RO Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene 3

42006X1227(05)



JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

Regulamentul nr. 49 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Prescripții uniforme referitoare la omologarea motoarelor cu aprindere prin comprimare (APC), a motoarelor care funcționează cu gaz natural (GN), precum și a motoarelor cu aprindere prin scânteie alimentate cu gaz petrolier lichefiat (GPL) și a vehiculelor echipate cu motoare APC, cu motoare care funcționează cu gaz natural și cu motoare cu aprindere prin scânteie alimentate cu gaz petrolier lichefiat în ceea ce privește emisiile de poluanți de către motor

Revizia 3

Cuprinzând:

Seria 01 de amendamente – Data de intrare în vigoare: 14 mai 1990

Seria 02 de amendamente – Data de intrare în vigoare: 30 decembrie 1992

Rectificarea 1 la seria 02 de amendamente care face obiectul notificării depozitare C.N. 232.21992.TREATIES-32 din 11 septembrie 1992

Rectificarea 2 la seria 02 de amendamente care face obiectul notificării depozitare C.N. 353.1995.TREATIES-72 din 13 noiembrie 1995

Rectificarea 1 la revizia 2 (Erratum – doar în limba engleză)

Suplimentul 1 la seria 02 de amendamente – Data de intrare în vigoare: 18 mai 1996

Suplimentul 2 la seria 02 de amendamente – Data de intrare în vigoare: 28 august 1996

Rectificarea 1 la suplimentul 1 la seria 02 de amendamente care face obiectul notificării depozitare C.N.426.1997.TREATIES-96 din 21 noiembrie 1997

Rectificarea 2 la suplimentul 1 la seria 02 de amendamente care face obiectul notificării depozitare C.N. 272.1999.TREATIES-2 din 12 aprilie 1999

Rectificarea 1 la suplimentul 1 la seria 02 de amendamente care face obiectul notificării depozitare C.N.271.1999.TREATIES-1 din 12 aprilie 1999

Seria 03 de amendamente – Data de intrare în vigoare: 27 decembrie 2001

Seria 04 de amendamente – Data de intrare în vigoare: 31 ianuarie 2003

1. DOMENIUL DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică emisiilor de gaze și particule poluante ale motoarelor cu aprindere prin comprimare și motoarelor care funcționează cu gaze naturale (GN) și motoarelor cu aprindere prin scânteie alimentate cu gaz petrolier lichefiat (GPL), utilizate pentru propulsia autovehiculelor cu o viteză nominală mai mare de 25 km/h și care aparțin categoriilor (1) (2) M1 cu o masă totală mai mare de 3,5 tone, M2, M3, N1, N2 și N3.

2. DEFINIȚII ȘI ABREVIERI

În sensul prezentului regulament:

2.1. „ciclu de încercare” reprezintă o secvență de puncte de încercare cu turație și cuplu stabilite, care trebuie parcurse de motor în modul stabilizat (test ESC) sau în condiții de funcționare tranzitorii (test ETC, ELR);

2.2. „omologarea motorului (familiei de motoare)” reprezintă omologarea unui tip de motor (familie de motoare) în ceea ce privește nivelul emisiilor de gaze și particule poluante;

2.3. „motor diesel” reprezintă un motor care funcționează pe baza principiului de aprindere prin comprimare;

„motor cu gaz” reprezintă un motor care este alimentat cu gaz natural (GN) sau cu gaz petrolier lichefiat (GPL);

2.4. „tip de motor” reprezintă o categorie de motoare care nu diferă în ceea ce privește caracteristicile esențiale specificate în anexa 1 la prezentul regulament;

2.5. „familie de motoare” reprezintă o grupare a motoarelor efectuată de constructor, care, prin schema lor, astfel cum este definit în anexa 1 apendicele 2 la prezentul regulament, trebuie să aibă caracteristici similare de emisie; toate motoarele din aceeași familie trebuie să respecte valorile limitelor de emisie aplicabile;

2.6. „motor prototip” reprezintă un motor selectat dintr-o familie de motoare astfel încât caracteristicile sale de emisie să fie reprezentative pentru respectiva familie de motoare;

2.7. „gaze poluante” reprezintă monoxidul de carbon, hidrocarburile (presupunând un raport de CH1,85 pentru diesel, CH2,525 pentru GPL și o moleculă presupusă de CH3O0,5 pentru motoarele diesel alimentate cu etanol), hidrocarburi nemetanice (presupunând un raport de CH1,85 pentru diesel, CH2,525 pentru GPL și CH2,93 pentru gazul natural), metan (presupunând un raport de CH4 pentru gazul natural) și oxizi de azot, ultimii fiind exprimați în echivalenți de dioxid de azot (NO2);

„particule poluante” reprezintă orice material colectat într-un mediu de filtrare specificat, după diluția gazului de evacuare cu aer filtrat curat, astfel încât temperatura să nu depășească 325 K (52 °C);

