ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.3.2.2.

Dacă măsurătorile sunt efectuate utilizând metoda descrisă în anexa 11, limitele pentru un curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază sunt cele definite în IEC 61000-3-12 (ediția 1.0 – 2004) și sunt indicate în tabelele 4, 5 și 6. Tabelul 4 Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente altele decât echipamentele trifazate echilibrate Rsce minimă Curent armonic individual maxim In/I1 % Proporția maximă a curentului armonic % I3 I5 I7 I9 I11 I13 THD PWHD 33 21,6 10,7 7,2 3,8 3,1 2 23 23 66 24 13 8 5 4 3 26 26 120 27 15 10 6 5 4 30 30 250 35 20 13 9 8 6 40 40 ≥ 350 41 24 15 12 10 8 47 47 Valorile relative ale armonicilor pare mai mici sau egale cu 12 trebuie să fie sub limita de 16/n %. Armonicile pare mai mari de 12 sunt luate în considerare în THD și PWHD în același mod ca armonicile impare. Se permite interpolarea liniară între valorile succesive ale Rsce. Tabelul 5 Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente trifazate echilibrate Rsce minimă Curent armonic individual maxim In/I1 % Proporția maximă a curentului armonic % I5 I7 I11 I13 THD PWHD 33 10,7 7,2 3,1 2 13 22 66 14 9 5 3 16 25 120 19 12 7 4 22 28 250 31 20 12 7 37 38 ≥ 350 40 25 15 10 48 46 Valorile relative ale armonicilor pare mai mici sau egale cu 12 trebuie să fie sub limita de 16/n %. Armonicile pare mai mari de 12 sunt luate în considerare în THD și PWHD în același mod ca armonicile impare. Se permite interpolarea liniară între valorile succesive ale Rsce. Tabelul 6 Numărul maxim admis de armonici (curent de intrare > 16 A și ≤ 75 A pe fază) pentru echipamente trifazate echilibrate în condiții specifice Rsce minimă Curent armonic individual maxim In/I1 % Proporția maximă a curentului armonic raportul % I5 I7 I11 I13 THD PWHD 33 10,7 7,2 3,1 2 13 22 ≥ 120 40 25 15 10 48 46 Valorile relative ale armonicilor pare mai mici sau egale cu 12 trebuie să fie sub limita de 16/n %. Armonicile pare mai mari de 12 sunt luate în considerare în THD și PWHD în același mod ca armonicile impare.
5.2.

Indexul tibiei se calculează pe baza momentelor de îndoire (Mx și My) măsurate în conformitate cu punctul 5.1 după următoarea formulă: unde: Mx = momentul de îndoire în jurul axei x My = momentul de îndoire în jurul axei y (Mc)R = momentul de îndoire critic, considerat ca având valoarea 225 Nm Fz = forța de compresie axială în direcția z (Fc)z = forța de compresie critică în direcția z care nu este mai mare de 35,9 kN și Indexul tibiei se calculează la vârful și la baza fiecărei tibii; cu toate acestea, Fz poate fi măsurată în oricare dintre aceste puncte. Valoarea obținută este utilizată pentru a calcula indexul tibiei la vârf și la bază. Cele două momente Mx și My sunt măsurate separat în aceste două locuri.
1.4.3.

Consumul de combustibil exprimat în litri la 100 km [pentru benzină, GPL, etanol (E85) și motorină] sau în m3 la 100 km (pentru NG/biogaz) se calculează cu următoarea formulă: (a) pentru vehicule cu motor cu aprindere prin scânteie alimentate cu benzină (E5): FC = (0,118/D) · [(0,848 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]; (b) pentru vehicule cu motor cu aprindere prin scânteie alimentate cu GPL: FCnorm = (0,1212/0,538) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)] În cazul în care compoziția combustibilului utilizat pentru efectuarea încercării diferă de compoziția care a fost presupusă pentru calculul consumului normalizat, la solicitarea producătorului se poate aplica un factor de corecție cf, după cum urmează: FCnorm = (0,1212/0,538) · (cf) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)] Factorul de corecție cf, care poate fi aplicat, se determină în modul următor: cf = 0,825 + 0,0693 · nactual; unde: nactual = raportul H/C efectiv al carburantului utilizat; (c) pentru vehicule cu motor cu aprindere prin scânteie alimentat cu NG/biogaz: FCnorm = (0,1336/0,654) · [(0,749 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]; (d) pentru vehicule cu aprindere prin compresie alimentate cu motorină (B5): FC = (0,116/D) · [(0,861 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]; (e) pentru vehicule cu motor cu aprindere prin scânteie alimentat cu etanol (E85): FC = (0,1742/D) · [(0,574 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]. În aceste formule: FC = consumul de combustibil în litri la 100 km (în cazul benzinei, al GPL sau al motorinei) sau în m3 la 100 km (în cazul gazului natural); HC = emisia de hidrocarburi măsurată în g/km; CO = emisia de monoxid de carbon măsurată în g/km; CO2 = emisia de bioxid de carbon măsurată în g/km; D = densitatea combustibilului de încercare. În cazul combustibililor gazoși, aceasta este densitatea la 15 °C.
6.2.3.1.2.

