RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 219/11

Rezumatul deciziei Comisiei

din 29 martie 2006

privind o procedură în temeiul articolului 82 din Tratatul de instituire a Comunității Europene și în temeiul articolului 54 din Acordul SEE contra Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergusysteme GmbH

(Cazul COMP/E-1/38.113 — Prokent/Tomra)

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 219/12)

1. La data de 29 martie 2006, Comisia a adoptat o decizie privind o procedură în temeiul articolului 82 din Tratatul CE și în temeiul articolului 54 din Acordul SEE. În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, Comisia publică prin prezenta numele părților și conținutul principal al deciziei, inclusiv eventualele sancțiuni impuse, luând în considerare interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja interesele de afaceri. O versiune neconfidențială a textului integral al prezentei decizii poate fi consultată în versiunile lingvistice autentice ale cazului și în limbile de lucru ale Comisiei pe site-ul DG COMP, la adresa: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

1. REZUMATUL ÎNCĂLCĂRII

1.1. Introducere

2. Decizia a fost adresată către Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergusysteme GmbH (denumite în continuare „grupul Tomra”). Grupul Tomra este activ în domeniul colectării recipientelor pentru băutură folosite. Principala sa activitate în cadrul SEE constă în furnizarea așa-numitelor automate pentru reciclarea sticlelor care sunt utilizate pentru colectarea recipientelor goale de băutură. Cifra de afaceri mondială a grupului Tomra a fost de aproximativ 273 milioane EUR în 1999, 342 milioane EUR în 2000, 368 milioane EUR în 2001 și 336 milioane EUR în 2002.

3. Până la falimentul său, Prokent AG (denumit în continuare „Prokent”), reclamantul, își avea sediul în Ilmenau, Germania. Această întreprindere era, ca și Tomra, un furnizor de automate pentru reciclarea sticlelor și de produse și servicii conexe. Aceasta a atins o cifră de afaceri de aproximativ 2,3 milioane EUR în 2000 și de aproximativ 4,2 milioane EUR în 2001. Prokent și-a vândut produsele în principal în Germania, dar a încercat să intre și pe alte piețe naționale. După falimentul întreprinderii Prokent și a achiziționării ulterioare a activelor sale de către Wincor Nixdorf Technologies GmbH, cu sediul în Padeborn, Germania, în septembrie 2003, aceasta din urmă a continuat fosta afacere Prokent.

1.2. Procedurile

4. La data de 26 martie 2001, Comisia a primit o plângere din partea Prokent, prin care se cerea Comisiei să investigheze dacă Tomra a abuzat de poziția sa dominantă prin împiedicarea accesului întreprinderii Prokent pe piață. Controalele au fost realizate de către Comisie la 26 și 27 septembrie 2001. În urma unui număr de solicitări de informații, Comisia a adoptat la 1 septembrie 2004 o comunicare a obiecțiilor contra Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS și filialelor grupului Tomra în șase părți contractante SEE. Grupul Tomra a răspuns comunicării obiecțiilor la 22 noiembrie 2004. Audierea a avut loc la 7 decembrie 2004.

1.3. Articolul 82 din tratat și articolul 54 din Acordul SEE

1.3.1. Poziția dominantă

5. Tomra și concurenții săi furnizează așa-numitele automate pentru reciclarea sticlelor și produse conexe, în special echipament tehnic (1). De asemenea, furnizează servicii în legătură cu produsele pe care le vând, cum ar fi servicii de întreținere și de reparație. Automatele pentru reciclarea sticlelor identifică recipientul preluat pe baza anumitor parametri, cum ar fi forma și/sau codul de bară și calculează garanția care trebuie restituită clientului.