2.8. „fum” reprezintă particulele suspendate în fluxul de evacuare al unui motor diesel, care absorb, reflectă sau refractă lumina;

2.9. „putere netă” reprezintă puterea în kW ECE obținută pe bancul de probe la capătul arborelui cotit sau al echivalentului acestuia, măsurată în conformitate cu metoda CE de măsurare a puterii așa cum este stabilită în Regulamentul nr. 24;

2.10. „putere maximă declarată (Pmax)” reprezintă puterea maximă în kW ECE (puterea netă) declarată de constructor în cererea pentru omologarea de tip;

2.11. „procentul de încărcare” reprezintă proporția din cuplul maxim posibil la o anumită turație a motorului;

2.12. „test ESC” reprezintă un test de încercare compus din 13 moduri stabilizate care se aplică în conformitate cu punctul 5.2 din prezentul regulament;

2.13. „test ELR” reprezintă un test de încercare compus dintr-o secvență de etape de încărcare la turații constante ale motorului care se aplică în conformitate cu punctul 5.2 din prezentul regulament;

2.14. „test ETC” reprezintă un test de încercare compus din 1 800 moduri de tranziție la fiecare secundă care se aplică în conformitate cu punctul 5.2 din prezentul regulament;

2.15. „gama turațiilor de funcționare a motorului” reprezintă gama turațiilor cel mai des folosite pe parcursul funcționării normale a motorului, care se situează între valorile inferioare și cele superioare, după cum se stipulează în anexa 4 la prezentul regulament;

2.16. „turație scăzută (nlo)” reprezintă cea mai scăzută turație la 50 % din puterea maximă declarată;

2.17. „turație ridicată (nhi)” reprezintă turația cea mai ridicată la 70 % din puterea maximă declarată;

2.18. „turație A, B și C” reprezintă turațiile de încercare din gama turațiilor de funcționare a motorului care trebuie folosite pentru testul ESC și cel ELR, după cum se stipulează în anexa 4 apendicele 1 la prezentul regulament;

2.19. „zonă de control” reprezintă zona dintre turațiile A și C și dintre 20 % și 100 % procent de încărcare;

2.20. „turație de referință (nref)” reprezintă valoarea turației ca procent 100 % care trebuie folosită pentru denormalizarea valorilor turației relative ale testului ETC, după cum se stipulează în anexa 4 apendicele 2 la prezentul regulament;

2.21. „opacimetru” reprezintă un instrument destinat măsurării opacității particulelor de fum pe baza principiului extincției luminii;

2.22. „gama de gaz natural” reprezintă una dintre gamele H sau L astfel cum sunt definite în Standardul European EN 437, din noiembrie 1993;

2.23. „autoadaptabilitate” reprezintă orice dispozitiv al motorului care permite menținerea constantă a raportului aer/carburant;

2.24. „recalibrare” reprezintă reglajul fin al unui motor cu gaz natural în vederea obținerii aceleiași performanțe (putere, consum de carburant) într-o gamă diferită de gaz natural;

2.25. „indice Wobbe (Wl inferior; Wu superior)” reprezintă raportul dintre valoarea calorifică a unui gaz pe unitate de volum și rădăcina pătrată a densității sale relative în aceleași condiții de referință;

2.26. „factor de adaptare λ (Sλ)” reprezintă o expresie care descrie flexibilitatea necesară a sistemului de gestionare a motorului cu privire la o schimbare a raportului λ de exces de aer în cazul în care motorul este alimentat cu o compoziție gazoasă diferită de metanul pur (a se vedea anexa 8 pentru calcularea Sλ);

2.27. „EEV”, un vehicul cu emisii poluante reduse (Environmentally Friendly Vehicle), adică un tip de vehicul propulsat de un motor care corespunde valorilor limită facultative de emisii indicate la rândul C din tabelele care figurează la punctul 5.2.1 din prezentul regulament;

2.28. „dispozitiv de invalidare” reprezintă un instrument care măsoară, detectează sau răspunde la variabile operative (de exemplu viteza vehiculului, turația motorului, treapta de viteză, temperatura, presiunea de admisie sau orice alt parametru) în scopul activării, modulării, întârzierii sau dezactivării oricărei componente sau funcții a sistemului de control al emisiilor astfel încât eficiența sistemului de control al emisiilor să fie redusă în condiții întâlnite pe parcursul utilizării normale a vehiculului, cu excepția cazului în care utilizarea unui astfel de dispozitiv nu este inclusă în mod evident în procedurile de încercare aplicate pentru certificarea emisiilor;

2.29. „dispozitiv de control suplimentar” reprezintă un sistem, funcție sau strategie de control instalată pe un motor sau pe un vehicul, utilizată în scopul protejării motorului și/sau a echipamentului auxiliar împotriva condițiilor de funcționare care ar putea duce la deteriorare sau la o defecțiune sau este utilizată pentru a înlesni pornirea motorului. Un dispozitiv de control suplimentar poate reprezenta și o strategie sau o măsură despre care s-a demonstrat în mod satisfăcător că nu este un dispozitiv de invalidare;

2.30. „strategie irațională de control al emisiilor” reprezintă o strategie sau o măsură care, atunci când vehiculul este utilizat în condiții normale, reduce eficiența sistemului de control al emisiilor la un nivel inferior celui așteptat în cazul procedurilor aplicabile de încercare privind emisiile.

