departamentului Central de Finanțare și Contractare (DCFC) și ale Fondului Național (FN). Cu toate acestea, în 2010, măsurile pregătitoare pentru programele „Învățare pe tot parcursul vieții” și „Tineretul în acțiune” au fost suspendate din cauza unor nereguli și deficiențe grave ale sistemului de gestiune financiară și control la nivelul țării pentru punerea în aplicare a acestor programe. Concentrarea asupra reformelor instituționale, o mai bună gestionare a finanțelor publice, consolidarea capacităților sectorului public și dezvoltarea durabilă a capacității administrative necesare pentru integrarea în UE va contribui, de asemenea, la competitivitatea fostei Republici Iugoslave a Macedoniei și va sprijini redresarea economică. De asemenea, s-au realizat progrese în ceea ce privește alinierea legislației naționale la acquis-ul UE în domeniul vamal, al mediului și al procedurii penale. În 2010, a fost efectuată o evaluare cuprinzătoare a legislației vamale, iar o analiză a decalajului a identificat reformele necesare pentru a îndeplini cerințele din Codul vamal comunitar și din reglementările conexe. Asistența tehnică pentru proiectele legislative în domeniul protecției mediului a condus la rezultate concrete. Directivele UE au fost transpuse integral în legislațiile naționale odată cu adoptarea legilor privind gestionarea deșeurilor de baterii și acumulatori și protecția împotriva poluării sonore a mediului. Un proiect de înfrățire început în 2009 a contribuit la adoptarea cu succes, în 2010, a unei legi noi privind procedura penală.

Punerea în aplicare a primului program anual IPA al Islandei nu începuse în 2010, acest lucru depinzând de finalizarea unui acord-cadru între Islanda și UE, dar au avut loc misiuni TAIEX de evaluare pe parcursul anului pe anumite capitole de aderare pentru a se identifica lacunele și nevoile țării în vederea alinierii la standardele UE și în vederea sprijinirii pregătirilor de aderare. Acțiunile de durată scurtă și punctuale ale TAIEX destinate autorităților islandeze au avut drept rezultat sensibilizarea acestora cu privire la aspecte foarte specifice ale cerințelor acquis-ului, de exemplu în ceea ce privește statisticile pe termen scurt ale întreprinderilor și conturile financiare, și în ceea ce privește cerințele instituționale pentru gestionarea fondurilor structurale.

În Muntenegru , a fost finalizat un proiect de infrastructură finanțat prin IPA, pentru construirea unei părți dintr-o șosea principală, pentru a ocoli centrul capitalei Podgorica. Acesta a adus rezultate imediate prin îmbunătățirea fluxurilor de trafic, printr-o mai bună integrare a Muntenegrului în rețelelor turistice, prin alinierea măsurilor naționale de siguranță rutieră la standardele UE și prin contribuția la o mai bună creștere economică. În domeniul justiției, libertății și securității, proiectele de înfrățire pentru consolidarea cooperării între agenții în ceea ce privește lupta împotriva criminalității organizate s-au încheiat și a fost creat un sistem de supraveghere pentru combaterea criminalității organizate și a spălării banilor. A fost acordat sprijin practic unui număr de 2 100 de refugiați și persoane strămutate în Muntenegru printr-o schemă de grant pentru locuințe, pentru sisteme generatoare de profit și pentru formare de specialitate. Acest lucru a contribuit la obiectivul strategiei naționale de a găsi soluții durabile pentru problemele acestor grupuri vulnerabile. Sprijinul IPA a condus, de asemenea, la adoptarea unei serii de legi, precum și la inițiativele aferente de consolidare a capacităților în domenii prioritare precum educația, justiția juvenilă, mediul și dezvoltarea economică. Eforturile Muntenegrului de a se adapta evoluțiilor europene în domeniul educației au fost sprijinite prin adoptarea unui nou cadru național al calificărilor. Cadrul pentru punerea în aplicare eficientă a obiectivelor politicilor în domeniul justiției juvenile a fost consolidat prin pregătirea de noi acte legislative pentru protecția drepturilor tinerilor și prin consolidarea capacităților în ceea ce privește personalul care lucrează în acest domeniu. Asistența tehnică pentru pregătirea legislației relevante și un plan de acțiune în materie de energie și eficiență energetică au avut drept rezultat faptul că Muntenegru poate pune în aplicare angajamentele asumate în temeiul Tratatului de instituire a Comunității Energiei. Peste 780 de membri ai personalului administrației publice au urmat cursuri de formare în domeniul achizițiilor publice și a fost elaborată o lege nouă privind achizițiile publice. Perspectivele de dezvoltare economică durabilă au fost îmbunătățite printr-un proiect de înfrățire pentru consolidarea capacității de reglementare și de supraveghere a organismelor de reglementare în domeniul financiar. Deși a crescut responsabilizarea beneficiarilor finali implicați în pregătirea proiectelor IPA, punerea în aplicare și capacitatea de absorbție au fost uneori împiedicate de dimensiunile mici și deficiențele administrației publice și a personalului care lucrează la aspecte legate de IPA.