un far cu lumină de întâlnire încorporat reciproc cu altă lampă față trebuie montat astfel încât centrul său de referință să fie în planul longitudinal median al vehiculului. Cu toate acestea, în cazul în care vehiculul este dotat, de asemenea, cu un far independent cu lumină de drum sau cu un far cu lumină de drum reciproc încorporat cu o lampă de poziție față,în plus față de farul cu lumină de întâlnire, centrele lor de referință trebuie să fie simetrice în raport cu planul longitudinal median al vehiculului.
6.1.3.1.2.

Un far cu lumină de drum încorporat reciproc cu altă lampă față trebuie montat astfel încât centrul de referință al farului să fie în planul longitudinal median al vehiculului. Cu toate acestea, dacă vehiculul este dotat, de asemenea, cu un far cu lumină de întâlnire principală sau cu un far cu lumină de întâlnire principală reciproc încorporat cu o lampă de poziție față, pe lângă farul cu lumină de drum, centrele lor de referință trebuie să fie simetrice în raport cu planul longitudinal median al vehiculului.
2.2.2.

o descriere tehnică succintă care să precizeze, în special, cu excepția lămpilor echipate cu surse de lumină care nu se înlocuiesc: (a) categoria sau categoriile de lămpi cu filament recomandate; categoria de lămpi cu incandescență trebuie să fie una dintre cele conținute în Regulamentul nr. 37 și în seria de amendamente ale acestuia, în vigoare în momentul cererii de omologare de tip; în cazul unei lămpi de stop din categoria S3 sau S4 care este destinată a fi montată în interiorul vehiculului, descrierea tehnică trebuie să conțină specificațiile proprietăților optice (transmiterea, culoarea, înclinarea etc.) ale lunetei (lunetelor); și/sau (b) categoria sau categoriile de surse de lumină cu LED recomandate; categoria de sursă de lumină LED trebuie să fie una dintre cele conținute în Regulamentul nr. 128 și în seria de amendamente ale acestuia, în vigoare în momentul cererii de omologare de tip; și/sau (c) codul specific de identificare a modulului de sursă de lumină. În cazul unei lămpi de stop din categoria S3 sau S4 care este destinată a fi montată în interiorul vehiculului, descrierea tehnică trebuie să conțină specificațiile proprietăților optice (transmiterea, culoarea, înclinarea etc.) ale lunetei (lunetelor);
2.2.1.

Ca urmare a procedurii de prelevare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor de serie este contestată și i se cere producătorului să ia măsuri pentru ca producția să fie conformă cu cerințele (aliniere) dacă abaterile valorilor măsurate pe faruri sunt următoarele: 2.2.1.1. Eșantionul A A3: pentru un far, nu mai mult de 20 % pentru un far, mai mult de 20 % dar nu mai mult de 30 % 2.2.1.2. Eșantionul B B2: în cazul A2 pentru un far, mai mult de 0 % dar nu mai mult de 20 % pentru un far, nu mai mult de 20 % B3: în cazul A2 pentru un far 0 % pentru un far, mai mult de 20 % dar nu mai mult de 30 %
(a)