2.31. Simboluri și abrevieri

2.31.1. Simboluri pentru parametrii de testare

Simbol Unitate Termen AP m2 Aria secțiunii transversale a sondei izocinetice de eșantionare AT m2 Aria secțiuni transversale a țevii de evacuare CEE — Sensibilitate la etan CEM — Sensibilitate la metan C1 — Hidrocarbură echivalentă cu Carbon 1 conc ppm/vol% Indice de concentrație D0 m3/s Coordonată pentru funcția de calibrare a pompei volumetrice DF — Factor de diluție D — Constantă a funcției Bessel E — Constantă a funcției Bessel EZ g/kWh Emisii interpolate de NOx la punctul de control fa — Factor atmosferic de laborator fc s–1 Frecvență de întrerupere a filtrului Bessel FFH — Factor specific de carburant, utilizat pentru calculul concentrației umede plecând de la concentrația uscată Fs — Factor stoichiometric GAIRW kg/h Debitul masei de aer de admisie în stare umedă GAIRD kg/h Debitul masei de aer de admisie în stare uscată GDILW kg/h Debitul masei de aer de diluție în stare umedă GEDFW kg/h Debitul echivalent al masei de gaz de evacuare diluat în stare umedă GEXHW kg/h Debitul masei de gaz de evacuare în stare umedă GFUEL kg/h Debitul masei de carburant GTOTW kg/h Debitul masei de gaz de evacuare diluat în stare umedă H MJ/m3 Putere calorifică HREF g/kg Valoarea de referință a umidității absolute (10,71 g/kg) Ha g/kg Umiditatea absolută a aerului de admisie Hd g/kg Umiditatea absolută a aerului de diluție HTCRAT mol/mol Raport hidrogen/carbon I — Indice al unui regim individual K — Constantă Bessel K m–1 Coeficientul de absorbție a luminii KH,D — Factor de corecție a umidității NOx pentru motoare diesel KH,G — Factor de corecție a umidității NOx pentru motoare cu gaz KV Funcție de calibrare CFV KW,a — Factor de corecție de la uscat la umed pentru aerul de admisie KW,d — Factor de corecție de la uscat la umed pentru aerul de diluție KW,e — Factor de corecție de la uscat la umed pentru gazul de evacuare diluat KW,r — Factor de corecție de la uscat la umed pentru gazul de evacuare brut L % Procentaj din cuplu raportat la cuplul maxim pentru motorul de încercare La m Lungime efectivă a undei optice M Panta funcției de calibrare a pompei volumetrice masă g/h sau g Indice pentru debitul masic al emisiilor MDIL kg Masa eșantionului de aer de diluție trecut prin filtrele de eșantionare a particulelor Md mg Masa de eșantionare a particulelor din aerul de diluție colectat Mf mg Masa de eșantionare a particulelor colectate Mf,p mg Masa de eșantionare a particulelor colectate în filtrul primar Mf,b mg Masa de eșantionare a particulelor colectate în filtrul secundar MSAM kg Masa de eșantionare a gazului de evacuare diluat trecut prin filtrele de eșantionare a particulelor MSEC kg Masa aerului de diluție secundar MTOTW kg Masa CVS totală din ciclul în stare umedă MTOTW,i kg Masa CVS instantanee în stare umedă N % Opacitate NP — Numărul total de rotații ale pompei volumetrice pe parcursul ciclului NP,i — Rotațiile pompei volumetrice într-un interval de timp stabilit N min–1 Turația motorului nP s–1 Viteza pompei volumetrice nhi min–1 Turația superioară a motorului nlo min–1 Turația inferioară a motorului nref min–1 Turația de referință a motorului pentru testul ETC pa kPa Presiunea vaporilor de saturație ai aerului de admisie în motor pA kPa Presiunea absolută pB kPa Presiunea atmosferică totală pd kPa Presiunea vaporilor de saturație ai aerului de diluție ps kPa Presiunea atmosferică în stare uscată pl kPa Scăderea presiunii la orificiul de admisie a aerului în pompă P(a) kW Puterea absorbită de dispozitivele auxiliare care trebuie montate pentru testare P(b) kW Puterea absorbită de dispozitivele auxiliare care trebuie demontate pentru testare P(n) kW Puterea netă necorectată P(m) kW Puterea măsurată pe standul de încercare Ω — Constantă Bessel Qs m3/s Debitul volumetric al CVS q — Raport de diluție r — Raportul secțiunilor transversale ale sondei izocinetice și ale țevii de evacuare Ra % Umiditatea relativă a aerului de admisie Rd % Umiditatea relativă a aerului de diluție Rf — Factor de reacție FID ρ kg/m3 Densitate S kW Reglarea dinamometrului Si m–1 Valoarea instantanee a fumului Sλ Factor de adaptare λ T K Temperatura absolută Ta K Temperatura absolută a aerului de admisie t s Timpul de măsurare te s Timpul de reacție electric Tf s Timpul de reacție al filtrului pentru funcția Bessel tp s Timpul de reacție fizic Δt s Intervalul de timp dintre date succesive ale fumului (= 1/rata de eșantionare) Δti s Intervalul de timp pentru debitul CFV instantaneu τ % Factor de transmisie a fumului V0 m3/rev Debitul volumetric al pompei volumetrice în condiții reale W — Indice Wobbe Wact kWh Ciclul real pentru ETC Wref kWh Ciclul de referință pentru ETC WF — Factor de ponderare WFE — Factor de ponderare efectiv X0 m3/rev Funcția de calibrare a debitului volumetric al pompei volumetrice Yi m–1 Valoarea Bessel medie a fumului la 1 s