6. Tomra a început să furnizeze automate pentru reciclarea sticlelor în 1972 și a rămas pe primul loc pe piață de atunci. În momentul în care a avut loc investigația, toți ceilalți furnizori de automate pentru reciclarea sticlelor erau societăți foarte mici cu un număr mic de angajați, care erau operaționali doar într-o țară sau într-un număr limitat de părți contractante din SEE. Automatele pentru reciclarea sticlelor sunt, de obicei, instalate în magazinele de vânzare cu amănuntul, cum ar fi supermarketurile, prin urmare clienții sunt, în general, grupuri de magazine de desfacere, al căror număr a fost recent diminuat datorită procesului de consolidare de pe piață.

1.3.1.1. Piața produsului în cauză

7. Deși tratarea automată și tratarea manuală a recipientelor pot fi substituite din punct de vedere funcțional, acestea nu se pot înlocui din perspectiva unui cumpărător real sau potențial al produselor Tomra, ale căror nevoi nu sunt satisfăcute prin tratarea manuală. Clienții preferă sistemele automatelor pentru reciclarea sticlelor în locul tratării manuale, în special datorită costurilor legate de mâna de lucru și a serviciilor cu clienții. Prin urmare, contrar argumentului adus de Tomra, tratarea manuală nu face parte din piața aceluiași produs.

8. Ținând cont de faptul că automatele pentru reciclarea sticlelor, create pentru a fi utilizate în cantine sau în chioșcuri, sunt diferite de cele create pentru magazinele cu vânzare cu amănuntul, și că actorii de pe piața în cauză, și respectiv furnizorii și clienții acestor două tipuri de produse, sunt diferiți, automatele pentru reciclarea sticlelor destinate utilizării în cantine sau chioșcuri nu pot face parte din aceeași piață a produselor ca și automatele destinate magazinelor cu vânzare cu amănuntul.

9. Dacă analizăm caracteristicile produsului, utilizarea prevăzută pentru automate și prețul acestora, nu pare corect să se considere că automatele individuale din gama inferioară (2) pot fi substituite de alte automate pentru reciclarea sticlelor, solicitate de către vânzătorii cu amănuntul din sectorul alimentar. Este justificat să se considere că există o piață distinctă pentru automatele pentru reciclarea sticlelor și pentru sistemele din gama superioară, iar Comisia estimează că aceasta ar fi definiția de piață cea mai adecvată. Cu toate acestea, rămâne de văzut dilema de a ști dacă această piață constituie o piață distinctă sau face parte dintr-o piață globală pentru automatele pentru reciclarea sticlelor, inclusiv pentru automatele din gama inferioară în măsura în care evaluarea cu privire la concurență nu diferă indiferent de piață.

10. Evaluarea concurenței în cadrul deciziei are la bază, prin urmare, piața pentru automatele pentru reciclarea sticlelor sau a sistemelor din gama superioară, inclusiv, în special, toate automatele pentru reciclarea sticlelor care pot fi instalate printr-un zid și care pot fi conectate la echipament tehnic, și, de asemenea, piața globală care include toate automatele din gama superioară și inferioară. Cu cât definirea mai vastă a pieței este utilizată ca o bază de lucru, cu atât determină cifre mai favorabile, în beneficiul grupului Tomra.

1.3.1.2. Piața geografică relevantă

11. Tipurile și volumele de recipiente pentru băutură pentru care se constituie o garanție (3) într-o anumită parte contractantă SEE determină potențialul pentru soluțiile în vânzarea automatelor pentru reciclarea sticlelor, precum și modelele acestora comercializate în țara în cauză. În pofida exemplelor de consolidare și de cooperare transfrontalieră în sectorul vânzării cu amănuntul a produselor alimentare, clienții și procesul lor de cumpărare au fost organizați, preponderent, la nivel național. Mai mult, între 1997 și 2002, furnizorii de automate pentru reciclarea sticlelor, alții decât Tomra, au fost activi doar într-una sau într-un număr mic de părți contractante SEE. Toți acești factori indică faptul că aceste condiții de concurență nu au fost omogene în cadrul SEE în perioada respectivă și că piețele geografice în cauză aveau o dimensiune națională.

