Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor referitoare la o strategie a UE privind plățile de retail

[COM(2020) 592 final]

(2021/C 220/10)

Raportor: Antonio GARCÍA DEL RIEGO Coraportor: Kęstutis KUPŠYS

Sesizare Comisia Europeană, 11.11.2020 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea competentă Secțiunea pentru piața unică, producție și consum Data adoptării în secțiune 2.3.2021 Data adoptării în sesiunea plenară 24.3.2021 Sesiunea plenară nr. 559 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 268/2/8

1. Concluzii și recomandări

1.1. Plățile sunt în prim-planul digitalizării serviciilor financiare, iar metodele de plată fără divergențe sunt cruciale pentru antreprenori și pentru comercianți, permițându-le să-și înființeze și să-și dezvolte afacerile cu succes. Pandemia de COVID-19 a accelerat tendința către operațiunile și plățile efectuate prin intermediul comerțului electronic fără numerar și a sporit nevoia comercianților cu amănuntul de a adopta instrumente omnichannel pentru a accepta plăți offline, online și de pe dispozitivele mobile. Adoptarea acestor instrumente, care necesită investiții în sisteme IT și hardware, aduce o sarcină suplimentară, în special pentru comercianții cu amănuntul mici și mijlocii.

1.2. CESE împărtășește opinia Comisiei privind importanța strategică a plăților și faptul că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a permite operațiunile de plăți în cadrul pieței unice, utilizând noi soluții de plată competitive, create pe plan intern și paneuropene. CESE sprijină opinia potrivit căreia Comisia ar trebui să acționeze ca un catalizator politic, în timp ce sectorul privat ar trebui să fie lăsat să conceapă soluții de plată digitală inovatoare.

1.3. CESE subliniază faptul că numerarul rămâne mijlocul de plată preferat al consumatorilor pentru tranzacțiile lor la punctul de vânzare sau pentru tranzacțiile cu amănuntul între persoane. Numerarul este extrem de important pentru incluziunea socială și accesul la serviciile de bază.

1.4. CESE sprijină opinia potrivit căreia o monedă euro digitală ar trebui să fie complementară pasivelor băncilor centrale existente, că aceasta nu ar trebui să elimine sectorul privat, că sectorului privat ar trebui să îi revină rolul de distribuire a soluțiilor legate de moneda euro digitală și că drepturile și obligațiile utilizatorilor trebui să fie clar definite. Confidențialitatea tranzacțiilor, ca drept important al utilizatorului, ar trebui avută în vedere alături de alte caracteristici, similare celor legate de numerar.

1.5. CESE solicită Comisiei:

1.5.1. Să acorde prioritate acțiunilor și eforturilor, dat fiind numărul mare de acțiuni-cheie identificate în strategie.

1.5.2. Să reducă actualele incertitudini în ceea ce privește un model de afaceri durabil pentru plățile instant.

1.5.3. Să considere ca prematură orice acțiune legislativă în domeniul instrumentelor de plată. CESE preferă să îi lase pe jucătorii de pe piață să dezvolte produse durabile pentru consumatori și să aibă în vedere acțiuni legislative în cazul în care nu sunt găsite soluții adecvate.

1.5.4. Să asigure aplicarea pe deplin a Regulamentului SEPA de către statele membre, în special în ceea ce privește neconformitatea plătitorilor sau a beneficiarilor plăților cu articolul 9 (așa-numita discriminare pe bază de IBAN), în timp ce consumatorii ar trebui să poată utiliza un cont unic de plată pentru transferul de euro și ar trebui să poată efectua transferuri bancare de euro la nivel transfrontalier în cadrul SEPA, la fel de ușor ca în țara lor de origine.

1.5.5. Să-și concentreze eforturile pe interoperabilitatea soluțiilor existente și emergente legate de identificarea electronică; se estimează că sectorului privat și autorităților ar trebui să li se permită să creeze soluții de identificare electronică (eID), pentru a fi utilizate, parțial, pentru a asigura autentificarea strictă a clienților (ASC) pentru operațiunile de plată. Este necesară o identitate electronică publică și universal acceptată, pe baza alegerii consumatorilor, a consimțământului acestora și a garanției că le este pe deplin respectată confidențialitatea.