2.31.2. Simboluri ale componentelor chimice

CH4 Metan C2H6 Etan C2H5OH Etanol C3H8 Propan CO Monoxid de carbon DOP Dioctilftalat CO2 Dioxid de carbon HC Hidrocarburi NMHC Hidrocarburi nemetanice NOx Oxizi de azot NO Oxid azotos NO2 Dioxid de azot PT Particule

2.31.3. Abrevieri

CFV Difuzor de aer pentru debit critic CLD Detector cu chemiluminiscență ELR Test european de încărcare dinamică ESC Test european în mod stabilizat ETC Test european în ciclu tranzitoriu FID Detector cu ionizare în flacără GC Cromatograf cu gaz HCLD Detector cu chemiluminiscență încălzit HFID Detector cu ionizare în flacără încălzit LPG Gaz petrolier lichefiat NDIR Analizor nedispersiv cu infraroșu NG Gaz natural NMC Separator nemetanic

3. CEREREA DE OMOLOGARE

3.1. Cererea de omologare a unui motor ca entitate tehnică separată

3.1.1. Cererea de omologare a unui tip de motor în ceea ce privește emisia de gaze și particule poluante este prezentată de către constructorul motorului sau de reprezentantul său acreditat în mod legal.

3.1.2. Aceasta trebuie însoțită de documentele necesare, în trei exemplare, și trebuie să includă cel puțin caracteristicile esențiale ale motorului așa cum sunt specificate în anexa 1 la prezentul regulament.

3.1.3. Un motor conform caracteristicilor „tipului de motor” definite în anexa 1 trebuie să fie prezentat serviciului tehnic responsabil cu încercările de omologare prescrise la punctul 5 de mai jos.

3.2. Cererea de omologare a unui vehicul în ceea ce privește motorul său

3.2.1. Cererea de omologare a unui tip de vehicul în ceea ce privește emisia de gaze și de particule poluante ale motorului acestuia este prezentată de către constructorul vehiculului sau reprezentantul său acreditat în mod legal.

Aceasta trebuie însoțită de documentele necesare, în trei exemplare, și trebuie să includă cel puțin următoarele informații:

3.2.2.1. caracteristicile esențiale ale motorului așa cum sunt indicate în anexa 1;

3.2.2.2. o descriere a componentelor referitoare la motor așa cum sunt indicate în anexa 1;

3.2.2.3. o copie a comunicării omologării de tip (anexa 2A) pentru tipul de motor instalat.

3.3. Cererea de omologare a unui tip de vehicul echipat cu un motor omologat

3.3.1. Cererea de omologare a unui vehicul, în ceea ce privește emisia de gaze și de particule poluante ale motorului acestuia sau a familiei acestuia de motoare diesel omologate, sau în ceea ce privește emisia de gaze poluante a motorului acestuia sau a familiei acestuia de motoare cu gaz omologate trebuie să fie depusă de către constructorul vehiculului sau de reprezentantul său acreditat în mod legal.

Aceasta trebuie însoțită de documentele necesare, în trei exemplare, și de informațiile următoare:

3.3.2.1. o descriere a tipului de vehicul și a elementelor vehiculului care au legătură cu motorul care se referă la caracteristicile enumerate în anexa 1, în măsura în care acestea se aplică și un exemplar din fișa de omologare (anexa 2a) pentru motor sau familia de motoare, după caz, în calitate de entitate tehnică separată instalată pe tipul de vehicul.

