ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.2.2.2.

Chiar şi atunci când nu este sub tensiune, catarama trebuie să rămână închisă indiferent de poziţia vehiculului. Nu trebuie să existe posibilitatea de deblocare a cataramei din greşeală, accidental sau la o forţă mai mică de 1 daN. Catarama trebuie să fie uşor de utilizat şi de apucat; atunci când nu se află sub tensiune sau se află sub tensiunea menţionată la punctul 7.8.2 de mai jos, ea trebuie să poată fi deblocată de pasager printr-o singură mişcare a mâinii într-o singură direcţie; în plus, în cazul centurilor care se vor utiliza la scaunele faţă laterale, în afară de centurile tip ham, catarama trebuie să poată fi de asemenea închisă de către pasager printr-o simplă mişcare a mâinii într-o singură direcţie. Catarama trebuie deblocată apăsând fie un buton, fie un dispozitiv asemănător. Suprafaţa pe care se aplică această presiune trebuie să aibă următoarele dimensiuni, atunci când butonul este în poziţia reală de deblocare, iar ea este proiectată pe un plan perpendicular pe direcţia iniţială de mişcare a butonului: pentru butoanele încastrate, o zonă mai mare de 4,5 cm2, cu lăţimea mai mare de 15 mm; pentru butoanele neîncastrate, o zonă mai mare de 2,5 cm2, cu lăţimea mai mare 10 mm. Suprafaţa de deblocare a cataramei trebuie colorată în roşu. Nicio altă componentă a cataramei nu mai poate avea această culoare.
8.2.1.3.2.

Anexa 20 indică un dispozitiv tipic pentru un test de rezistenţă a cataramei. Catarama se aşează pe plăcuţa rotundă superioară (A) în alveola prevăzută în acest scop. Toate curelele prinse de cataramă au o lungime de cel puţin 250 mm şi sunt dispuse în aşa fel încât să atârne din plăcuţa superioară în funcţie de poziţia lor pe cataramă. Capetele libere ale curelelor sunt apoi înfăşurate în jurul plăcuţei rotunde inferioare (B) până când ies prin deschizătura interioară a plăcuţei. Toate curelele trebuie să fie în poziţie verticală între A şi B. Plăcuţa rotundă de strângere (C) se strânge uşor pe partea inferioară a plăcuţei (B), lăsând totuşi cureaua să se mişte între plăcuţe. Aplicând o forţă mică cu ajutorul maşinii de întindere, curelele sunt tensionate şi trase între plăcuţele (B) şi (C) până când toate curelele se află sub sarcină în funcţie de dispunerea lor. Catarama nu trebuie să se atingă de plăcuţa (A) sau de ale componente ale plăcuţei (A) în timpul acestei operaţiuni şi a testului propriu-zis. Plăcuţele (B) şi (C) se strâng apoi bine una de cealaltă, iar forţa de întindere se măreşte cu o forţă de deplasare de 100 ± 20 mm/min până când se ating valorile necesare.
azot purificat: (puritate: ±1 ppm C, ±1 ppm CO, ± 400 ppm CO2, ±0,1 ppm NO);
63.

UE reafirmă că o operațiune umanitară care se folosește de mijloace militare trebuie să își mențină natura și caracterul civil. Aceasta înseamnă că, deși mijloacele militare rămân sub control militar, operațiunea umanitară în ansamblu trebuie să rămână sub controlul și autoritatea globală a organizației umanitare răspunzătoare, în special OCHA și coordonatorul umanitar (care are responsabilitatea globală pentru efortul de ajutorare). Aceasta nu presupune în niciun fel comanda și controlul civil al mijloacelor militare.
4.