1.3.1.3. Poziția dominantă

12. De când a intrat pe piață, Tomra a ocupat primul loc, deținând cote de piață foarte mari. Potrivit rapoartelor anuale și documentelor interne, dintre care cel puțin rapoartele anuale se pare că se referă la automatele pentru reciclarea sticlei din gama superioară, cotele de piață ale grupului Tomra au depășit constant 70 % în Europa înainte de 1997. Cotele de piață ale grupului Tomra au depășit 95 % în Europa din 1997. Pe toate piețele relevante, cota de piață deținută de Tomra a fost un multiplu de cote de piață ale concurenților săi. Rivalii grupului Tomra, inclusiv cei care aveau potențialul de a deveni concurenți puternici, erau toți societăți mici sau foarte mici, cu o cifră de afaceri scăzută și cu foarte puțini angajați. Capacitatea și hotărârea grupului Tomra de a prelua concurenții săi cei mai importanți și/sau pe cei susceptibili de a deveni puternici în viitor au redus și mai mult șansele de dezvoltare ale unei concurențe credibile. Mai mult, nu exista o putere de cumpărare substanțială cu efect compensatoriu care ar fi putut să pună sub semnul întrebării puterea dominantă a grupului Tomra pe oricare dintre piețele în cauză. Prin urmare, Tomra este o întreprindere dominantă pe piața comună și pe teritoriul SEE, precum și în părțile substanțiale ale pieței comune și ale teritoriului SEE, ceea ce înseamnă că este o întreprindere dominantă în sensul articolului 82 din tratat și în sensul articolului 54 din Acordul SEE.

1.3.2. Practicile grupului Tomra

1.3.2.1. Strategia grupului Tomra

13. Strategia grupului Tomra s-a bazat pe o politică prin care se urmărea menținerea poziției dominante și a cotei de piață prin mijloace cum ar fi: (i) împiedicarea intrării noilor operatori pe piață; (ii) păstrarea concurenților în poziție nesemnificativă prin limitarea posibilităților lor de creștere; (iii) slăbirea și eliminarea concurenților prin achiziție sau printr-un alt mijloc, mai ales a acelor concurenți care aveau potențialul de a deveni rivali mai serioși. Pentru a atinge acest obiectiv, Tomra a recurs la diverse practici anticoncurențiale, inclusiv la acorduri de exclusivitate și la acorduri de furnizor privilegiat, precum și la acorduri cuprinzând angajamente individualizate de cantitate sau la programe individualizate de rabat retroactiv. Ultimele tipuri de acorduri sau condiții se referă, de obicei, la cantitățile reprezentând totalitatea sau o mare parte a cerințelor clientului dintr-o anumită perioadă de referință. Acestea sunt adesea numite „comenzi globale de volume mari”. Tomra a recurs la astfel de practici, în special prin anticiparea eventualelor intrări pe piață, fie ca urmare a adoptării prevăzute a noii legislații privind introducerea unui sistem de garanție sau de alt tip, fie ca reacție la punerea în aplicare a unei astfel de legislații, fiind conștientă că acești concurenți trebuiau să atingă anumite volume de vânzări pentru a deveni rentabili. Strategia globală a grupului Tomra nu este numai confirmată de diferitele practici utilizate de grup, dar a fost, de asemenea, discutată pe larg în cadrul grupului cu diferite ocazii, fie reuniuni sau conferințe sau cu ocazia schimbului prin corespondență, de exemplu e-mail.

14. Tomra s-a concentrat asupra împiedicării intrărilor pe piață, considerând și oferind cooperare cu concurenți mult mai mici, care adesea abia intraseră pe piață, și/sau eliminându-i de pe piață și acordând prioritate acordurilor de furnizare în condiții privilegiate încheiate pe lungă durată și comenzilor globale de volume mari. Această ultimă strategie nu se limitează la un proces concurențial normal și la selecția care rezultă din acest proces. Din contră, aceasta este concepută pentru a interfera cu acest proces și pentru a-l împiedica să erodeze poziția dominantă a întreprinderii.