4. OMOLOGAREA

4.1. Omologarea universală pentru toți carburanții de aceeași natură

Omologarea universală a tuturor carburanților se acordă pe baza următoarelor cerințe:

4.1.1. În cazul motorinei: în cazul în care în conformitate cu punctele 3.1, 3.2 sau 3.3 din prezentul regulament, motorul sau vehiculul îndeplinește cerințele punctelor 5, 6 și 7 de mai jos cu carburantul de referință specificat la anexa 5 la prezentul regulament, trebuie acordată omologarea pentru acest tip de motor sau de vehicul.

În cazul gazului natural motorul prototip trebuie să își demonstreze capacitatea de adaptare la orice compoziție de carburant care poate fi întâlnită pe piață. În ceea ce privește gazul natural, există în general două game de carburant – carburantul cu valoare calorifică ridicată (gaz H) și carburantul cu valoare calorifică scăzută (gaz L) – cu toate acestea cu variații importante în fiecare gamă; drept urmare carburanții diferă în mod semnificativ în ceea ce privește puterea lor energetică exprimată prin indicele Wobbe și factorul lor de adaptare λ (Sλ). Formulele pentru calculul indicelui Wobbe și a Sλ sunt prezentate la punctele 2.25 și 2.26. Gazele naturale cu factor de adaptare λ între 0,89 și 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) sunt considerate drept gaze H, în timp ce gazele naturale cu factor de adaptare λ între 1,08 și 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) sunt considerate drept gaze L. Compoziția carburanților de referință reflectă variațiile extreme ale Sλ.

Motorul prototip trebuie să îndeplinească cerințele prezentului regulament în ceea ce privește carburanții de referință GR (carburant 1) și G25 (carburant 2), astfel cum sunt definiți la anexa 6, fără nici o reajustare a alimentării între cele două teste. Cu toate acestea, după schimbarea carburantului este permisă o funcționare de adaptare, fără măsurare, pe parcursul unui ciclu ETC. Înaintea testării, motorul prototip este rodat prin aplicarea procedurii prezentate la punctul 3 din apendicele 2 la anexa 4.

4.1.2.1. La cererea constructorului, motorul poate fi testat pentru un al treilea carburant (carburant 3) în cazul în care factorul de adaptare λ (Sλ) este situat între 0,89 (respectiv gama inferioară a GR) și 1,19 (respectiv gama superioară a G25), de exemplu atunci când carburantul 3 este carburant pentru uz comercial. Rezultatele acestui test pot fi utilizate ca bază pentru evaluarea conformității producției.

În cazul unui motor alimentat cu gaz natural care este autoadaptabil pentru gama de gaze H, pe de o parte, și pentru gama de gaze L, pe de altă parte, și care poate comuta între gama H și gama L prin intermediul unui comutator, motorul prototip este testat cu carburantul de referință relevant, după cum se specifică în anexa IV, pentru fiecare gamă, la fiecare poziție a comutatorului. Carburanții sunt GR (carburant 1) și G23 (carburant 3) pentru gama H de gaze și G25 (carburant 2) și G23 (carburant 3) pentru gama L de gaze. Motorul prototip trebuie să îndeplinească cerințele prezentului regulament pentru ambele poziții ale comutatorului, fără ajustări de vreun fel ale carburantului între cele două teste la fiecare poziție a comutatorului. Cu toate acestea, după schimbarea carburantului este permisă o funcționare de adaptare, fără măsurare, pe parcursul unui ciclu ETC. Înaintea testării, motorul prototip este rodat prin aplicarea procedurii prezentate la punctul 3 din apendicele 2 la anexa 4.

4.1.3.1. La solicitarea constructorului, motorul poate fi testat pentru un al treilea carburant în loc de G23 (carburant 3) în cazul în care factorul de adaptare λ (Sλ) este situat între 0,89 (respectiv gama inferioară a GR) și 1,19 (respectiv gama superioară a G25), de exemplu atunci când carburantul 3 este carburant pentru uz comercial. Rezultatele acestui test pot fi utilizate ca bază pentru evaluarea conformității producției

4.1.4. În cazul motoarelor cu gaz natural, raportul rezultatelor emisiei, „r”, se stabilește pentru fiecare poluant, după cum urmează:

sau

și

În cazul GPL, motorul prototip trebuie să-și demonstreze capacitatea de adaptare la orice compoziție a carburanților care se poate întâlni pe piață. În cazul GPL, există variații în compoziția C3/C4. Aceste variații se reflectă în carburanții de referință. Motorul prototip trebuie să îndeplinească cerințele privind emisiile carburanților de referință A și B după cum se specifică în anexa 7 fără reajustări asupra carburanților între cele două teste. Cu toate acestea, după schimbarea carburantului este permisă o funcționare de adaptare, fără măsurare, pe parcursul unui ciclu ETC. Înaintea testării, motorul prototip este rodat prin aplicarea procedurii prezentate la punctul 3 din apendicele 2 la anexa 4.