1.5.6. Să armonizeze acceptarea numerarului la nivelul UE, întrucât aceasta variază considerabil de la o țară la alta.

1.5.7. Să extindă partajarea datelor în diferite sectoare cu dispoziții care să îi acopere pe toți furnizorii de servicii financiare, în conformitate cu principiile Regulamentului general privind protecția datelor (RGPD) ( 1 ) , pentru a debloca beneficii suplimentare pentru consumatorii europeni, întrucât acest lucru poate promova un sector financiar inovator și competitiv.

1.5.8. Să propună acte legislative care să încerce să garanteze dreptul de acces în condiții echitabile, rezonabile și nediscriminatorii la infrastructurile tehnologice considerate necesare pentru a sprijini furnizarea de servicii de plată.

1.6. CESE consideră că jucătorii relevanți de pe piață ar trebui să facă obiectul unor acte legislative și al unor măsuri de supraveghere și de monitorizare adecvate, asigurând condiții de concurență echitabile pentru cei care oferă aceleași servicii și activități.

1.7. CESE înțelege nevoia de a asigura un ecosistem deschis și accesibil de plăți și de a evalua includerea instituțiilor de plată și a instituțiilor emitente de monedă electronică în domeniul de aplicare al Directivei privind caracterul definitiv al decontării (DCDD).

1.8. CESE salută acțiunile propuse care încearcă să asigure angajamentul de a reduce costul mediu global al remiterilor de bani la mai puțin de 3 % până în 2030 și încurajează Comisia să joace un rol activ în monitorizarea și asigurarea sprijinului pentru acțiunile relevante definite în foaia de parcurs pentru consolidarea plăților transfrontaliere a Consiliului pentru Stabilitate Financiară.

2. Strategia Comisiei

2.1. În comunicarea din decembrie 2018, Comisia a sprijinit „un sistem de plăți instant, pe deplin integrat în UE, pentru a reduce riscurile și vulnerabilitățile existente în sistemele de plăți de mică valoare și pentru a spori autonomia soluțiilor de plată existente” ( 2 )

2.2. contactless ) sunt esențiale pentru efectuarea tranzacțiilor la distanță și a tranzacțiilor care implică prezență fizică. Inovarea digitală remodelează în mod radical modul în care se furnizează serviciile financiare. În contextul digitalizării și al evoluției preferințelor consumatorilor, operațiunile fără numerar înregistrează o creștere rapidă ( 3 ) . Pandemia de COVID-19 a consolidat și mai mult procesul de trecere la plățile digitale și a confirmat că plățile sigure, accesibile și convenabile (inclusiv plățile) sunt esențiale pentru efectuarea tranzacțiilor la distanță și a tranzacțiilor care implică prezență fizică.

2.3. În ultimii ani situația s-a îmbunătățit semnificativ, în special datorită dezvoltării zonei unice de plăți în euro (SEPA) și armonizării legislației privind plățile de retail. Cu toate acestea, piața plăților din UE este în mare măsură fragmentată de-a lungul frontierelor naționale, întrucât majoritatea soluțiilor de plată naționale care au la bază carduri sau plăți instant nu funcționează la nivel transfrontalier. Dinamismul care caracterizează mediul de plăți european arată faptul că există totuși un risc de inconsecvențe, care necesită un cadru clar de „guvernanță” care să stea la baza Strategiei UE privind plățile de retail.

2.4. Obiectivul pe care îl urmărește Comisia este o piață a plăților foarte competitivă, în folosul tuturor statelor membre, indiferent de moneda pe care o utilizează, în care toți participanții de pe piață pot să concureze în condiții echitabile și egale pentru a propune soluții de plată inovatoare, care respectă pe deplin angajamentele internaționale ale UE.

2.5. Întrucât plățile sunt primele vizate de inovarea digitală din domeniul finanțelor, punerea în aplicare a prezentei strategii va contribui la viziunea mai amplă a Comisiei în ceea ce privește finanțele digitale și la obiectivele de eliminare a fragmentării pieței, de promovare a inovării orientate către piață în domeniul finanțelor și de abordare a noilor provocări și riscuri aferente finanțelor digitale, asigurând în același timp neutralitatea tehnologică.