În vederea realizării obiectivelor generale prezentate mai sus, statele membre ar trebui să încurajeze și, după caz, să dezvolte noi acțiuni concrete care să urmărească: (a) evidențierea dimensiunii europene a funcțiilor din domeniul justiției, în special prin: (a) integrarea formării profesionale privind dreptul european în cadrul programului național de formare profesională inițială, dacă există, și în cadrul programului și al programei de formare profesională continuă, cu luarea în considerare în mod corespunzător în această privință a liniilor directoare care urmează să fie elaborate în acest sens de către EJTN, cu folosirea deplină a experienței instituțiilor de formare profesională existente; (b) extinderea programului de schimb la care face trimitere punctul (3) litera (c) la personalul din justiție, dacă este cazul; (c) promovarea, în rândul judecătorilor, al procurorilor și al personalului din justiție, a cunoașterii a cel puțin unei alte limbi oficiale a Uniunii Europene, în special prin programe de formare profesională, și favorizarea unei astfel de cunoașteri după caz, ținându-se seama de specificul sistemului juridic și judiciar al statului membru în cauză, de exemplu în situația recrutării judecătorilor, procurorilor și membrilor personalului din justiție și în situațiile de evaluare; (d) favorizarea cunoașterii sistemelor juridice și a dreptului altor state membre; (e) sprijinirea învățării instrumentelor europene din domeniul justiției electronice; (f) utilizarea tehnicilor moderne și încurajarea învățării electronice; (b) adoptarea unor programe europene de formare profesională, al căror conținut ar trebui stabilit de EJTN și a căror punere în aplicare ar trebui asigurată de EJTN și/sau de membrii acesteia, precum: (a) unul sau mai multe module comune; (b) un program comun de formare profesională destinat categoriilor specifice ale profesioniștilor în cauză, precum personalul din justiție care ocupă posturi de rang înalt, judecătorii sau procurorii specializați și formatorii; (c) un program comun de formare profesională de scurtă durată care să reunească judecători, procurori și membri ai personalului din justiție din diferite state membre („cursuri europene”), a cărui organizare ar trebui atribuită inițial organismelor naționale de formare profesională.
1.6.

Protecția oferită de o carcasă împotriva accesului la piesele periculoase. Protecția persoanelor împotriva: (a) contactului cu piesele periculoase sub tensiune joasă; (b) contactului cu piesele mecanice periculoase; (c) apropierii de piesele sub tensiune înaltă sub distanța adecvată, în interiorul unei carcase. Notă : Această protecție poate fi oferită: (a) prin intermediul carcasei; (b) prin bariere făcând parte din carcasă sau prin distanțele păstrate în interiorul carcasei.
3.1.1.

Valorile CIL ale dispozitivelor retroreflectorizante de culoare roșie trebuie să fie cel puțin egale cu cele din tabelul de mai jos, exprimate în milicandele per lucși, pentru unghiurile de divergență și de iluminare indicate. Clasa Unghi de divergență α Unghiuri de iluminare (în grade) Vertical V 0° ± 10° ± 5° Orizontal H 0° 0° ± 20° IA, IB 20' 300 200 100 1°30' 5 2,8 2,5 IIIA, IIIB 20' 450 200 150 1°30' 12 8 8 Valorile CIL inferioare celor indicate în ultimele două coloane ale tabelului de mai sus nu pot fi admise în interiorul unghiului solid având drept vârf centrul de referință și limitat de planurile care se intersectează în următoarele drepte: (V = ± 10°, H = 0°) (V = ± 5°, H = ± 20°).
3.9.5.

Se consideră un far standard, un far care: 3.9.5.1. îndeplinește condițiile de omologare corespunzătoare; 3.9.5.2. are un diametru efectiv de minimum 160 mm; 3.9.5.3. produce, cu o lampă standard cu incandescență, în diferite puncte și zone specifice respectivului tip de far, o iluminare egală cu: 3.9.5.3.1. cel mult 90 % din limitele maxime; 3.9.5.3.2. cel puțin 120 % din limitele minime specificate pentru tipul de far respectiv.
3.2.1.