4.1.5.1. Raportul rezultatelor emisiei, „r”, se stabilește pentru fiecare poluant, după cum urmează:

4.2. Acordarea unei omologări limitate pentru o gamă de carburanți

Omologare limitată pentru o gamă de carburanți se acordă în condițiile respectării următoarelor cerințe:

Omologarea, în ceea ce privește gazele de evacuare ale unui motor alimentat cu gaz natural și reglat pentru funcționare fie pentru gama de gaze H, fie pentru gama de gaze L.

Motorul prototip este testat pentru carburantul de referință relevant, astfel cum este specificat în anexa 6, pentru gama relevantă. Carburanții sunt GR (carburant 1) și G23 (carburant 3) pentru gama H de gaze și G25 (carburant 2) și G23 (carburant 3) pentru gama L de gaze. Motorul prototip trebuie să îndeplinească cerințele prezentei directive fără ajustări de vreun fel ale carburantului între cele două teste. Cu toate acestea, după schimbarea carburantului este permisă o funcționare de adaptare, fără măsurare, pe parcursul unui ciclu ETC. Înaintea testării, motorul prototip este rodat prin aplicarea procedurii prezentate la punctul 3 din apendicele 2 la anexa 4.

4.2.1.1. La cererea constructorului, motorul poate fi testat pentru un al treilea carburant în loc de G23 (carburant 3) în cazul în care factorul de adaptare λ (Sλ) este situat între 0,89 (respectiv gama inferioară a GR) și 1,19 (respectiv gama superioară a G25), de exemplu în cazul în care carburantul 3 este carburant comercial. Rezultatele acestui test pot fi utilizate ca bază pentru evaluarea conformității producției.

4.2.1.2. Raportul rezultatelor emisiei, „r”, se stabilește pentru fiecare poluant, după cum urmează:

sau

și

4.2.1.3. La livrarea către client, motorul poartă o etichetă (a se vedea punctul 4.11) indicând gama pentru care este omologat.

Omologarea, în ceea ce privește gazele de evacuare ale unui motor alimentat cu gaz natural sau cu GPL și reglat pentru funcționare pentru o anumită compoziție de carburant.

4.2.2.1. Motorul prototip trebuie să îndeplinească cerințele privind emisiile pentru carburanții de referință GR și G25 în cazul gazului natural sau pentru carburanții de referință A și B în cazul GPL, după cum se specifică în anexa 7.

Se permite reglajul fin al sistemului de alimentare între teste. Reglajul fin constă în recalibrarea bazei de date de alimentare, fără modificări ale strategiei primare de control sau ale structurii primare a bazei de date. În cazul în care este necesar, este permisă înlocuirea componentelor care sunt legate în mod direct de debitul carburantului (precum duzele de injecție).

4.2.2.2. La solicitarea constructorului, motorul poate fi testat pentru carburanții de referință GR și G23 sau pentru carburanții de referință G25 și G23, în acest caz omologarea fiind valabilă numai pentru gama de gaze H, respectiv L.

4.2.2.3. La livrarea către client, motorul poartă o etichetă (a se vedea punctul 4.11) indicând compoziția de carburant pentru care motorul a fost calibrat.

APROBAREA MOTOARELOR ALIMENTATE CU GAZE NATURALE

Punctul 4.1 Omologarea universală pentru toate tipurile de combustibili Numărul de încercări executate Calcularea „r” Punctul 4.2 Acordarea unei aprobări restrânse pentru combustibil Numărul de încercări executate Calcularea „r” A se vedea punctul 4.1.2 Motor cu gaz natural adaptabil la orice compoziție a combustibilului GR (1) și G25 (2) la cererea constructorului motorul poate fi testat cu un alt carburant de pe piață (3), în cazul în care Sλ = 0,89 – 1,19 2 (max. 3) și, în cazul în care este testat cu un carburant suplimentar și A se vedea punctul 4.1.3 Motor cu gaz natural care este autoadaptabil printr-un comutator GR (1) și G23 (3) pentru H și G25 (2) și G23 (3) pentru L la cererea constructorului motorul poate fi testat cu un alt carburant de pe piață (3) în loc de G23, în cazul în care Sλ = 0,89 – 1,19 2 pentru gama H și 2 pentru gama L la poziția respectivă a comutatorului 4 și A se vedea punctul 4.2.1 Motor cu gaz natural reglat pentru funcționare fie pentru gama de gaze H, fie pentru gama de gaze L GR (1) și G23 (3) pentru H sau G25 (2) și G23 (3) pentru L la cererea constructorului motorul poate fi testat cu un alt carburant de pe piață (3) în loc de G23, în cazul în care Sλ = 0,89 – 1,19 2 sau 2 pentru gama H sau 2 pentru gama L 2 pentru gama H sau pentru gama L A se vedea punctul 4.2.2 Motor cu gaz natural reglat pentru funcționare pentru o anumită compoziție de combustibil GR (1) și G25 (2), Reglaj fin admis între încercări la cererea constructorului motorul poate fi testat cu GR (1) și G23 (3) pentru H sau G25 (2) și G23 (3) pentru L 2 sau 2 pentru gama H sau 2 pentru gama L 2