3. Observații generale

3.1. Serviciile financiare digitale sunt tot mai importante pentru consumatorii europeni și întreprinderile europene. Pandemia de COVID-19 nu a făcut decât să crească importanța digitalizării la nivelul societăților, inclusiv al serviciilor financiare. Plățile sunt în prim-planul digitalizării serviciilor financiare, iar metodele de plată fără divergențe sunt elemente-cheie pentru antreprenori și pentru comercianți, permițându-le să-și înființeze și să-și dezvolte afacerile cu succes. Pandemia de COVID-19 a accelerat tendința către operațiunile și plățile efectuate prin intermediul comerțului electronic fără numerar și a sporit nevoia comercianților cu amănuntul de a adopta instrumente omnichannel pentru a accepta plăți offline, online și de pe dispozitivele mobile. Această adoptare necesită investiții în sisteme IT și hardware, ce reprezintă o sarcină suplimentară, în special pentru comercianții cu amănuntul mici și mijlocii.

3.2. CESE salută sprijinul Comisiei în vederea modernizării și a simplificării mecanismelor de acceptare a plăților ale comercianților din UE prin opțiuni de finanțare și de formare. Este important să subliniem rolul-cheie pe care îl joacă IMM-urile în economia europeană. Acesta este un sector critic, întrucât aproape 90 % din întreprinderile europene sunt IMM-uri și reprezintă peste 50 % din locurile de muncă. Întreprinderile mici și mijlocii pot contribui la o puternică redresare economică.

3.3. CESE împărtășește opinia Comisiei privind importanța plăților și faptul că o lipsă persistentă de soluții de plată digitală paneuropene care să poată fi utilizate în Europa prezintă riscuri de accentuare a fragmentării pieței, în timp ce jucătorii globali captează întreaga piață intraeuropeană a plăților transfrontaliere. Prin urmare, chiar dacă consumatorii și întreprinderile europene au deja acces la soluții de plată și la instrumente de plată eficiente, competitive și inovatoare, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a permite operațiuni de plată în cadrul pieței unice prin noi soluții de plată competitive, create pe plan intern și paneuropene. CESE sprijină opinia potrivit căreia Comisia ar trebui să acționeze ca un catalizator politic, în timp ce sectorul privat ar trebui să fie lăsat să conceapă soluții de plată digitală inovatoare.

3.4. CESE crede cu fermitate că soluțiile de plată instant sunt primordiale. Cu toate acestea, solicită Comisiei să acorde o prioritate clară acțiunilor și eforturilor, dat fiind numărul mare de acțiuni-cheie identificate în strategie. Unele dintre acțiunile-cheie și obiective generale ale Strategiei privind plățile de retail, în special obiectivul privind soluțiile de plată create pe plan intern și paneuropene, vor necesita eforturi considerabile din partea industriei pentru a se materializa. CESE consideră că orice cerință suplimentară și orice proiect de reglementare ar trebui să fie evaluate cu atenție.

3.5. CESE solicită Comisiei să acorde o atenție specială nivelurilor de fraudă legate de plățile instant și, dacă este necesar, să ia măsuri corespunzătoare.

3.6. CESE insistă asupra necesității urgente de a îmbunătăți competențele și alfabetizarea digitală prin educație și formare. Acest lucru ar trebui realizat parțial prin valorificarea Cadrului competențelor digitale și prin încurajarea statelor membre să îmbunătățească învățarea pe tot parcursul vieții pentru competențele care vor fi cele mai căutate, la toate nivelurile de educație. Scopul este de a garanta că persoanele devin actori implicați în utilizarea datelor, cu o mai bună conștientizare și au un control mai bun asupra datelor lor, aplicațiilor cu volume mari de date și guvernanței datelor, precum și că vor înțelege mediul digital în care evoluează și riscurile asociate (de exemplu, personalizarea).

3.7. CESE ar vrea să împiedice posibilitatea ca unii consumatori să devină „deconectați” și expuși excluziunii financiare din cauza lipsei competențelor sau a instrumentelor digitale, acesta fiind un risc clar în rândul persoanelor în vârstă, al căror număr crește în Europa.