Se consideră că remorca de încercare îndeplinește cerințele de la punctele 1.2.7 și 3.1.2 din anexa 4 (cerința privind eficacitatea la rece și frânarea fără blocare a roților, devieri sau vibrații anormale) dacă respectă, în stare încărcată și neîncărcată, criteriile de verificare descrise la următoarele puncte: 3.2.1.1. ampatamentul remorcii de încercare nu este mai mic decât ampatamentul remorcii de referință înmulțit cu 0,8; 3.2.1.2. orice diferență între cuplul aplicat frânei de pe două axuri ale punții „remorcii de încercare” este identică cu cea a „remorcii de referință”; 3.2.1.3. numărul și dispunerea axurilor (de exemplu, axuri liftabile, directoare etc.) „remorcii de încercare” nu diferă de cele ale remorcii de referință; 3.2.1.4. distribuția în procente a sarcinii statice pe ax în a remorcii de încercare nu diferă cu mai mult de 10 % de cea a remorcii de referință; 3.2.1.5. în cazul semiremorcilor, se trasează un grafic conform modelului din apendicele 2 și se utilizează pentru a verifica dacă: TR max ≥ TRpr [dreapta (1) nu este sub dreapta (3)]; și TRL ≥ TRpr [dreapta (2) nu este sub dreapta (3)]; 3.2.1.6. în cazul remorcilor cu ax central, se trasează un grafic conform modelului din apendicele 3 și se utilizează pentru a verifica dacă: TR max ≥ TRpr [dreapta (1) nu este sub dreapta (3)]; și TRL ≥ TRpr [dreapta (2) nu este sub dreapta (3)]; 3.2.1.7. în cazul remorcilor, se trasează un grafic conform modelului din apendicele 4 și se utilizează pentru a verifica dacă: TR max ≥ TRpr [dreapta (1) nu este sub dreapta (2)]; și TRLf ≥ TRprf [dreapta (4) nu este sub dreapta (3)]; și TRLr ≥ TRprr [dreapta (6) nu este sub dreapta (5)].
6.7.4. VIZIBILITATE GEOMETRICĂ

Unghiul orizontal: 45° spre exterior și spre interior. Unghiul vertical: 15° above and below the horizontal. Unghiul vertical de dedesubtul orizontalei se poate reduce la 10° dacă înălțimea lămpii deasupra solului este mai mică de 1 500 mm, respectiv la 5°, dacă această înălțime este mai mică de 750 mm.
3.2.3.1.

Masa vehiculului în stare de funcționare, plus masa Q înmulțită cu numărul de pasageri așezați și în picioare, plus masele WP, B și BX definite la punctul 3.2.3.2.1, plus masa maximă tehnic admisă la punctul de cuplare, dacă un dispozitiv de cuplare este montat de către producător, nu trebuie să depășească masa M.
2.2.1.

Ca urmare a procedurii de prelevare indicate în figura 1 a prezentei anexe, conformitatea farurilor de serie este contestată și producătorului i se cere să ia măsuri pentru ca producția să fie conformă cu cerințele (aliniere) dacă abaterile valorilor măsurate pe faruri sunt următoarele: 2.2.1.1. eșantion A A3: pentru celălalt far, nu mai mult de 20 % pentru celălalt far, peste 20 % dar nu mai mult de 30 % 2.2.1.2. eșantion B B2: în cazul A2 pentru un far, peste 0 % dar nu mai mult de 20 % pentru celălalt far, nu mai mult de 20 % B3: în cazul A2 pentru un far 0 % pentru celălalt far, peste 20 % dar nu mai mult de 30 %
5.2.

Indexul tibiei este calculat pe baza momentelor de îndoire (Mx și My) măsurate conform dispozițiilor punctului 5.1 după următoarea formulă: unde: Mx = momentul de îndoire în jurul axei x My = momentul de îndoire în jurul axei y (MC)R = momentul de îndoire critic considerat ca atare la 225 Nm FZ = forța de compresie axială în direcția z (FC)Z = forța de compresie critică în direcția z care nu este mai mare de 35,9 kN și Indexul tibiei va fi calculat în partea superioară și inferioară a fiecărei tibii; totuși, Fz poate fi măsurat într-unul sau altul din aceste puncte. Valoarea obținută este utilizată pentru a calcula indexul tibiei la vârf și la bază. Cele două momente Mx și My sunt măsurate separat în aceste două locuri.
5.1.1.

În cazul vitezometrelor destinate vehiculelor din categoriile M, N și L3, L4 și L5, gradația este de 1, 2, 5 sau 10 km/h. Valorile numerice ale vitezei sunt afișate după cum urmează: atunci când valoarea cea mai mare de pe afișaj nu depășește 200 km/h, valorile vitezei sunt indicate la intervale de cel mult 20 km/h. Atunci când valoarea maximă de pe afișaj depășește 200 km/h, valorile vitezei sunt indicate la intervale de cel mult 30 km/h. Nu este necesar ca intervalul între valorile numerice ale vitezei indicate să fie uniform.
4.4.1.