Asistența UE în Turcia a produs rezultate importante în mai multe domenii enumerate printre axele prioritare de intervenție în cadrul strategiei de extindere și în rapoartele privind progresele înregistrate, mai ales în ceea ce privește drepturile fundamentale ale omului, egalitatea între bărbați și femei și incluziunea socială. Au fost puse la dispoziție 2 milioane EUR pentru sprijinirea centrelor locale pentru femei pentru a contribui la reducerea inegalităților dintre bărbați și femei și pentru a îmbunătăți statutul social, economic și politic al femeilor în regiunile cele mai puțin dezvoltate ale Turciei. Coeziunea societății civile a fost abordată prin intermediul proiectului „ Dialog între societățile civile din UE și din Turcia – punți între culturi ”. Evenimente artistice și culturale din 18 țări au promovat cu succes schimburile culturale și au contribuit la combaterea prejudecăților care există în societățile turcă și europeană. Acest obiectiv a fost realizat prin continuarea programului de burse Jean Monnet: programul, introdus în Turcia în 1989, a oferit tinerilor turci posibilitatea de a efectua studii postuniversitare în UE și a permis unui număr de peste 1 100 de funcționari publici, proaspeți absolvenți și angajați din sectorul privat să dobândească cunoștințe și competențe noi legate de aderarea la UE. În luna aprilie 2010 a fost încheiat un proiect important de sprijinire a pieței forței de muncă. Acest proiect a ajutat 11 000 de femei și tineri din 25 de orașe, aflați în șomaj, să își găsească locuri de muncă, prin furnizarea de oportunități de formare profesională și de servicii de consiliere de calitate. În plus, a fost furnizat sprijin întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) pentru investiții pe termen lung, pentru a crea condițiile unor posibilități de angajare durabile, prin programele I și II de acordare de împrumuturi întreprinderilor mici (SELP). Deși IMM-urile reprezintă 99 % din totalul întreprinderilor din Turcia și sunt coloana vertebrală a economiei, facilitățile de credit sunt încă dificil de accesat. În conformitate cu datele statistice colectate de la instituțiile de creditare directă, până la sfârșitul anului 2010, au fost create 11 291 de noi locuri de muncă și au fost salvate 34 346 de locuri de muncă în 49 de provincii ale Turciei. SELP va continua să asigure un sprijin ferm pentru investiții și ocuparea forței de muncă prin împrumuturi și capital circulant, până în 2012.

Exemple în țările potențial candidate

În Albania , în cursul anului 2010, au fost încheiate 80 de contracte în cadrul programului CARDS. S-au obținut rezultate concrete într-o serie de domenii prioritare, inclusiv în domeniul justiției, afacerilor interne și al protecției drepturilor fundamentale. Un proiect de sprijin pentru reforma administrației publice a avut drept rezultat mai multe proiecte de lege privind modernizarea cadrului juridic și un prim ordin ministerial privind managementul funcționarilor publici în ministerele de resort și în Consiliul de Miniștri. Acestea au servit drept bază pentru stabilirea unor norme clare, pentru revizuirea procedurilor și consolidarea capacității de management a departamentului albanez al administrației publice. Un proiect destinat pregătirii autorităților albaneze pentru gestionarea descentralizată a fondurilor UE a condus la progrese substanțiale în constituirea de structuri de funcționare și de sisteme de control al gestionării. Au existat rezultate pozitive în ceea ce privește garantarea drepturilor fundamentale prin compilarea listelor electorale, prin instituirea registrul național al adreselor și a registrului național de stare civilă. Experți de poliție din diferite state membre au furnizat sprijin pentru reforma poliției naționale albaneze. Intervențiile lor au contribuit la îmbunătățirea înțelegerii și a capacității de a trata prizonierii și deținuții în conformitate cu standardele UE. Sprijinul acordat pentru punerea în aplicare a strategiei naționale de mediu i-a permis Albaniei să progreseze în ceea ce privește transpunerea adecvată a acquis-ului în domeniul mediului. Acest lucru este în avantajul Albaniei și a vecinilor acesteia din Balcanii de Vest și reprezintă o valoare adăugată și pentru cetățenii UE, întrucât eventualele catastrofe de mediu cu implicații asupra țărilor vecine cu UE vor fi mai bine controlate, iar riscurile reduse la minim.