Metoda molară. Unele debitmetre CFV constau dintr-un singur tub Venturi, iar altele constau din mai multe tuburi Venturi, atunci când sunt folosite diferite combinații de tuburi Venturi pentru a măsura debite diferite. Pentru debitmetrele CFV care constau în mai multe tuburi Venturi, se poate face o etalonare a fiecărui tub Venturi în parte pentru a determina un coeficient de evacuare distinct, Cd, pentru fiecare tub Venturi, sau se poate face o etalonare a fiecărei combinații de tuburi Venturi într-o singură etapă. În cazul în care se etalonează o combinație de tuburi Venturi, se consideră suma suprafețelor active ale gâturilor tuburilor Venturi ca fiind At, rădăcina pătrată a sumei pătratelor diametrelor gâturilor tuburilor Venturi active ca fiind dt și raportul dintre diametrele gâturilor tuburilor Venturi și diametrul orificiului de intrare în tubul Venturi ca fiind raportul dintre rădăcina pătrată a sumei diametrelor active ale gâturilor tuburilor Venturi (dt) și diametrul orificiului de intrare comun pentru toate tuburile Venturi (D). Pentru a determina Cd pentru un singur tub Venturi sau pentru o singură combinație de tuburi Venturi, se parcurg următoarele etape: (i) Cu datele colectate în fiecare punct de etalonare se calculează un C d individual pentru fiecare punct, cu ecuația (A.7-60); (ii) Abaterea medie și abaterea standard pentru toate valorile C d se calculează în conformitate cu ecuațiile (A.2-1) și (A.2-2); (iii) Dacă abaterea standard a tuturor valorilor C d este mai mică sau egală cu 0,3 % din valoarea medie a C d, atunci se utilizează media C d în ecuația (A.7-43), iar CFV se utilizează numai până la cea mai mică valoare r măsurată în timpul etalonării; (A.7-69) (iv) Dacă abaterea standard a tuturor valorilor C d depășește 0,3 % din valoarea medie a C d, se omit valorile C d corespunzătoare punctului de date colectat la cea mai mică valoare r măsurată în timpul etalonării; (v) Dacă numărul de puncte de date rămase este mai mic de șapte, se iau măsuri corective prin verificarea datelor de etalonare sau prin repetarea procesului de etalonare. În cazul repetării procesului de etalonare, se recomandă verificarea pierderilor, aplicarea unor toleranțe mai stricte pentru măsurători și alocarea unui timp mai îndelungat pentru stabilizarea debitelor; (vi) Dacă numărul valorilor C d rămase este mai mare sau egal cu șapte, se recalculează abaterea medie și abaterea standard pentru valorile C d rămase; (vii) Dacă abaterea standard a valorilor C d rămase este mai mică sau egală cu 0,3 % din media valorilor C d rămase, atunci se utilizează valoarea medie C d în ecuația (A.7-43) și se folosesc numai valorile CFV până la cea mai mică valoare r asociată C d rămase; (viii) Dacă abaterea standard a valorilor C d rămase depășește în continuare 0,3 % din media valorilor C d rămase, se repetă pașii de la litera (a) punctele (iv) – (viii) din prezenta secțiune.
3.4.

În cazul lămpilor de ceață față din clasa „F3”: 3.4.1. în cazul unui sistem de iluminat cu lumină distribuită, pe generatorul (generatoarele) de lumină sunt indicate tensiunea și puterea nominale, iar în cazul utilizării unui sistem electronic de reglaj al intensității luminoase care nu face parte din dispozitiv, pe generatorul (generatoarele) de lumină sunt indicate numele sau marca comercială a producătorului și numărul de piesă; 3.4.2. în cazul lămpilor cu modul (module) LED, pe lampă sunt indicate tensiunea nominală, puterea nominală și codul specific de identificare al modulului sursei de lumină.
2.2.1.

După efectuarea procedurii de eșantionare indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor de serie este contestată și i se cere producătorului să își aducă producția în conformitate cu cerințele (aliniere) în cazul în care abaterile valorilor măsurate pe faruri sunt următoarele: 2.2.1.1. eșantionul A A3: un far cel mult 20 % un far peste 20 % dar cel mult 30 % 2.2.1.2. eșantionul B B2: în cazul A2 un far peste 0 % dar cel mult 20 % un far cel mult 20 % B3: în cazul A2 un far 0 % un far peste 20 % dar cel mult 30 %
3.9.5.

Se consideră un far standard, un far care: 3.9.5.1. îndeplinește condițiile de omologare corespunzătoare; 3.9.5.2. are un diametru efectiv de minimum 160 mm; 3.9.5.3. produce, cu o lampă standard cu filament, în diferite puncte și zone specifice respectivului tip de far, o iluminare egală cu: 3.9.5.3.1. cel mult 90 % din limitele maxime; 3.9.5.3.2. Cel puțin 120 % din limitele minime specificate pentru tipul de far respectiv.
2.2.1.