Imediat înainte și după efectuarea abraziunii, piesele de încercare se curăță astfel: (a) se șterg cu o cârpă din in, sub un jet de apă curată; (b) se limpezesc cu apă distilată sau demineralizată; (c) se usucă prin suflare cu oxigen sau azot; (d) se înlătură posibilele urme de apă prin tamponare ușoară cu o cârpă umedă din in. Dacă este cazul, se usucă prin apăsare ușoară între două cârpe din in. Trebuie evitate orice tratamentele cu ultrasunete. După curățare, piesele de încercare trebuie mânuite de margini și depozitate astfel încât să se împiedice orice deteriorare sau contaminare a suprafețelor.
5.11.9.

Se stabilește viteza laterală prin integrarea datelor rectificate, filtrate și readuse la zero privind accelerația centrifugă. Viteză laterală zero este stabilită în punctul BOS. Se stabilește deplasarea laterală prin integrarea vitezei laterale readusă la zero. Deplasarea laterală zero este stabilită în punctul BOS. Măsurarea deplasării transversale este efectuată la 1,07 secunde după ce a fost determinat punctul BOS prin interpolare.
6.2.2.

Farul este orientat din punct de vedere vizual cu ajutorul „liniei de separare” (a se vedea figura 1) după cum urmează: 6.2.2.1. pentru reglare verticală: partea orizontală a „liniei de separare” este deplasată ascendent de sub linia B și reglată la poziția sa nominală 1 % (25 cm) sub linia H-H. Figura 1 Notă: Liniile verticale și orizontale sunt reprezentate la scări diferite. 6.2.2.2. pentru reglarea orizontală: partea „cot-umăr” a liniei de separare este deplasată: de la dreapta la stânga pentru circulația pe partea dreaptă, fiind poziționată orizontal după această deplasare astfel încât: (a) deasupra liniei 0,2° D, „umărul” să nu depășească linia A la stânga; (b) pe linia 0,2° D sau sub această linie, „umărul” să intersecteze linia A; și (c) punctul de inflexiune al „cotului” să se afle în primul rând pe linia V-V; sau pentru circulația pe partea stângă, de la stânga la dreapta, fiind poziționată orizontal după deplasare, astfel încât: (a) deasupra liniei 0,2° D, „umărul” să nu depășească linia A la dreapta; (b) pe linia 0,2° sau sub această linie, „umărul” să intersecteze linia A; și (c) punctul de inflexiune al „cotului” să se afle în primul rând pe linia V-V; 6.2.2.3. În cazul în care un far reglat în modul indicat mai sus nu corespunde condițiilor enunțate la punctele 6.2.5-6.2.7 și 6.3, acesta poate fi aliniat în mod diferit, cu condiția ca axa fasciculului să nu se deplaseze: orizontal față de linia A cu mai mult de: (a) 0,5° la stânga sau 0,75° la dreapta, pentru circulația pe partea dreaptă; sau (b) 0,5° la dreapta sau 0,75° la stânga, pentru circulația pe partea stângă și vertical cu cel mult 0,25° în sens ascendent sau descendent față de linia B. 6.2.2.4. În cazul în care reglarea verticală nu poate fi însă efectuată în mod repetat pentru a obține poziția dorită în cadrul toleranțelor descrise la punctul 6.2.2.3 de mai sus, se aplică metoda instrumentală descrisă la punctele 2 și 3 din anexa 9 pentru a verifica dacă se respectă nivelul minim de calitate al liniei de separare și pentru a efectua reglarea verticală și orizontală a luminii.
1.6.