În 2010 s-a realizat finalizarea a aproape tuturor programelor CARDS din Bosnia și Herțegovina . Asistența IPA a continuat, axându-se pe reforma administrației publice, pe consolidarea statului de drept și pe sprijinirea redresării în urma crizei economice mondiale. A fost pus în aplicare cu succes la nivel municipal un proiect pentru consolidarea transparenței între autoritățile locale și organizațiile societății civile (OSC). Au fost instituite mecanisme transparente pentru decontarea fondurilor municipale către organizațiile societății civile, iar comunicarea și cooperarea între autorități și OSC-uri au crescut. Au fost implementate 67 de subproiecte axate pe reducerea sărăciei, incluziunea socială, egalitatea de șanse între femei și bărbați, drepturile omului, mediu și îmbunătățirea situației minorităților și a grupurilor vulnerabile. Un proiect comun privind gestionarea eficientă a penitenciarelor a fost pus în aplicare de către Consiliul Europei. Peste 420 de membrii ai personalului din administrația penitenciarelor au fost instruiți pentru a gestiona detenția prizonierilor în conformitate cu standardele UE, 12 membri ai personalului au fost formați ca formatori, au fost adoptate cadre juridice, iar colaborarea dintre membrii personalului din administrația penitenciarelor și funcționarii din ministere a fost consolidată, ceea ce reprezintă un avantaj important într-o situație fragmentată din punct de vedere administrativ și politic. A fost oferită asistență tehnică Băncii Centrale în vederea asigurării conformității cu standardele Băncii Centrale Europene. Soluțiile IT de comunicare recomandate în cadrul proiectului i-au permis Băncii Centrale să își îmbunătățească pregătirea datelor statistice și a informațiilor destinate factorilor de decizie, precum și analizele economice privind stabilitatea financiară.

Protecția minorităților și a grupurilor vulnerabile reprezintă o problemă gravă și urgentă în Kosovo . Proiectele finanțate de IPA au condus la realizări în acest domeniu în 2010. Tabăra de romi din Cesmin Lug a fost închisă și 130 de familii refugiate aparținând comunităților minoritare s-au putut întoarce în Kosovo, beneficiind de un pachet cuprinzător de asistență și formare profesională menite să le asigure reinstalarea și reintegrarea. În domeniul justiției, un proiect de abilitare și renumire a judecătorilor și procurorilor a reexaminat aptitudinile tuturor candidaților la numiri permanente în posturi de judecător sau de procuror și a condus la numirea de personal competent în multe posturi esențiale ale sistemului judiciar. 60 % din persoanele numite au fost angajați noi în acele posturi, fapt care marchează o reîmprospătare importantă a serviciilor sistemului judiciar și ale parchetelor din Kosovo. Sprijinul destinat poliției de frontieră a oferit formare specifică pentru peste 750 de ofițeri de poliție, în vederea îmbunătățirii capacității acestora de a împiedica trecerile ilegale ale frontierei și contrabanda, a unei coordonări mai bune cu țările vecine și a apropierii de standardele UE privind statul de drept. Un proiect pilot în domeniul eficienței energetice – o prioritate de vârf a strategiei UE pentru întreaga regiune a Balcanilor de Vest – a contribuit la reducerea consumului și cererii de energie. După stabilirea unui cadru juridic și a unui plan național privind eficiența energetică, IPA a oferit asistență în punerea în aplicare a planului. Proiectele demonstrative în școli și în spitale au sensibilizat opinia publică. A fost oferită asistență autorităților locale pentru a îmbunătăți capacitatea de estimare a cheltuielilor cu energia și pentru a pune în aplicare procese de audit energetic. Existența unui cadru juridic și de reglementare a încurajat IFI să acorde fonduri atât sectorului privat, cât și celui public, pentru a investi în eficiența energetică. De exemplu, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare a furnizat împrumuturi mici pentru promovarea eficienței energetice în rândul IMM-urilor.