4. Observații specifice

Pilonul 1: Soluții de plată preponderent digitale și instant, accesibile la nivel paneuropean

4.1. CESE sprijină cu fermitate eforturile de a dota piața europeană a plăților cu câteva soluții de plată create pe plan intern și paneuropene. Acestea ar trebui să aducă valoare adăugată consumatorilor și întreprinderilor în calitate de utilizatori finali, ar trebui să permită actorilor de pe piața europeană să concureze mai bine cu actorii de pe piețele dominante și emergente și eventual cu actorii de pe piețele dominante, precum marile companii din domeniul tehnologiei informației („companiile big tech”), și ar stimula rolul internațional al euro. Dată fiind actuala situație a pieței și poziția bine stabilită a companiilor de carduri de pe piața de carduri, crearea unor astfel de soluții de plată paneuropene ar fi un demers major pentru sectorul european al plăților.

4.2. CESE sprijină ideea de a analiza posibilitatea de a utiliza debitarea directă în întreaga Europă pentru efectuarea de plăți în magazine. Modelul de debitare directă electronică (ELV), care este utilizat la scară largă în Germania, ar putea fi extins. Aceasta ar expune sistemele de carduri dominante pe piață competiției pe baza debitării directe (Debitare directă SEPA).

4.3. Pentru a permite elaborarea de soluții de plată paneuropene bazate pe plăți instant, este esențial ca actorii de pe piață să dispună de claritate în ceea ce privește modelul de afaceri. În absența acestui lucru, nu se pot lua decizii de investiții. CESE solicită Comisiei să reducă actualele incertitudini în ceea ce privește un model de afaceri durabil pentru plățile instant.

4.4. În ceea ce privește numărul prestatorilor de servicii de plată (PSP) care oferă plăți instant în euro și au aderat la schema de transfer credit instant SEPA (schema SCT Inst.), există deja o bună acoperire a PSP-urilor în special în zona euro. Cu toate acestea, acest lucru nu este încă suficient pentru a obține o acoperire deplină a plăților instant. Piața depune eforturi pentru a crește nivelurile de aderare a PSP-urilor și de a avea o acoperire mai extinsă și pentru asigurarea transferurilor de credite instant în euro. CESE sprijină măsurile care încearcă să abordeze, printre altele, aderarea, interoperabilitatea și alte chestiuni ce decurg din utilizarea răspândită a SCT Inst., inclusiv chestiuni legate de protecția consumatorilor.

4.5. CESE este de acord cu Comisia în privința faptului că soluțiile pentru utilizatorii finali ar trebui să fie interoperabile și accesibile, să aducă valoare adăugată, să răspundă nevoilor unei game largi de utilizatori și să aibă caracteristici echivalente altor instrumente de plată corespondente. CESE consideră că este prematur să se ia în considerare acțiuni legislative în acest domeniu și că este preferabil ca actorii de pe piață să fie lăsați să răspundă competiției de pe piață pentru a-și dezvolta produse adecvate pentru consumatori și să aibă în vedere acțiuni legislative în cazul în care nu sunt găsite soluții adecvate.

4.6. CESE este pe deplin de acord cu Comisia în ceea ce privește asigurarea aplicării pe deplin a Regulamentului SEPA de către statele membre, în special privind neconformitatea plătitorilor sau a beneficiarilor plăților cu articolul 9 (așa-numita discriminare pe bază de IBAN). Astfel cum se prevede la articolul 9, consumatorii din UE ar trebui să poată utiliza un cont unic de plată pentru transferul de euro și ar trebui să poată efectua transferuri bancare de euro la nivel transfrontalier în cadrul SEPA, la fel de ușor ca în țara lor de origine. Cu toate acestea, în prezent, mulți operatori refuză în continuare cererile transfrontaliere de debitare directă din partea consumatorilor cu IBAN-uri externe sau chiar serviciile de transfer credit SEPA către IBAN-uri externe. Aceasta reprezintă un obstacol important în calea pieței unice și limitează capacitatea consumatorilor de a accesa serviciile transfrontaliere. Statele membre ar trebui invitate să adopte o poziție mai strictă pentru a aplica acest regulament care este în vigoare din 2014.