1.3.2.2. Punerea în aplicare

15. Politica grupului Tomra de a bloca accesul pe piață al concurenților a constat în principal în: — acorduri de exclusivitate încheiate cu un număr de clienți pentru furnizarea automatelor pentru reciclarea sticlelor în cinci țări SEE (Austria, Germania, Țările de Jos, Norvegia și Suedia) în perioada 1998-2002, — acorduri încheiate cu clienții săi în perioada 1998-2002, impunându-le un obiectiv cantitativ individualizat, care corespundea totalității sau aproape totalității cererii clienților de automate pentru reciclarea sticlelor într-o perioadă specifică de timp. Clienților li s-au acordat reduceri de preț sub rezerva angajamentului lor de a cumpăra cantitatea convenită, — acorduri încheiate cu societățile de distribuire cu amănuntul în perioada 1998-2002 în cinci țări SEE, stabilind programe individualizate de rabat retroactiv, ale căror plafoane corespundeau totalității sau aproape totalității cererii clienților.

16. Prin intermediul filialelor sale, Tomra a pus în aplicare practicile descrise mai sus pe cinci piețe naționale (Austria, Germania, Țările de Jos, Norvegia și Suedia).

2. EVALUAREA PRACTICILOR ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 82 DIN TRATATUL CE șI ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 54 DIN ACORDUL SEE

17. Articolul 82 din tratat și articolul 54 din Acordul SEE interzic abuzurile de poziție dominantă pe care o întreprindere o deține pe o piață în cauză. Curtea de Justiție a considerat că o întreprindere care se află într-o poziție dominantă și care leagă cumpărătorii, chiar dacă face acest lucru doar la cererea lor, printr-o obligație sau o promisiune din partea lor de a se aproviziona pentru totalitatea sau doar pentru cea mai mare parte a nevoilor lor exclusiv de la întreprinderea interesată, abuzează de poziția sa dominantă în sensul articolului 82 din tratat, indiferent dacă obligația în cauză este stipulată fără altă calificare sau dacă este asumată pentru a obține o reducere. Acest lucru se aplică în cazurile în care întreprinderii dominante i se acordă exclusivitate deplină, dar și atunci când clientul se angajează să se aprovizioneze pentru o anumită cotă procentuală din totalul nevoilor sale de la întreprinderea în cauză (4). La fel se întâmplă și în cazurile în care obiectivele de cumpărare pentru o anumită perioadă sunt exprimate în cifre absolute, când aceste cantități reprezintă totalitatea sau o mare parte din nevoile clientului sau capacitatea sa de absorbție pe durata perioadei contractului în cauză (5).

18. Potrivit jurisprudenței, același lucru se aplică în cazul în care întreprinderea în cauză, fără a lega cumpărătorii printr-o obligație formală, aplică, fie în temeiul acordurilor încheiate cu acești cumpărători, fie unilateral, un sistem de reduceri de fidelitate, și anume discounturi sau reduceri, cu condiția ca clientul să se aprovizioneze — indiferent de cantitatea cumpărăturilor sale mare sau mică — pentru toate sau pentru o mare parte a nevoilor sale de la întreprinderea aflată în poziție dominantă (6).

19. Deși acordurile, clauzele și condițiile întâlnite în această cauză conțin elemente diferite precum clauzele de exclusivitate explicite sau de facto, angajamentele sau promisiunile din partea clienților de a cumpăra cantități corespunzând unei proporții importante a nevoilor lor sau programelor de rabat retroactive legate de nevoile clienților, sau unei combinări a elementelor, toate acestea trebuie să fie privite în contextul politicii generale a grupului Tomra, vizând limitarea intrărilor pe piață, a accesului pe piață și a posibilităților de creștere a concurenților existenți și potențiali, eventual eliminându-i de pe piață pentru a crea o situație de monopol virtual.