Serbia a raportat rezultate bune în ceea ce privește protecția persoanelor care aparțin minorităților sau grupurilor vulnerabile. Un proiect de grant pentru refugiați și pentru persoanele strămutate intern a oferit cazare și sprijin pentru activități generatoare de venituri și, drept urmare, a îmbunătățit calitatea vieții pentru aproximativ 600 de familii vulnerabile. IPA a oferit asistență, de asemenea, organismului public de acreditare a instituțiilor de asistență medicală pentru a asigura un sistem de sănătate mai sigur, mai echitabil și orientat către performanță, în conformitate cu sistemele UE. Infrastructura regională a beneficiat de sprijin prin intermediul unor proiecte de infrastructură în domeniul aprovizionării cu apă, al epurării apelor reziduale și al reciclării deșeurilor solide. Un proiect pentru construirea noului pod Žeželj în Novi Sad, cu infrastructura de conectare aferentă, va avea un impact pozitiv și în țările învecinate și în întreaga Europă întrucât Novi Sad este situat pe „coridorul internațional X” care este artera de transport care leagă Europa Centrală de Europa de Sud-Est. Intervențiile specifice legate de respectarea cerințelor acquis-ului au inclus alinierea deplină a Serbiei la legislația UE privind protecția aerului, deschizând calea pentru lucrări de pregătire în vederea dezvoltării de planuri de purificare a aerului la nivel municipal. Au fost întocmite hărți digitale ortofoto pentru întreaga țară și a avut loc prima campanie națională de vaccinare orală a vulpilor împotriva rabiei, contribuindu-se astfel la efortul general al UE de eradicare a rabiei și a pestei porcine în Balcanii de Vest.

LECțII SUPLIMENTARE PENTRU VIITOR

Pe parcursul anului 2010, Comisia a finalizat o serie de evaluări majore legate de asistența de preaderare[18]:

- o meta-evaluare intermediară a IPA;

- o evaluare privind participarea părților interesate la programarea și la implementarea asistenței de preaderare pentru Turcia;

- o evaluare a costurilor și a beneficiilor relative ale proiectelor de înfrățire și ale asistenței tehnice;

- o evaluare intermediară a programelor transfrontaliere (PTF) între țările candidate și cele potențial candidate.

Meta-evaluarea IPA

Meta-evaluarea IPA s-a axat, în principal, pe cadrul strategic al IPA (DIPM-uri) și pe logica programării, în principal în cadrul componentei I. Aceasta a evaluat modul în care este planificată și programată asistența și relevanța, eficiența, eficacitatea, impactul și sustenabilitatea acesteia.

Evaluarea a concluzionat că DIPM-urile au asigurat orientare și concentrare asupra procesului de programare pentru toate componentele IPA și că au constituit o îmbunătățire față de documentele echivalente de programare a asistenței de preaderare, anterioare. Donatorii țărilor beneficiare IPA au recunoscut rolul primordial jucat de UE și au utilizat, în grade diferite, DIPM-urile pentru orientarea procesului propriu de programare. Evaluarea a constatat că mecanismele de coordonare și armonizare a asistenței au fost bine concepute. Nevoile financiare ale țărilor beneficiare, în special pentru infrastructură, au depășit în mod evident finanțarea disponibilă în cadrul IPA (și de la alți donatori). Prin urmare, o provocare cheie în viitor pentru asistența IPA este de a sprijini o utilizare eficientă a tuturor fluxurile financiare provenite de la donatori și de a juca rolul unei pârghii pentru alte surse de finanțare. Evaluarea a indicat exemple bune de utilizare a IPA pentru a atrage finanțare de la donatori/IFI, în special pentru proiectele de infrastructură.

În 2007 au fost raportate anumite probleme legate de eficiență în ceea ce privește implementarea la timp, pentru primul an al IPA, însă ritmul contractării și al implementării a corectat situația între timp. Calitatea obiectivelor și a indicatorilor atât în DIPM-uri, cât și în documentele de programare la un nivel mai jos (programele naționale anuale și fișele de proiect) s-a îmbunătățit în perioada 2007-2009. S-a constatat că, în general, proiectele au fost pertinente. În ansamblu, s-au obținut rezultatele imediate așteptate ale asistenței IPA, de exemplu în ceea ce privește numărul de persoane formate. Cu toate acestea, rezultatele la nivel de efect, și anume beneficiile în urma formării, au fost mai puțin explicite. S-a constatat că eficacitatea IPA a fost mai mare în domeniile legate de acquis, însă anumite domenii orizontale, cum ar fi reforma administrației publice, au fost deosebit de dificile.

Au fost recomandate ameliorări suplimentare, inclusiv sporirea rolului țărilor beneficiare pe parcursul pregătirii proiectelor și al procesului de selecție. Un factor determinant pentru obținerea impactului și pentru sustenabilitate l-a constituit asumarea responsabilității agendei reformei de către beneficiari și capacitatea administrațiilor acestora. În acest scop, evaluatorii au raportat anumite riscuri de impact și sustenabilitate legate de nivelurile adecvate de personal și de păstrarea personalului calificat.