4.7. Soluțiile de identificare electronică (eID) reprezintă o parte esențială a serviciilor digitale, inclusiv a serviciilor financiare. eIDAS a fost primul pas în asigurarea recunoașterii transfrontaliere și a utilizării sistemelor eID recunoscute la nivel național. Cu toate acestea, este clar că actualul cadru eIDAS nu este suficient și nu poate duce la rezultatele de care este nevoie. Este necesară o identitate electronică universal acceptată, pe baza alegerii consumatorilor, a consimțământului acestora și a garanției că le este pe deplin respectată confidențialitatea. CESE încurajează Comisia să-și concentreze eforturile pe interoperabilitatea soluțiilor existente și emergente și consideră că sectorului privat și autorităților, ca în cazul țărilor nordice, ar trebui să li se permită să creeze soluții de identificare electronică (eID), pentru a fi utilizate, parțial, pentru a asigura autentificarea strictă a clienților (ASC) pentru operațiunile de plată.

4.8. Acceptarea la scară largă a plăților digitale reprezintă o parte esențială a pieței moderne a plăților. CESE sprijină măsurile de evaluare a nivelului de acceptare a mijloacelor de plată digitale de către comercianți și de găsire a unor modalități pentru a crește și a facilita această acceptare, în special de către IMM-uri și comercianții mici. Pentru societate în sens larg, este crucial să se mențină accesul la numerar și să se asigure acceptarea acestuia. Totuși, același lucru este valabil pentru mijloacele de plată digitale, întrucât consumatorilor ar trebui să li se ofere posibilitatea de alegere.

4.9. CESE subliniază faptul că numerarul rămâne instrumentul de plată preferat al consumatorilor pentru plățile la punctele de vânzare și pentru tranzacțiile cu amănuntul între persoane, astfel cum demonstrează studiul „SPACE”, recent publicat, al Băncii Centrale Europene ( 8 ) . Caracteristicile numerarului sunt foarte diferite de cele ale plăților digitale. Numerarul este singurul instrument de plată care protejează confidențialitatea. Numerarul înseamnă bani publici pentru care banca centrală este cea este responsabilă. Dacă toate dispozitivele electrice și electronice dispar („coronavirus digital”), aceasta va rămâne singura soluție în ceea ce privește mijloacele de plată în economie. În plus, numerarul este extrem de important pentru incluziunea socială și accesul la anumite servicii de bază. Comisia și BCE ar trebui să analizeze foarte atent aspectele legate de accesul la numerar și de acceptarea numerarului, adoptând măsurile necesare, dacă este necesar.

4.10. Una dintre consecințele crizei provocate de pandemia de COVID-19 a fost faptul că mulți comercianți cu amănuntul au decis (temporar) să nu accepte numerar. Astfel cum a indicat Comisia, numerarul este un mijloc legal de plată consacrat în tratate. Evoluția în ceea ce privește utilizarea numerarului ar trebui să fie axată pe cerere. Normele privind acceptarea numerarului sunt diferite de la o țară la alta. Există o nevoie de armonizare la nivelul UE.

4.11. Dat fiind evoluțiile în curs, este de înțeles faptul că BCE studiază posibilitatea de a emite monede euro digitale, iar Comisia sprijină aceste eforturi. Impactul monedelor euro digitale ar putea să fie fără precedent și ar trebui evaluat foarte atent. CESE sprijină principiile prezentate de BCE, și anume faptul că o monedă euro digitală ar trebui să fie complementară pasivelor băncilor centrale existente, că aceasta nu ar trebui să vizeze eliminarea sectorului privat, căruia ar trebui să îi revină rolul de distribuire a soluțiilor legate de moneda euro digitală, și că drepturile și obligațiile utilizatorilor trebuie să fie clar definite. Confidențialitatea unei tranzacții, ca drept important al utilizatorului, ar trebui avută în vedere alături de alte caracteristici, similare celor legate de numerar. Aceeași abordare ar trebui să fie valabilă pentru orice inițiativă în materie de monede digitale emise de o bancă centrală, întreprinsă în statele membre ale UE din afara zonei euro.