Se aplică cerințe speciale bilelor de cuplare și brațelor de tracțiune cu flanșă plată standardizate din clasele A50-1 până la A50-5 inclusiv: 1.6.1. Dimensiunile bilelor de cuplare și ale brațelor de tracțiune cu flanșă plată din clasa A50-1 trebuie să fie conforme cu cele indicate în figura 3 și în tabelul 2. 1.6.2. Dimensiunile bilelor de cuplare și ale brațelor de tracțiune cu flanșă plată din clasele A50-2, A50-3, A50-4 și A50-5 trebuie să fie conforme cu cele indicate în figura 4 și în tabelul 2. 1.6.3. Bilele de cuplare și brațele de tracțiune cu flanșă plată din clasele A50-1 până la A50-5, inclusiv, trebuie să fie adecvate utilizării și să fi fost supuse unor încercări care să demonstreze că îndeplinesc valorile caracteristice prescrise în tabelul 3. Figura 3 Dimensiuni ale bilelor de cuplare cu flanșă plată standardizate din clasa A50-1 (a se vedea tabelul 2) Figura 4 Dimensiuni ale bilelor de cuplare cu flanșă plată standardizate din clasele A50-2 până la A50-5 (a se vedea tabelul 2) Tabel 2 Dimensiuni ale bilelor de cuplare cu flanșă plată standardizate (mm), a se vedea figurile 3 și 4 Clasa A50-1 A50-2, A50-4 A50-3, A50-5 Observații e1 90 83 120 ± 0,5 e2 — 56 55 ± 0,5 d2 17 10,5 15 H13 f 130 110 155 ± 6,0 – 0 g 50 85 90 ± 6,0 – 0 c 15 15 15 Maximum l 55 110 120 ± 5,0 h 70 80 80 ± 5,0

Tabel 3 Valori caracteristice pentru bilele de cuplare cu flanșă plată standardizate Clasa A50-1 A50-2 A50-3 A50-4 A50-5 D 17 20 30 20 30 S 120 120 120 150 150 D = valoarea maximă a lui D (în kN) S = sarcina statică maximă în plan vertical (în kg)
Figurile 4a și 4b: Fază de întâlnire de clasa C cu fază de întâlnire de clasa V pentru ambele sensuri de circulație, prin intermediul unei reglări corespunzătoare a poziției elementului optic sau a sursei de lumină a vehiculului, și o fază de drum. Faza de întâlnire de clasa C, faza de întâlnire de clasa B și faza de drum respectă dispozițiile privind iluminarea în viraj, acest fapt fiind indicat prin litera „T”. Linia de deasupra literei „R” arată că funcția de fază de întâlnire este asigurată de cel puțin două unități de instalare aflate pe acea parte a sistemului [R = right (dreapta)].
5.1.3.

Cu excepția limitărilor câmpului vizual cauzate de stâlpii A, montanții de separare a geamurilor laterale sau a deflectoarelor de aer fixe sau mobile, antenele radio exterioare, oglinzile retrovizoare și ștergătoarele de parbriz, nu trebuie să existe, pentru conducătorul auto, nici o altă limitare a câmpului vizual la 180° direct în față, sub un plan orizontal care trece prin V1 și deasupra a trei planuri care trec prin V2, dintre care unul este perpendicular pe planul X-Z și înclinat în față jos sub un unghi de 4° sub orizontală, iar celelalte două sunt perpendiculare pe planul Y-Z și înclinate sub un unghi de 4° sub orizontală (a se vedea figura 4 din apendicele la anexa 4). Nu se consideră că determină limitări ale câmpului vizual: (a) conductorii „antene radio” încastrați sau imprimați, având o lățime de cel mult: (i) conductorii încastrați: 0,5 mm, (ii) conductorii imprimați: 1,0 mm. Acești conductori „antene radio” nu pot trece prin zona A (4). Cu toate acestea, pot trece prin zona A trei conductori „antene radio”, cu condiția ca lățimea lor să nu depășească 0,5 milimetri; (b) conductorii „dezghețare/dezaburire” localizați în cadrul zonei A, în mod normal în formă de „zigzag” sau sinusoidală, având următoarele dimensiuni: (i) lățimea maximă vizibilă: 0,030 mm, (ii) densitatea maximă a conductorilor: (a) în cazul în care conductorii sunt verticali: 8/cm, (b) în cazul în care conductorii sunt orizontali: 5/cm.
2.2.1.

Ca urmare a procedurii de prelevare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor de serie este contestată și producătorului i se cere să-și pună producția în conformitate, dacă abaterile valorilor măsurate pe faruri sunt următoarele: 2.2.1.1. eșantionul A A3 un far cel mult 20 % un far peste 20 % dar cel mult 30 % 2.2.1.2. eșantionul B B2 în cazul lui A2 un far peste 0 % dar cel mult 20 % un far cel mult 20 % B3 în cazul lui A2 un far 0 % un far peste 20 % dar cel mult 30 %
3.1.1.