Concentrarea asistenței asupra unui număr mai limitat de sectoare ar putea spori eficacitatea și impactul în viitor. Adoptarea unei abordări sectoriale multianuale în cadrul componentei I (astfel cum a fost deja aplicată în cadrul altor componente ale IPA) ar trebui să faciliteze stabilirea priorităților și secvențierea asistenței, coordonarea donatorilor și să sporească asumarea responsabilității de către beneficiari în ceea ce privește asistența. S-a recomandat o introducere treptată a unei abordări sectoriale, ținându-se seama de capacitatea beneficiarilor de a gestiona implementarea.

Evaluare privind participarea părților interesate la programarea și la implementarea asistenței de preaderare pentru Turcia

Această evaluare a urmărit participarea părților interesate la programarea și la implementarea componentei I a IPA, formulând recomandări privind modul în care aceasta ar putea fi intensificată, pentru a se îmbunătăți rezultatele asistenței financiare.

Participarea părților interesate a fost în general acceptată ca principiu, iar interesul pentru consolidarea și extinderea participării părților interesate la programare a crescut. Părțile interesate implicate în programarea și implementarea IPA au constat în parteneri pentru dezvoltare și organizații UE (13 %), instituții guvernamentale (46 %) și organizații ale societății civile (41%). Părțile externe interesate au fost implicate în procesele de schimb de informații și de consultare, și mai puțin în calitate de parteneri sau în luarea în comun a deciziilor. Acest lucru a avut ca rezultat o asumare limitată a responsabilității și o angajare mai redusă din partea acestora față de proces.

Evaluarea a constatat că dezvoltarea strategiilor sectoriale a reprezentat un pas important în vederea sporirii eficacității participării părților interesate, dar era necesară o perspectivă pe termen mai lung. Pregătirea și revizuirea DIPM-urilor oferise posibilități limitate pentru extinderea participării părților interesate. Solicitarea de observații, formulate în scris, ale partenerilor în domeniul dezvoltării și ale OSC privind proiectele de DIPM-uri nu a condus la niveluri adecvate de dialog în perioada 2007-2009. S-a constatat că procesul de elaborare a programului național anual în cadrul componentei I reprezintă principalul blocaj pentru implicarea părților interesate, iar contribuția lor în această fază a fost limitată. Dintre diversele mecanisme de acordare a sprijinului, s-a constatat că schemele de grant oferă cele mai mari posibilități pentru participarea părților interesate, de exemplu cu beneficiarii finali.

Evaluarea a recomandat că o evaluare a părților interesate ar trebui să fie parte integrantă a procesului de elaborare a strategiilor sectoriale. Acest lucru ar contribui la determinarea actorilor relevanți într-un anumit domeniu, a capacităților acestora și a contribuției pe care se așteaptă ca aceștia să o aducă la realizarea obiectivelor strategice pe termen lung. Ar fi nevoie de o conducere puternică din partea instituțiilor beneficiare responsabile cu coordonarea asistenței financiare, pentru a furniza sprijin operațional și îndrumare în această privință, la nivelul întregii administrații beneficiare.

Evaluarea costurilor și beneficiilor relative ale înfrățirii și ale asistenței tehnice

Prezenta evaluare a constat în compararea a două instrumente de acordare de sprijin utilizate în mod obișnuit în punerea în aplicare a programelor IPA: înfrățirea și asistența tehnică (AT). Perioada analizată a fost IPA 2007 – 2008, PHARE 2005 – 2006, CARDS 2005 – 2006 și Instrumentul de asistență de preaderare pentru Turcia 2005 – 2006.

În urma evaluării, s-a constatat că, în practică, optarea pentru AT sau înfrățire s-a bazat pe trei criterii: natura misiunii (înfrățirea a fost aleasă, în special, pentru domeniile legate de acquis), maturitatea instituției beneficiare și capacitatea organizației beneficiare. Alegerea finală a instrumentului s-a realizat corect, prin dialog între delegațiile UE, DG Extindere și coordonatorul național IPA. Deși, în general, s-a constatat că beneficiarii au fost în măsură să efectueze o alegere a instrumentului în cunoștință de cauză, mai mulți beneficiari au indicat că totuși au întâmpinat greutăți în realizarea unei alegeri adecvate între înfrățire și asistență tehnică. Ca parte din această evaluare, au fost propuse o serie de criterii pentru a facilita luarea unei decizii cu privire la utilizarea înfrățirii sau a AT.