Pilonul 2: Piețe ale plăților de retail inovatoare și competitive

4.12. Punerea în aplicare a Directivei revizuite privind serviciile de plată (DSP2) ( 9 ) a fost un demers major pentru sectorul serviciilor de plată și parțial a rămas astfel. DSP2 a adus două modificări importante: introducerea unei autentificări stricte a clienților (ASC) și accesul prestatorilor terți (PT) la conturi de plăți. În unele cazuri, în special în ceea ce privește ASC pentru tranzacțiile aferente comerțului electronic, termenul de punere în aplicare a fost sfârșitul anului 2020. CESE încurajează Comisia să examineze în detaliu impactul DSP2 înainte de a propune o revizuire.

4.13. CESE sprijină eforturile de a construi un cadru al „finanțelor deschise” pentru Europa. Finanțele deschise au potențialul de a debloca beneficii suplimentare pentru consumatorii europeni, întrucât pot promova un sector financiar inovator și competitiv. CESE consideră că un amplu cadru al finanțelor deschise nu poate fi construit pe baza aceluiași principiu ca DSP2, pentru că directiva vizează doar conturile de plată și prestatorii de servicii de plată și prevede partajarea unilaterală a datelor de o parte a pieței. Există necesitatea unui text specific care să îi acopere pe toți prestatorii de servicii financiare în acord cu principiile Regulamentului general privind protecția datelor (RGPD) ( 10 ) și care să exploreze potențialul extinderii partajării datelor între diferite sectoare. Comunicarea referitoare la Strategia privind finanțele digitale ( 11 ) indică faptul că Comisia va formula această propunere până la jumătatea anului 2022.

4.14. Plățile contactless au devenit tot mai frecvente și sunt importante în contextul actual al pandemiei de COVID-19. În majoritatea țărilor, valoarea (valorile) maximă (maxime) pentru plățile contactless a(u) fost majorată (majorate) pe durata primelor faze ale pandemiei, în multe cazuri la valoarea maximă permisă de DSP2 (50 EUR per tranzacție și 150 EUR cumulativ), în special ca reacție la solicitările comunităților de comercianți. Orice modificare a acestor cuantumuri maxime legale în cadrul revizuirii DSP2 ar trebui să fie evaluată cu atenție pentru a echilibra ușurința de utilizare și considerațiile legate de securitate și răspundere.

4.15. CESE este de acord cu Comisia că, în cadrul revizuirii DSP2, riscul ce decurge din serviciile nereglementate în prezent ar trebui inclus în domeniul de cuprindere al legislației. Astfel de prestatori, auxiliari furnizării de servicii de plată sau privind moneda electronică reglementate, rămân în afara perimetrului reglementat, deși sunt principalii jucători de pe piață. CESE înțelege că, ori de câte ori aceștia sunt foarte relevanți pentru dinamica pieței și sunt percepuți de consumatori ca prestând un serviciu de plată, ei ar trebui să fie, de asemenea, reglementați și supravegheați ca prestatori de servicii de plată. Este important ca toți jucătorii relevanți de pe piață să facă obiectul unor acte legislative și al unor măsuri de supraveghere și de monitorizare adecvate, asigurând condiții de concurență echitabile pentru cei care oferă aceleași servicii și activități.

Pilonul 3: Sisteme de plăți de retail și alte infrastructuri de sprijin eficiente și interoperabile

4.16. CESE înțelege nevoia de a asigura un ecosistem deschis și accesibil de plăți și de a evalua, în cursul revizuirii Directivei privind caracterul definitiv al decontării (DCDD) ( 12 ) , dacă ar fi avantajos să se extindă domeniul de aplicare al directivei pentru a include instituțiile de plată și instituțiile emitente de monedă electronică, pentru a le permite acestora să acceseze direct sistemele și infrastructurile de plată, precum serviciul de infrastructură de piață Instant Payment Settlement (TIPS) TARGET2 și TARGET. CESE evidențiază nevoia de a proteja securitatea și integritatea sistemelor de plată majore. Acest lucru va fi și mai important în cazul în care domeniul de aplicare al directivei este extins pe durata revizuirii DSP2 la actorii de pe piață care în prezent nu sunt acoperiți de legislație, precum prestatorii de servicii tehnice. De asemenea, acesta subliniază nevoia de a garanta că toate părțile au acces la aceleași condiții de concurență echitabile.