Ca urmare a procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea farurilor produse în serie este contestată și producătorului i se cere să își repună producția în conformitate cu cerințele (aliniere) dacă abaterile valorilor măsurate pentru faruri sunt următoarele: 2.2.1.1. eșantionul A A3: un far nu mai mult de 20 % celălalt far peste 20 % Dar nu mai mult de 30 % 2.2.1.2. eșantionul B B2: în cazul A2 un far peste 0 % Dar nu mai mult de 20 % celălalt far nu mai mult de 20 % B3: în cazul A2 un far 0 % celălalt far peste 20 % dar nu mai mult de 30 %
2.2.1.2.

eșantionul B B2: în cazul A2 pentru celălalt far, peste 0 % dar nu mai mult de 20 % pentru un far, nu mai mult de 20 % B3: în cazul A2 pentru un far 0 % pentru celălalt far, peste 20 % dar nu mai mult de 30 %
10.1

Orice modificare a tipului de far se notifică serviciului administrativ care a omologat tipul de far. Acest serviciu poate: 10.1.1 să considere că modificările făcute nu sunt susceptibile să aibă un efect negativ semnificativ și că, în orice caz, acest far îndeplinește în continuare cerințele; sau 10.1.2 să solicite un raport de încercare suplimentar serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor.
5.4.

Pe fiecare far conform cu un tip omologat în temeiul prezentului regulament trebuie să se aplice în locurile prevăzute la punctul 4.2 de mai sus, în plus față de marca prescrisă la punctul 4.1 de mai sus, o marcă de omologare internațională (5) compusă din: 5.4.1. Un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul specific al țării care a acordat omologarea; (6) 5.4.2. Numărul de omologare și următorul (următoarele) simbol(uri) suplimentar(e) aplicat(e) lângă cerc: 5.4.2.1. Pe farurile destinate numai circulației pe stânga, o săgeată orizontală care indică dreapta observatorului care privește farul în față, adică partea pe care se circulă; 5.4.2.2. Pa farurile proiectate pentru circulația atât pe partea stângă, cât și pe partea dreaptă cu ajutorul unei reglări adecvate a poziției de montare a unității optice sau a lămpii, o săgeată orizontală cu vârfuri la ambele capete, vârfurile fiind orientate unul spre dreapta și celălalt spre stânga; 5.4.2.3. Literele „MBH” aplicate în partea opusă numărului de omologare. 5.4.2.4. În orice caz, modul de funcționare relevant aplicat în timpul procedurii de încercare conform punctului 1.1.1.1 din anexa 5 și tensiunea (tensiunile) permisă (permise) conform punctului 1.1.1.2 din anexa 5 trebuie să fie indicate în certificatele de omologare și în notificarea transmisă țărilor care sunt părți contractante la acord și care aplică prezentul regulament. În cazurile corespunzătoare, dispozitivul trebuie marcat în felul următor: La unitățile care îndeplinesc cerințele prezentului regulament și sunt proiectate astfel încât filamentul fasciculului de întâlnire să nu se aprindă simultan cu cel al oricărei alte funcții de iluminare cu care poate fi încorporat reciproc: se adaugă în marca de omologare o bară oblică (/) după simbolul pentru farul cu lumină de întâlnire. 5.4.2.5. Pe farurile care încorporează o lentilă din material plastic, se aplică grupul de litere „PL” alături de simbolurile prescrise la punctele 5.4.2.1 – 5.4.2.4 de mai sus;
5.3.2.

Distanța de oprire: Pe baza ecuațiilor de mișcare de bază: S = 0,1 · V + (X) · V2 unde: S = distanța de oprire, în metri; V = viteza vehiculului exprimată în km/h; X = o variabilă bazată pe cerința pentru fiecare încercare. Pentru a calcula distanța de oprire corectată utilizând viteza reală de încercare a vehiculului, se folosește următoarea formulă: Ss = 0,1 · Vs + (Sa – 0,1·Va) · Vs2/Va2 unde: Ss = distanța de oprire corectată, în metri; Vs = viteza de încercare specificată a vehiculului exprimată în km/h; Sa = distanța de oprire reală, în metri; Va = viteza de încercare reală a vehiculului exprimată în km/h. Notă: Această ecuație este valabilă numai atunci când viteza de încercare reală (Va) se situează în intervalul de ± 5 km/h față de viteza specificată de încercare (Vs).
5.