Proiecte AT au depășit considerabil proiectele de înfrățire instituțională, atât în ceea ce privește numărul de proiecte, cât și în ceea ce privește resursele financiare (aproximativ de patru ori mai mult), însă procentul de proiecte de înfrățire a crescut de-a lungul timpului, iar în țările candidate a fost mai mare decât în țările potențial candidate. Nu s-a constatat nicio diferență semnificativă între succesul proiectelor de înfrățire și succesul celor de asistență tehnică. Dar înfrățirea a fost opțiunea preferată de mulți datorită beneficiilor concrete, mai ales stabilirea unei relații de durată cu o organizație omoloagă a unui stat membru al UE, precum și o schimbare în cultura de lucru. Raportat la un cost unitar de bază, s-a constatat că înfrățirea este cu 23 % mai ieftină decât AT. Cu toate acestea, AT a fost percepută de către beneficiari ca un instrument mai flexibil și mai ușor de controlat.

Odată cu menționarea faptului că înfrățirea a fost foarte apreciată de către toate părțile interesate, evaluarea a ridicat două probleme cu privire la funcționarea instrumentului: interval lung de timp care separă, adesea, exercițiul de evaluare a deficiențelor de implementarea proiectului și lipsa flexibilității unor proceduri curente de implementare, care ar fi utilă pentru adaptarea asistenței la situația de pe teren.

Evaluarea intermediară a programelor transfrontaliere (PTF) între țările candidate și cele potențial candidate

Primul raport efectuat în cadrul acestei evaluări s-a concentrat asupra programării și asupra structurilor și proceselor de guvernanță. Partea a doua se va încheia în 2011 și se va concentra asupra punerii în aplicare a programului.

În cadrul raportului s-a constatat că evaluarea nevoilor, strategia și obiectivele din programele CTF au fost, în general, coerente. Cu toate acestea, impactul viitor al programelor ar putea fi îmbunătățit prin creșterea nivelului de sensibilizare a părților interesate cu privire la rolul de precursor pentru fondurile structurale al CTF, și prin asigurarea unei reprezentări depline a administrațiilor locale și regionale în comitetele comune de monitorizare.

Percepțiile părților interesate au sugerat faptul că programele CTF au avut rezultate în ceea ce privește îmbunătățirea relațiilor de bună vecinătate și restabilirea contactelor anterioare conflictelor. Procesul de acordare de granturi a fost, în general, bine documentat, iar numărul mare de cereri de grant transmise a indicat un interes evident pentru programe. Cu toate acestea, aspectele tematice și transversale nu au fost întotdeauna bine abordate, iar procedurile s-au dovedit a fi greoaie și îndelungate.

Recomandarea raportului a fost că analiza socioeconomică ar trebui consolidată cu o bază statistică mai actualizată, cu o explicare mai clară a criteriilor utilizate, precum și cu o mai bună aliniere la zonele statistice . Raportul recomandă, de asemenea, ca, în viitor, proiectele finale ale programelor să fie puse la dispoziția publicului în vederea unei consultări mai largi (prin internet sau prin alte mijloace). În final, s-a recomandat ca dosarul de cerere și procedura de evaluare să fie raționalizate și simplificate.

CONCLUZII - BILANț șI PERSPECTIVE DE VIITOR: ASISTENțA DE PREADERARE DUPă 2013

2010 a fost un an bun pentru IPA, acesta caracterizându-se printr-o îmbunătățire constantă a orientării strategice și printr-un impact mai bun. Prezentul raport prezintă modul în care finanțările pentru preaderare au sprijinit crearea unor instituții stabile, consolidarea proceselor democratice și a statului de drept, drepturile omului, precum și respectarea și protecția minorităților. Sprijinul IPA a contribuit la crearea condițiilor pentru o mai bună funcționare a economiilor de piață și a sprijinit dezvoltarea unei forțe de muncă mai bine calificate și mai apte să ocupe un loc de muncă, într-o perioadă dificilă din punct de vedere economic. Acesta a încurajat cooperarea regională, a contribuit la dezvoltarea durabilă și favorabilă incluziunii și a început, totodată, să crească nivelul de conștientizare a provocării majore pe care o reprezintă schimbările climatice. Țările candidate au fost, de asemenea, mai bine pregătite pentru a-și asuma obligațiile care decurg din calitatea de membru al UE. S-a insistat, în special, pe pregătirea pentru punerea în aplicare în viitor a politicilor structurale și de dezvoltare rurală și a fondurilor corespunzătoare. Pe lângă sprijinul acordat pentru crearea de infrastructuri sociale, de mediu și economice, precum și pentru o agricultură competitivă și o producție alimentară sigură, realizată în condiții de igienă, au continuat să fie dezvoltate cu succes structuri și sisteme de implementare eficientă și eficace pentru fondurile de postaderare.