20. Potrivit jurisprudenței Curții de Justiție, abuz în sensul articolului 82 din tratat este un „concept obiectiv”, care se referă la comportamentul unei întreprinderi dominante care, prin recurgerea la metode diferite de cele care guvernează concurența obișnuită, „are efectul de a împiedica menținerea gradului de concurență care există încă pe piață sau dezvoltarea acestei concurențe” (7). În cauza Michelin II, Curtea a stabilit că „efectul menționat în jurisprudența citată în paragraful anterior nu privește neapărat efectul real al comportamentului abuziv denunțat. În scopul stabilirii unei încălcări a articolului 82 din Tratatul CE, este suficient să se demonstreze că acel comportament abuziv al întreprinderii aflate într-o poziție dominantă tinde să limiteze concurența sau, cu alte cuvinte, poate să aibă acel efect” (8). S-a demonstrat în mod suficient, în cadrul prezentei decizii, că practicile grupului Tomra tindeau să restrângă concurența, în sensul că acestea puteau avea în mod evident acel efect. Cu toate acestea, în plus, Comisia a examinat efectele restrictive probabile ale practicilor.

21. În măsura în care solicită clienților să se aprovizioneze pentru totalitatea sau o mare parte a nevoilor lor de la un furnizor dominant, obligațiile de exclusivitate, prin natura lor, pot avea un efect de blocare a concurenței. Dat fiind că Tomra ocupă o poziție dominantă pe piață și că obligațiile de exclusivitate au fost aplicate unei părți a cererii totale care nu era nesemnificativă, acestea puteau avea ca efect și, de fapt, au avut un efect de blocare a concurenței care a denaturat piața. În acest caz nu există circumstanțe care ar putea justifica în mod excepțional acordurile de exclusivitatea sau similare. Mai mult, Tomra a eșuat să justifice practicile sale prin economiile de costuri.

22. Reducerile acordate pentru cantitățile individualizate care corespund întregii sau aproape întregii cereri, au același efect ca și obligațiile de exclusivitate, în sensul că acestea îl determină pe client să se aprovizioneze pentru totalitatea sau pentru aproape toate nevoile sale de la un furnizor dominant. Același lucru se aplică reducerilor de fidelitate (loialitate), și anume reduceri care depind de faptul că clienții se aprovizionează pentru totalitatea sau pentru majoritatea nevoilor lor de la un furnizor dominant. Faptul că angajamentul cu privire la volumul de cumpărare este exprimat în termeni absoluți sau într-un anumit procent nu este determinant pentru caracterul de excludere al acordurilor sau condițiilor. În ceea ce privește acordurile Tomra identificare în prezenta decizie, obiectivele cantitative stipulate au constituit angajamente individualizate care variau de la client la client, indiferent de mărimea sau volumul lor de cumpărare. În plus, acestea corespundeau fie totalității sau unei mari părți a nevoilor clientului, sau chiar le-au depășit. Mai mult, politica grupului Tomra de a lega clienții, în special clienții cheie, prin acorduri care aveau ca obiectiv excluderea concurenților de pe piață și eliminarea oricărei posibilități de creștere, reiese din documentele privind strategia Tomra, din negocierile sale și ofertele făcute clienților săi. Ținând cont de natura pieței pentru automatele pentru reciclarea sticlelor și de caracteristicile speciale ale produsului în sine, în special transparența și caracterul relativ previzibil al cererii fiecărui client de automate în fiecare an, Tomra a dispus de cunoștințele de piață necesare pentru a estima într-un mod realist cererea aproximativă a fiecărui client.