Metoda 2 (se aplică tuturor buteliilor) (a) la presiunea zero după înfășurare și autofretaj, se aplică tensometrele și se calibrează; (b) se măsoară solicitarea la presiunea zero, la presiunea de lucru și la presiunea minimă de plesnire; (c) la presiunea zero, după ce s-au făcut măsurătorile solicitării la presiunea de lucru și la presiunea minimă de plesnire, și monitorizând tensometrele, se taie secțiunea de butelie astfel încât regiunea care conține tensometrul să aibă o lungime de aproximativ cinci țoli. Se îndepărtează căptușeala fără a deteriora materialul compozit. Se măsoară solicitările după îndepărtarea căptușelii; (d) se ajustează citirile solicitării la presiunea zero, la presiunea de lucru și la presiunea minimă de plesnire cu valoarea solicitării măsurate la presiunea zero, cu și fără căptușeală. (e) confirmați că solicitarea la presiunea de plesnire împărțită la solicitarea la presiunea de lucru respectă cerințele privind raportul tensiunilor. Pentru o construcție hibridă, solicitarea la presiunea de lucru este comparată cu solicitarea de rupere a buteliilor ranforsate cu un singur tip de fibră.
5.1.3.7.3.

Dacă autovehiculul este echipat în conformitate cu punctul 5.1.3.1.3 sau dacă satisface cerințele de la punctul 5.2.1.18.2 fără a fi necesară intervenția circuitului pneumatic de comandă, punctul 5.1.3.1.2, acționarea sistemului de frânare de staționare al autovehiculului activează un sistem de frânare al remorcii prin intermediul circuitului electric de comandă. Atunci când alimentarea cu energie electrică a mecanismului de frânare al autovehiculului este întreruptă, frânarea remorcii are loc prin evacuarea circuitului de alimentare (în plus, circuitul pneumatic de comandă poate rămâne sub presiune); circuitul de alimentare poate rămâne evacuat numai până când alimentarea cu energie electrică a autovehiculului este reluată și, în același timp, este restabilită capacitatea de frânare a remorcii prin intermediul circuitului electric de comandă.
1.

Asociația Americană a Pneurilor și a Jantelor, Inc. (The Tire and Rim Association, Inc.) (TRA)
ANEXA 8

CERINȚE MINIME PRIVIND EȘANTIONAREA EFECTUATĂ DE CĂTRE UN INSPECTOR

1. Cerințele de conformitate sunt considerate îndeplinite din punct de vedere fotometric, geometric, vizual și electric, dacă sunt respectate toleranțele specificate pentru producția surselor de lumină cu descărcare gazoasă din fișa de date relevantă din anexa 1 și din fișa de date relevantă pentru socluri.

2. Conformitatea surselor de lumină cu descărcare gazoasă produse în masă nu se contestă dacă rezultatele sunt conforme cu cele precizate la punctul 5 al prezentei anexe.

3. Conformitatea este contestată, iar producătorului i se cere să ia măsuri astfel încât producția să îndeplinească cerințele, dacă rezultatele nu sunt conforme cu cele precizate la punctul 5 din prezenta anexă.

4. Dacă se aplică punctul 3 al prezentei anexe, un eșantion suplimentar de 250 de surse de lumină cu descărcare gazoasă, selectat aleatoriu dintr-un ciclu recent de producție, este prelevat în termen de două luni.

5. Decizia de omologare sau neomologare a conformității se decide conform valorilor din tabel. Pentru fiecare grup de caracteristici, sursele de lumină cu descărcare gazoasă sunt fie acceptate, fie respinse în funcție de valorile din tabel (1).

Eșantion 1 % (*1) 6,5 % (*1) Acceptare Respingere Acceptare Respingere Dimensiunea primului eșantion: 125 2 5 11 16 Dacă numărul de unități neconforme este mai mare de 2 (11) și mai mic de 5 (16), se va preleva un al doilea eșantion de 125 și se evaluează toate cele 250 de unități 6 7 26 27

(1) Schema propusă este concepută pentru evaluarea conformității surselor de lumină cu descărcare gazoasă la un nivel acceptabil de neconformitate de 1 %, respectiv 6,5 % și se bazează pe planul de eșantionare dublă pentru verificări normale din publicația CEI 60410: „Sampling Plans and Procedures for Inspection by Attributes” (Planuri și proceduri de eșantionare pentru verificarea în funcție de caracteristici).