Parteneriatul mai strâns cu Balcanii de Vest și cu Turcia, care s-a materializat în asistență de preaderare, oferă beneficii și statelor membre UE, cum ar fi securitate sporită a aprovizionării cu energie, importuri alimentare sigure și în condiții de igienă, securitate sporită la frontierele externe ale UE și perspective mai bune pentru gestionarea provocărilor globale, cum ar fi combaterea schimbărilor climatice și a poluării.

Procesul de extindere a oferit UE oportunități pentru întreprinderea de acțiuni strategice de mai mare anvergură. În acest scop și pentru a garanta coerența politicilor, politica de extindere a început să se împletească armonios cu strategia Europa 2020. Astfel, politica de extindere generează beneficii pentru UE și pentru țările candidate și potențial candidate în ceea ce privește atingerea obiectivelor strategice pentru redresarea economică și creșterea durabilă.

Introducerea abordării sectoriale în DIPM-urile pentru 2011-2013, va conduce la o reducere a numărului de domenii de intervenție în toate țările implicate în procesul de aderare, la o mai bună stabilire a priorităților și la o mai bună orientare spre rezultate. De asemenea, aceasta a permis țărilor beneficiare să acorde o mai mare atenție fezabilității, complementarității și coerenței intervențiilor finanțate de IPA cu planurile și strategiile sectoriale naționale, precum și cu sprijinul acordat pentru aceste planuri de către alți donatori. Mai rămân multe de realizat în 2011 și ulterior acestui an, pentru a se asigura o asumare mai completă a responsabilității la nivel național și pentru a se identifica și aborda în mod corect nevoile de consolidare a capacității instituționale în țările beneficiare pentru a putea profita pe deplin de avantajele anticipate ale abordării sectoriale. În domeniile în care regiunea este expusă unor provocări globale dinamice, cum ar fi schimbările climatice, DIPM 2011-2013 recunoaște că trebuie să se intensifice eforturile la nivel național și regional pentru a pregăti țările să atenueze impactul schimbărilor climatice și să se adapteze la acesta. Comisia va încerca să aplice pe cât posibil principiile alinierii, diviziunii muncii și gestionării în vederea obținerii unor rezultate în materie de dezvoltare.

De asemenea, UE a analizat modul în care parteneriatele mai strânse între UE și instituțiile financiare europene și internaționale ar putea contribui la satisfacerea nevoilor beneficiarilor prin intermediul unor parteneriate mai strânse și al unor mecanisme de finanțare noi, cum ar fi finanțările mixte.

Anul 2010 a însemnat un grad sporit de asumare a responsabilității de către beneficiarii IPA, demonstrat prin creșterea rolului de prim plan al acestora în coordonarea donatorilor și prin efectuarea de evaluări ale nevoilor proprii pentru pregătirea în vederea aderării la UE și pentru atingerea unor obiective de dezvoltare mai ample, a stabilității macroeconomice și a creșterii durabile în vederea pregătirii conferinței din 2010 privind IPA. În plus, a existat o implicare considerabilă a beneficiarilor, în special a coordonatorilor IPA naționali și a autorităților care răspund de integrarea europeană în sprijinirea și dezvoltarea de abordări care să îmbunătățească măsurarea rezultatelor și să demonstreze impactul fondurilor IPA asupra cetățenilor lor.

Perspectivele credibile de aderarea la UE în viitor rămân cel mai puternic motor al reformelor și al transformării societăților în țările vizate de extindere. Utilizarea eficientă și bine direcționată a fondurilor IPA, împreună cu capacitatea sa de a mobiliza resurse de la IFI, ar trebui să contribuie la un progres mai rapid al procesului de aderare.

În final, în 2010 s-a lansat o consultare publică privind modul în care IPA poate fi îmbunătățit într-o mai mare măsură, în contextul următorului cadru financiar multianual al UE, pentru a produce cel mai pozitiv impact asupra progreselor din Balcanii de Vest, din Turcia și din Islanda, și ceea ce ar aduce, de asemenea, beneficii pentru UE și pentru statele sale membre.

[1] Document de lucru al serviciilor Comisiei - document de referință – care însoțește documentul „Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European - Raport anual pe 2010 privind asistența financiară pentru extindere (IPA, PHARE, CARDS, Instrumentul de preaderare pentru Turcia și Facilitatea de tranziție).