23. Programele de rabat au fost individualizate pentru fiecare client, precum și plafoanele privind totalitatea sau o mare parte a nevoilor clientului. Acestea au fost stabilite pe baza nevoilor preconizate ale clientului și/sau a volumelor de cumpărare realizate în trecut, după cum reiese din împrejurări. Stimulentul de a se aproviziona în exclusivitate sau aproape în exclusivitate de la Tomra este în special puternic dacă plafoanele de felul celor descrise în prezenta secțiune sunt combinate cu un sistem prin care beneficiul obținerii unui bonus sau a unui plafon al bonusului mai avantajos se aplică la toate achizițiile efectuate de client în perioada de referință și nu numai la volumul achizițiilor care depășește plafonul respectiv. În cadrul sistemului retroactiv, un client care a început să se aprovizioneze de la Tomra, ceea ce este o situație foarte probabilă ținând cont de poziția puternică pe piață deținută de Tomra, era stimulat într-o mare măsură să atingă plafonul pentru a reduce prețul tuturor celorlalte achiziții ale sale efectuate de la Tomra. Acest stimulent era tot mai mare pe măsură ce clientul se apropie de plafonul în cauză. Combinarea unui program de rabat retroactiv cu un plafon sau plafoane corespunzând totalității sau unei mari ponderi de nevoi a reprezentat un stimulent semnificativ pentru aprovizionarea cu echipament necesar în totalitate sau aproape în întregime de la Tomra și a ridicat, în mod artificial, costul trecerii la un alt furnizor, chiar și pentru un număr mic de unități. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție și a Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene, programele de rabat identificate trebuie calificate ca mijloace de loialitate și, prin urmare, ca rabaturi de fidelitate.

2.1. Efectul asupra comerțului

24. Produsele furnizate de Tomra și de concurenții săi sunt fabricate și comercializate în diferite părți contractante din SEE. Tomra, întreprindere în poziție dominantă, a adoptat practici de excludere în mai multe state membre și în Norvegia. Mai mult, abuzurile aveau ca obiectiv excluderea și/sau eliminarea concurenților care erau activi în diferite state membre și în statele AELS. Practicile în cauză pot, prin urmare, să fi avut un efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre, în conformitate cu articolul 82 din tratat, și pe teritoriul SEE în sensul articolului 54 din Acordul SEE.

2.2. Repercusiunile practicilor Tomra asupra concurenței

25. Deși, așa cum a declarat Curtea în cauzele sale Michelin II și British Airways, pentru a determina existența unui abuz în temeiul articolului 82 este suficient să „se demonstreze că un astfel de comportament abuziv al întreprinderii aflate într-o poziție dominantă tinde să restrângă concurența sau, cu alte cuvinte, că acest comportament este susceptibil să aibă acel efect” (9), Comisia și-a completat analiza în prezentul caz, considerând efectele probabile ale practicilor Tomra pe piața automatelor pentru reciclarea sticlelor.

26. Un furnizor în poziție dominantă poate recurge la programe de rabat și reduceri de cantitate din motive diferite, iar aceste practici pot avea efecte diferite — atât pozitive, cât și negative — pe piață, în funcție de caracteristicile lor. Principalul efect negativ posibil al programelor de rabat aplicate de către furnizorul dominant este excluderea de pe piață a concurenților și a concurenților potențiali. Același lucru se poate spune și despre angajamentele de cantitate, care au ca obiectiv satisfacerea în totalitate sau aproape în întregime a cererii unui client. Exclusivitatea, prin natura sa, poate închide piața, deoarece cere clientului să se aprovizioneze pentru toate sau aproape toate nevoile sale de la furnizorul dominant. În ceea ce privește evaluarea efectelor negative create de programele de rabat și de angajamentele de cantitate utilizate de către un furnizor dominant, ar fi necesar să se stabilească dacă acestea pot să limiteze gradul de concurență care există încă pe piață sau creșterea acelei concurențe.

27. Principalul efect pozitiv posibil este dezvoltarea cererii sau sporirea eficienței. Dat fiind faptul că cererea pentru automatele pentru reciclarea sticlelor este inelastică și că nu se aplică alte posibile eficiențe, este dificil să se creadă că există alte argumente puternice de eficiență care ar putea fi aduse în favoarea grupului Tomra.