(*1) Sursele de lumină cu descărcare gazoasă trebuie inspectate, iar rezultatele încercărilor trebuie înregistrate pe baza grupurilor de caracteristici enumerate în tabelul 1 din anexa 7 la prezentul regulament.
ANEXA 8

VERIFICAREA CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI PRIN SONDAJ

Confirmarea sau infirmarea conformității se decide în funcție de valorile din tabel. Pentru fiecare grup de caracteristici, sursele de lumină cu LED sunt fie acceptate, fie respinse în funcție de valorile din tabel (1).

1 % (*1) 6,5 % (*1) Acceptare Respingere Acceptare Respingere Dimensiunea primului eșantion: 125 unități 2 5 11 16 Dacă numărul de unități neconforme este mai mare de 2 (11) și mai mic de 5 (16), se prelevează un al doilea eșantion de 125 de unități și se evaluează cele 250 de unități. 6 7 26 27

(1) Schema propusă este concepută pentru evaluarea conformității surselor de lumină cu LED la un nivel acceptabil de neconformitate de 1 %, respectiv 6,5 % și se întemeiază pe planul de eșantionare dublă pentru verificări normale din publicația CEI 60410: „Sampling Plans and Procedures for Inspection by Attributes” (Planuri și proceduri de eșantionare pentru verificarea în funcție de caracteristici).

(*1) Sursele de lumină cu LED sunt inspectate, iar rezultatele încercărilor sunt înregistrate pe baza grupurilor de caracteristici enumerate în anexa 6 tabelul 1.
2.6.

„tip de vehicul” înseamnă vehicule care intră sub incidența prezentului regulament și care nu diferă în privința unor aspecte esențiale, cum ar fi: (a) tipul motorului (doi sau patru timpi cu pistoane alternative sau rotative, numărul și capacitatea cilindrilor, numărul și tipul carburatoarelor sau sistemelor de injecție, dispunerea valvelor, puterea netă maximă și turația corespunzătoare a motorului). Capacitatea cilindrică a motoarelor cu pistoane rotative se consideră a fi dublul volumului camerei; (b) sistemul de transmisie, în particular numărul și raporturile treptelor de viteză ale transmisiei, precum și raportul final; (c) numărul, tipul și dispunerea amortizoarelor de zgomot la evacuare;
2.9.

„Masa de referință” înseamnă masa vehiculului în stare normală de funcționare și echipat cu următoarele elemente: (a) echipament electric complet, inclusiv dispozitivele de iluminare și de semnalizare luminoasă furnizate de producător; (b) toate instrumentele și echipamentele legal obligatorii în baza cărora se măsoară masa uscată a vehiculului; (c) set complet de lichide necesare pentru a asigura funcționarea corectă a fiecărei părți a vehiculului, precum și rezervorul de combustibil umplut cel puțin până la 90 % din capacitatea specificată de producător; (d) echipament suplimentar furnizat în mod normal de producător, în plus față de ceea ce este necesar pentru funcționarea normală [set de scule, portbagaj(e), parbriz(e), echipament de protecție etc.]; (e) masa bateriei de propulsie, dacă este cazul. Simbolul mref indică masa de referință exprimată în kg Observații: 1. În cazul în care vehiculul funcționează cu un amestec combustibil/ulei: 1.1. atunci când combustibilul și uleiul sunt amestecate în prealabil, cuvântul „combustibil” este interpretat ca incluzând un astfel de preamestec de combustibil și ulei; 1.2. atunci când combustibilul și uleiul sunt măsurate separat, cuvântul „combustibil” este interpretat ca incluzând doar benzina. În acest caz, „uleiul” este deja inclus la litera (c) a prezentului punct.
3.3.

Pentru fiecare punct de fixare sunt menționate următoarele detalii (după caz): (a) Poziția fiecărei găuri care trebuie perforate în șasiu sau în caroseria vehiculului (specificarea diametrului maxim al găurilor); (b) Poziția și dimensiunea găurilor preperforate (specificarea diametrului găurilor); (c) Poziția și dimensiunea piulițelor sau buloanelor captive (specificarea dimensiunii și calității filetului); (d) Materialul utilizat pentru fixare (de exemplu, șuruburi, șaibe de siguranță etc.); (e) Orice punct de fixare suplimentar necesar pentru a fi utilizat la montarea dispozitivelor de cuplare (de exemplu, inelul de remorcare); (f) Dimensiunile trebuie indicate cu o precizie de cel puțin ± 1 mm; (g) Producătorul vehiculului poate să prevadă alte specificații privind montarea dispozitivului de cuplare (de exemplu, dimensiunea și grosimea plăcilor din spate).