APROBAREA MOTOARELOR ALIMENTATE CU GPL

Punctul 4.1 Omologarea universală pentru toate tipurile de combustibili Numărul de încercări executate Calcularea „r” Punctul 4.2 Acordarea unei aprobări restrânse pentru combustibil Numărul de încercări executate Calcularea „r” A se vedea punctul 4.1.5 Motor GPL adaptabil la orice compoziție a combustibilului Combustibil A și combustibil B 2 A se vedea punctul 4.2.2 Motor GPL reglat pentru funcționare pentru o anumită compoziție de combustibil Carburant A și carburant B, reglaj fin admis între încercări 2

4.3. Omologarea unui membru al familiei în ceea ce privește gazele de evacuare

4.3.1. Cu excepția cazului menționat la punctul 4.3.2, omologarea unui motor prototip se extinde la întreaga familie fără teste suplimentare, pentru orice compoziție a carburantului care se încadrează în gama pentru care motorul prototip a fost omologat (în cazul motoarelor descrise la punctul 4.2.2) sau în aceeași gamă de carburanți (în cazul motoarelor descrise la punctul 4.1 sau 4.2) pentru care motorul prototip a fost omologat.

4.3.2. Motor suplimentar pentru testare

În cazul depunerii unei cereri de omologare a unui motor sau a unui vehicul în ceea ce privește motorul acestuia, aparținând unei familii de motoare, în cazul în care autoritatea de omologare stabilește că, în ceea ce privește motorul prototip selectat, cererea depusă nu reprezintă în totalitate familia de motoare definită în regulament apendicele 1, autoritatea de omologare poate selecta și testa un motor de testare alternativ și, în cazul în care este necesar, un motor de testare de referință suplimentar.

4.4. Un număr de omologare este desemnat fiecărui tip aprobat. Primele două cifre (în prezent 04 corespunzător seriei 04 de amendamente) indică seria de amendamente corespunzătoare celor mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului la data acordării omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui acest număr unui alt tip de motor sau de vehicul.

4.5. Acordarea sau extinderea sau refuzul unei omologări sau al producției unui tip de motor sau de vehicul în conformitate cu prezentul regulament este notificată părților la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe conforme cu modelul din anexa 2A, respectiv anexa 2B, după cum se aplică, prezentului regulament. Se vor preciza și valorile măsurate în timpul încercării de tip.

Se aplică, într-un loc vizibil și ușor accesibil pe fiecare motor conform cu un tip de motor aprobat în conformitate cu prezentul regulament, sau pe fiecare vehicul conform cu un tip de vehicul aprobat în conformitate cu prezentul regulament, o marcă de omologare internațională, compusă din:

4.6.1. un cerc în interiorul căruia este plasată litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (3);

4.6.2. numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o cratimă și numărul de omologare, plasate la dreapta cercului prevăzut la paragraful 4.4.1;

Cu toate acestea, numărul de omologare trebuie să conțină un caracter suplimentar după litera „R”, rolul acestuia fiind să distingă valorile limită de emisie pentru care a fost acordată omologarea. Pentru acele omologări acordate pentru a indica conformitatea cu limitele conținute în rândul A din tabelul (tabelele) relevant(e) la punctul 5.2.1, litera „R” va fi urmată de cifra romană „I”. Pentru acele omologări acordate pentru a indica conformitatea cu limitele conținute în rândul B1 din tabelul (tabelele) relevant(e) la punctul 5.2.1, litera „R” va fi urmată de cifra romană „II”. Pentru acele omologări acordate pentru a indica conformitatea cu limitele conținute în rândul B2 din tabelul (tabelele) relevant(e) la punctul 5.2.1, litera „R” va fi urmată de cifra romană „III”. Pentru acele omologări acordate pentru a indica conformitatea cu limitele conținute în rândul C din tabelul (tabelele) relevant(e) la punctul 5.2.1, litera „R” va fi urmată de cifra romană „IV”.

Pentru motoarele alimentate cu gaz natural marca de omologare trebuie să conțină un sufix după simbolul național, scopul acestuia fiind să distingă căror game de gaze le-a fost acordată omologarea. Această marcă va fi după cum urmează:

4.6.3.1.1. H în cazul în care motorul a fost omologat și calibrat pentru gama H de gaze;

4.6.3.1.2. L în cazul în care motorul a fost omologat și calibrat pentru gama L de gaze;

4.6.3.1.3. HL în cazul în care motorul a fost omologat și calibrat pentru ambele game H și L de gaze;

4.6.3.1.4. Ht în cazul în care motorul a fost omologat și calibrat pentru o compoziție specifică de carburant din gama H de gaze și care poate fi transformată într-un alt gaz specific din gama H de gaze prin reglajul fin al sistemului de alimentare cu carburant;

4.6.3.1.5. Lt în cazul în care motorul a fost omologat și calibrat pentru o compoziție specifică de carburant din gama L de gaze și care poate fi transformată într-un alt gaz specific din gama L de gaze prin reglajul fin al sistemului de alimentare cu carburant;

4.6.3.1.6. HLt în cazul în care motorul a fost omologat și calibrat pentru o compoziție specifică de carburant fie din gama H sau L de gaze și care poate fi transformată într-un alt gaz specific din gama H sau L de gaze prin reglajul fin al sistemului de alimentare cu carburant.