28. Pe toată perioada de referință a deciziei, și anume din 1998 până în 2002, cota de piață a grupului Tomra pe fiecare dintre cele cinci piețe naționale analizate a rămas comparativ stabilă. În același timp, poziția concurenților săi a rămas mai degrabă slabă și instabilă. Un concurent de succes, reclamantul, a ieșit de pe piață în 2003, după ce a reușit să dobândească 18 % din cota de piață de pe piața germană în 2001. Alte întreprinderi concurente care au demonstrat potențialul și capacitatea lor de a dobândi cote de piață mai mari au fost eliminate de Tomra prin achiziționare, ca de exemplu Halton și Eleiko. Pe lângă aceasta, strategia de excludere a grupului Tomra, astfel cum a fost pusă în aplicare pe toată perioada 1998-2002, a avut efectul ilustrat de modificările în cotele de piață pe piața legată (10) și de vânzările participanților pe piață. Mai mult, câțiva clienți au început să cumpere mai multe produse concurente după expirarea acordurilor de excludere cu Tomra. În lipsa eficienței de pe cost care justifică practicile Tomra, nu mai exista niciun avantaj pentru consumatori. Prețul automatelor pentru reciclarea sticlelor oferit de Tomra nu a scăzut odată cu creșterea volumului vânzărilor. Din contră, prețurile au stagnat sau au crescut pe durata perioadei examinate.

3. AMENZI

3.1. Gravitate

29. Practicile grupului Tomra au constat într-un sistem de exclusivitate, de angajamente de cantitate și de reduceri bazate pe loialitate. Acest sistem a vizat eliminarea concurenților sau, cel puțin, împiedicarea intrării și/sau a expansiunii lor pe piață. Tomra a folosit în mod deliberat practicile în cauză ca parte a politicii sale de excludere. Mai mult, evaluarea gravității abuzului comis de Tomra trebuie să țină cont de sfera geografică care cuprinde cinci părți contractante din SEE: Austria, Germania, Țările de Jos, Norvegia și Suedia. Este evident că practicile grupului Tomra au fost efectiv puse în aplicare și au putut să descurajeze noile intrări pe piață și au împiedicat expansiunea pe piață a acelui număr restrâns de concurenți existenți, dacă era cazul.

30. În cadrul evaluării generale a gravității practicilor analizate în prezenta decizie, se ține cont de faptul că încălcarea nu a survenit întotdeauna pe întreaga perioadă și pe fiecare piață națională în cauză și că intensitatea sa pe fiecare piață națională ar fi putut varia de-a lungul timpului.

31. În ceea ce privește gravitatea încălcării, Comisia ajunge la concluzia că este vorba despre o încălcare gravă.

3.2. Durată

32. Pentru stabilirea nivelului corespunzător al amenzii, Comisia se bazează pe perioada de cinci ani dintre 1998 și 2002. În consecință, valoarea inițială a amenzii ar trebui să fie majorată cu 10 % pentru fiecare an complet al încălcării.

3.3. Circumstanțe agravante și atenuante

33. Nu există circumstanțe agravante sau atenuante.

3.4. Valoarea amenzii

34. Pentru motivele menționate mai sus, valoarea amenzii care urmează să fie impusă întreprinderilor Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergutsysteme GmbH, în mod comun și solidar, ar trebui fixată la 24 milioane EUR.

4. DECIZIE

35. Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergutsysteme GmbH au încălcat articolul 82 din tratat și articolul 54 din Acordul SEE în perioada 1998-2002 prin punerea în aplicare a unei strategii de excludere pe piețele naționale de automate pentru reciclarea sticlelor din Austria, Germania, Țările de Jos, Norvegia și Suedia, prin intermediul acordurilor de exclusivitate, a angajamentelor individualizate de cantitate și a programelor individualizate de rabat retroactiv, blocând astfel concurența pe piețe.