Valorile CIL ale dispozitivelor retroreflectorizante de culoare roșie trebuie să fie cel puțin egale cu cele din tabelul de mai jos, exprimate în milicandele per lucși, pentru unghiurile de divergență și de iluminare indicate. (în grade) Clasa Unghi de divergență α Unghiuri de iluminare Vertical V 0 ± 10 ± 5 Orizontal H 0 0 ± 20 IA, IB 20′ 300 200 100 1°30′ 5 2,8 2,5 IIIA, IIIB 20′ 450 200 150 1°30′ 12 8 8 Valorile CIL inferioare celor indicate în ultimele două coloane ale tabelului de mai sus nu pot fi admise în interiorul unghiului solid având drept vârf centrul de referință și limitat de planurile care se intersectează în următoarele drepte: (V = ± 10°, H = 0°) (V = ± 5°, H = ± 20°).
BS 7448-91

Fracture Mechanics Toughness Tests Part I – Method for Determination of KIC, Critical COD and Critical J Values of BS PD 6493-1991.Guidance an Methods for Assessing the A Acceptability of Flaws in Fusion Welded Structures; Metallic Materials;
2.4.

Poziția longitudinală a centrului de greutate cu privire la centrul punctului de contact al roților din față (a se vedea figura A3.1) este dată de, unde: P1 = sarcina de reacție pe capsula dinamometrică de sub roata de pe partea stângă a primei osii P2 = sarcina de reacție pe capsula dinamometrică de sub roata de pe partea dreaptă a primei osii P3 = sarcina de reacție pe capsula dinamometrică de sub roata de pe partea stângă a celei de-a doua osii P4 = sarcina de reacție pe capsula dinamometrică de sub roata de pe partea dreaptă a celei de-a doua osii P5 = sarcina de reacție pe capsula dinamometrică de sub roata de pe partea stângă a celei de-a treia osii P6 = sarcina de reacție pe capsula dinamometrică de sub roata de pe partea dreaptă a celei de-a treia osii Ptotal = (P1 + P2 + P3 + P4 + P5 + P6) = Mk masa în stare de funcționare fără încărcătură sau = Mt masa totală efectivă a vehiculului, după caz L1 = distanța de la centrul roții de pe prima osie la centrul roții de pe cea de-a doua osie L2 = distanța de la centrul roții de pe prima osie la centrul roții de pe cea de-a treia osie, dacă este cazul Figura A3.1 Poziția longitudinală a centrului de greutate
2.16.

„Codul dimensional al anvelopei” este un marcaj care indică: 2.16.1. Lățimea nominală a secțiunii (S1) trebuie exprimată în milimetri, cu excepția tipurilor de anvelope al căror cod dimensional figurează în prima coloană a tabelelor din anexa 5 la prezentul regulament. 2.16.2. Raportul nominal de aspect, cu excepția anvelopelor al căror cod dimensional figurează în prima coloană a tabelelor din anexa 5 la prezentul regulament. 2.16.3. Un număr convențional „d” care indică diametrul nominal al jantei și care corespunde diametrului acesteia exprimat fie sub formă de coduri (numere sub 100), fie în milimetri (numere peste 100). 2.16.3.1. Valorile exprimate în milimetri ale simbolului „d”, atunci când sunt indicate printr-un cod, sunt următoarele: (în mm) Simbol „d” indicat prin una sau două cifre în conformitate cu diametrul nominal al jantei Valoarea lui „d” 4 102 5 127 6 152 7 178 8 203 9 229 10 254 11 279 12 305 13 330 14 356 15 381 16 406 17 432 18 457 19 483 20 508 21 533 22 559 23 584
3.4.

Utilizând coeficienții polinomului obținut la punctul 3.2 de mai sus, se stabilește un tabel cu valorile reale ale concentrației raportate la valorile indicate ale analizorului, cu intervale cel mult egale cu 1 la sută din întreaga scală. Acest tabel trebuie stabilit pentru fiecare scală a analizorului. Acest tabel trebuie să conțină alte informații relevante precum: (a) data etalonării; (b) valorile indicate de potențiometru, la zero și etalonat (după caz); (c) scala nominală; (d) date de referință pentru fiecare gaz de etalonare utilizat; (e) valoarea reală și valoarea indicată pentru fiecare gaz de etalonare utilizat, cu diferențele procentuale; (f) presiunea de etalonare a analizorului.