[2] Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) dispune de un buget total în valoare de 11,5 miliarde EUR pentru perioada 2007-2013. Beneficiarii IPA sunt Albania, Bosnia și Herțegovina, Croația, fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia, Turcia, Islanda (din 2011), precum și Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99. IPA sprijină reformele în țările beneficiare și alinierea progresivă a acestora la standardele și politicile Uniunii Europene și la acquis, în vederea pregătirii acestora pentru viitorul statut de membru al UE.

[3] Partea I din documentul de lucru al serviciilor Comisiei se referă la IPA și la asistența financiară precedentă acordată regiunii vizate în prezent de procesul de extindere, și anume Islanda, Balcanii de Vest și Turcia. Partea II se referă la asistența de preaderare și postaderare pentru statele membre care au aderat la UE în 2004 și în 2007, care era încă în derulare în 2010 sau care a fost eliminată progresiv.

[4] Croația, fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Islanda, Muntenegru și Turcia

[5] Albania, Bosnia și Herțegovina, Serbia, precum și Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99

[6] A se vedea: http://ec.europa.eu/europe2020/index_ro.htm

[7] Cf. Raportul anual privind punerea în aplicare a instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) în 2009, COM (2010) 687 final din 25.11.2010, secțiunea 1.2, pagina 3.

[8] Disponibil la adresa de internet: http://ec.europa.eu/enlargement/projects-in-focus/donor-coordination/meetings_events_conf_coord_aid_en.htm

[9] Strategia de extindere din 2010 a evidențiat unele domenii comune în care era necesar ca țările aflate în faza de preaderare să își consolideze reformele. Printre acestea se numără reforma sistemului administrației publice și a celui judiciar în ceea ce privește lupta împotriva criminalității organizate și a corupției, precum și în ceea ce privește libertatea de exprimare și libertatea presei. Rapoartele intermediare au evidențiat faptul că o serie de probleme bilaterale trebuiau să fie rezolvate de părțile implicate într-un spirit de bună vecinătate, ținând cont de interesele generale ale UE. Cooperarea regională a fost, de asemenea, menționată ca element esențial al procesului de stabilizare și asociere.

[10] La fiecare doi ani, OCDE desfășoară o anchetă privind condițiile distribuirii de ajutoare în țările în curs de dezvoltare din întreaga lume. Ancheta se bazează pe cinci principii fundamentale la care 100 de donatori și de țări în curs de dezvoltare au aderat prin Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului. Principiile sunt: 1. asumarea responsabilității : țările în curs de dezvoltare își pot stabili strategii proprii de reducere a sărăciei, de îmbunătățire a instituțiilor lor și de luptă împotriva corupției; 2 . alinierea : țările donatoare se aliniază acestor obiective și utilizează sistemele locale; 3 . armonizarea : țările donatoare coordonează, simplifică procedurile și fac schimb de informații pentru a evita suprapunerile; 4. rezultatele : țările în curs de dezvoltare și donatorii își îndreaptă atenția asupra rezultatelor în materie de dezvoltare, iar acestea se măsoară; 5. responsabilitatea reciprocă : donatorii și partenerii răspund de rezultatele în materie de dezvoltare.

[11] Conform Rezoluției 1244/1999 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite.

[12] AOD pe cap de locuitor, cât și ca procent din VNB într-o serie de țări în 2009

% VNB | USD ($) pe cap de locuitor |

Afghanistan | 45,7 (2008) | 203,7 |

Albania | 3 | 113,4 |

Republica Democratică Congo | 23,9 | 35,6 |

Bosnia și Herțegovina | 2,4 | 110,2 |

Etiopia | 13,4 | 46,1 |

Kosovo | 14 | 436,5 |

fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | 2,2 | 94,7 |

Uganda | 11,4 | 54,6 |

[13] Sursa: Kosovo Human Development Report 2010 (Raport pe 2010 privind dezvoltarea umană în Kosovo), PNUD.

[14] JO C 46, 24.2.2006.

[15] http://siteresources.worldbank.org/INTMONTENEGRO/Resources/110127-MNE-CPS-SECBO.pdf

[16] http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/financial_assistance/phare/evaluation/20110912_final_report.pdf

[17] Actele conferinței sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/enlargement/projects-in-focus/donor-coordination/meetings_events_conf_coord_aid_en.htm

[18] http://ec.europa.eu/enlargement/how-does-it-work/financial-assistance/phare/evaluation/interim_en.htm