36. Pentru încălcările menționate mai sus, o amendă de 24 milioane EUR, se impune Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergutsysteme GmbH, în mod comun și solidar.

37. Tomra Systems ASA, Tomra Europe AS, Tomra Systems BV, Tomra Systems GmbH, Tomra Butikksystemer AS, Tomra Systems AB și Tomra Leergutsysteme GmbH vor pune capăt imediat încălcărilor menționate la articolul 1 în cazul în care nu au făcut deja acest lucru.

38. Se abțin de la repetarea oricărui act sau comportament prevăzut la articolul 1 și de la oricare act sau comportament cu un scop sau un efect identic ori similar.

(1) Un spațiu tehnic în care recipientele pentru băuturi sunt supuse manipulărilor sau tratării, care poate include sisteme de transportare pentru lăzi și recipiente individuale, precum și instalații de aranjare, sortare, compactare și acumulare etc.

(2) Automatele din gama inferioară sunt cele de sine stătătoare care colectează recipientele în interiorul lor, pe când cele din gama superioară sunt conectate la un spațiu tehnic, a cărui capacitate de stocare este cu mult mai mare comparativ cu cea a automatelor din gama inferioară.

(3) Sistemul de garanție este prevăzut prin legislația națională în temeiul căreia se percepe o garanție obligatorie la cumpărarea fiecărui recipient pentru băuturi. Valoarea garanției este restituită cumpărătorului atunci când recipientul vid este returnat la un punct de colectare specific, de exemplu la automatele pentru reciclarea sticlelor.

(4) Cauza 85/76, Hoffmann-La Roche c. Comisie, hotărârea din 13 februarie 1979, Culegere 1979, p. 461.

(5) A se vedea, de exemplu, cauza 322/81, NV Nederlandsche Banden Industrie Michelin c. Comisie, hotărârea din 9 noiembrie 1983, Culegere 1983, p. 3461.

(6) Cauza 85/76, Hoffman-La Roche c. Comisie, hotărârea din 13 februarie 1979, Culegere 1979, punctul 89; cauza C-62/86, AKZO c. Comisie, hotărârea din 3 iulie 1991, Culegere 1991, p. I-3359, punctul 149; cauza T-65/89, BPB Industries Plc și British Gypsum LTD c. Comisie, hotărârea din 1 aprilie 1993, Culegere 1993, p. II-389, punctul 120.

(7) Cauza 85/76, Hoffmann-La Roche c. Comisie, hotărârea din 13 februarie 1979, Culegere 1979, p. 461; cauza 322/81, NV Nederlandse Banden Industrie Michelin c. Comisie (Michelin I), hotărârea din 9 noiembrie 1983, Culegere 1983, p. 3461, punctul 70 (cauza Michelin I); cauza C-62/86, AKZO Chemie BV c. Comisie, hotărârea din 3 iulie 1991, Culegere 1991, p. I-3359, punctul 69; cauza T-228/97, Irish Sugar c. Comisie, hotărârea din 7 octombrie 1999, Culegere 1999, p. II-2969, punctul 111.

(8) Cauza T-203/01, Manufacture française des pneumatiques Michelin c. Commission (Michelin II), hotărârea din 30 septembrie 2003, Culegere 2003, p. II-4071, punctul 239 și cauza T-219/99, British Airways plc c. Comisia Europeană (British Airways), hotărârea din 17 decembrie 2003, Culegere 2003, p. II-5917, punctul 250.

(9) Cauza Michelin II, punctul 239 și cauza British Airways, punctul 250.

(10) În acest context, se înțelege prin „piață legată” cantitatea de unități cumpărate de clienți de la Tomra, în temeiul acordurilor anticoncurențiale analizate în cadrul deciziei. Partea contestabilă a volumului nu a fost acoperită de acordurile de excludere și, prin urmare, a fost accesibilă concurenților grupului Tomra.