4.17. În cele din urmă, CESE sprijină pe deplin obiectivul Comisiei de a propune acte legislative care să încerce să garanteze dreptul de acces în condiții echitabile, rezonabile și nediscriminatorii la infrastructurile tehnologice considerate necesare pentru a sprijini furnizarea de servicii de plată. În prezent, unele dintre tehnologiile importante care sprijină prestarea serviciilor de plată, precum antenele care folosesc tehnologia de comunicare în câmp apropiat (NFC) pe unele dispozitive mobile, au un acces restricționat, ceea ce are ca efect limitarea concurenței în domeniul plăților contactless pe dispozitivele mobile, forțând băncile să plătească un comision unui terț doar pentru a permite unui consumator să utilizeze o tehnologie (precum NFC) pentru plățile sale cotidiene. Acele comisioane plătite de bănci pot fi, în unele cazuri, trecute ulterior pe seama consumatorului. Deși această chestiune a fost deja abordată în unele state membre, este important ca ea să fie abordată la nivel european pentru a permite tuturor cetățenilor UE să beneficieze de o concurență sporită în acest domeniu, pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru PSP-uri și pentru a determina introducerea pe scară largă a plăților contactless de pe dispozitivele mobile. Legislația ar trebui să asigure faptul că toți participanții au aceleași drepturi și obligații și fac obiectul acelorași cerințe de acordare de licențe și altor cerințe de reglementare.

Pilonul 4: Plăți internaționale eficiente, inclusiv remiteri de bani

4.18. CESE este de acord cu importanța îmbunătățirii plăților transfrontaliere globale și cu acțiunile identificate de Comisie, precum promovarea adoptării unor standarde internaționale globale pentru plăți, ca de pildă SWIFT GPI (Global Payment Initiative) și ISO20022, care îmbunătățesc plățile transfrontaliere în cadrul rețelei bancare corespunzătoare.

4.19. Remiterile de bani rămân cel mai scump tip de plăți. CESE salută acțiunile propuse, care încearcă să asigure angajamentul de a reduce costul mediu global al remiterilor de bani la mai puțin de 3 % până în 2030, și încurajează Comisia să joace un rol activ în monitorizarea și asigurarea sprijinului pentru acțiunile relevante definite în foaia de parcurs pentru consolidarea plăților transfrontaliere a Consiliului pentru Stabilitate Financiară. Comisioanele îi pot afecta în mod disproporționat pe cei defavorizați din punct de vedere financiar. Competiția și evoluțiile tehnologice au contribuit deja la îmbunătățirea accesului la mijloace mai rapide și mai puțin costisitoare de remiteri de bani la nivel transfrontalier, dar rămân încă multe de făcut. Pentru operatorii de remiteri de bani care activează pentru/din țările din vecinătatea UE, un acces mai bun la infrastructura de plată bazată în UE poate asigura baza pentru o reducere a costurilor.

Bruxelles, 24 martie 2021. Președintele Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(2) COM(2018) 796 final.

(3) Potrivit BCE, în 2018 s-au efectuat 91 de miliarde de tranzacții fără plăți în numerar în zona euro și 112 miliarde în UE, în timp ce în 2017 aceste tranzacții erau în număr de aproximativ 103 miliarde.

(4) COM(2020) 591 final.

(5) COM(2020) 595 final.

(6) COM(2020) 593 final.

(7) https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2019/html/ecb.sp191126~5230672c11.en.html

(8) Study on the payment attitudes of consumers in the euro area (SPACE) (Studiu privind atitudinea de plată a consumatorilor din zona euro), decembrie 2020.

(9) JO L 337, 23.12.2015, p. 35.

(10) JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(11) COM(2020) 591 final.

(12) JO L 166, 11.6.1998, p. 45.