4.7. În cazul în care vehiculul sau motorul corespunde unui tip omologat prin aplicarea unuia sau mai multor regulamente anexate la acord nu este necesar a se repeta simbolul prevăzut la punctul 4.6.1. În acest caz, numerele regulamentului și de omologare și simbolurile suplimentare pentru toate regulamentele pe baza cărora a fost acordată omologarea în conformitate cu prezentul regulament se înscriu unul sub altul, la dreapta simbolului prescris la paragraful 4.6.1.

4.8. Marca de omologare se va plasa în apropierea sau pe placa montată de constructorul vehiculului sau al motorului.

4.9. Anexa 3 la prezentul regulament cuprinde exemple de mărci de omologare.

Motorul omologat ca unitate tehnică trebuie să poarte suplimentar față de marca de omologare și:

4.10.1. marca de comerț sau denumirea comercială a constructorului motorului;

4.10.2. descrierea comercială a constructorului.

4.11. Etichete

În cazul motoarelor alimentate cu gaz natural sau cu GPL cu o omologare limitată la gama de carburant, se aplică următoarele etichete:

4.11.1. Conținut

Trebuie incluse următoarele informații:

În cazul punctului 4.2.1.3, eticheta trebuie să specifice:

„NUMAI PENTRU UTILIZARE CU GAZ NATURAL GAMA H”. După caz, „H” se înlocuiește cu „L”.

În cazul punctului 4.2.2.3, eticheta trebuie să specifice: „NUMAI PENTRU UTILIZARE CU GAZ NATURAL CU SPECIFICAȚIE…” sau „NUMAI PENTRU UTILIZARE CU GAZ PETROLIER LICHEFIAT CU SPECIFICAȚIE…”, după caz. Toate informațiile din tabelul (tabelele) corespunzătoare din anexele 6 sau 7 sunt transmise împreună cu componentele individuale și limitele specificate de constructorul motorului.

Literele și cifrele trebuie să aibă o înălțime de minimum 4 mm.

Notă: În cazul în care lipsa de spațiu nu permite o astfel de etichetare, se poate utiliza un cod simplificat. În acest caz, trebuie prevăzute note explicative care să conțină toate informațiile menționate anterior și să fie ușor accesibile oricărei persoane care alimentează rezervorul sau care desfășoară activități de întreținere sau reparație asupra motorului și a accesoriilor acestuia, precum și autorităților implicate. Localizarea și conținutul notelor explicative se stabilesc de comun acord de către constructor și autoritatea de omologare.

4.11.2. Proprietăți

Etichetele trebuie să reziste pe toată durata de utilizare a motorului. Etichetele trebuie să fie lizibile, iar literele și cifrele să fie indelebile. Pe lângă aceasta, etichetele trebuie aplicate astfel încât să reziste pe întreaga durată de viață a motorului, iar etichetele să nu se poată îndepărta fără a fi distruse sau deformate.

4.11.3. Localizare

Etichetele trebuie aplicate pe o piesă a motorului necesară funcționării sale obișnuite și care, în mod normal, nu trebuie înlocuită pe întreaga durată de viață a motorului. Pe lângă aceasta, etichetele trebuie fixate în așa fel încât să fie ușor de observat de către orice persoană în cazul în care toate componentele auxiliare necesare funcționării motorului au fost instalate.

4.12. În cazul unei cereri pentru omologarea de tip pentru un tip de vehicul în ceea ce privește motorul acestuia, inscripțiile specificate la punctul 4.11 se aplică și în apropierea orificiului de alimentare cu carburant.

4.13. În cazul unei cereri pentru omologarea de tip pentru un tip de vehicul cu un motor omologat, inscripțiile specificate la punctul 4.11 se aplică și în apropierea orificiului de alimentare cu carburant.

5. SPECIFICAȚII ȘI TESTE

5.1. Informații generale

5.1.1. Echipament de control al emisiilor

5.1.1.1. Componentele care pot să afecteze emisiile de gaze și particule poluante ale motoarelor diesel și emisiile de gaze poluante ale motoarelor cu gaz sunt proiectate, construite, asamblate și instalate astfel încât să permită motorului îndeplinirea dispozițiilor prezentului regulament, în stare de funcționare normală.

5.1.2. Funcțiile echipamentului de control al emisiilor

5.1.2.1. Este interzisă utilizarea unui dispozitiv de invalidare și/sau a unei strategii iraționale de control al emisiilor.

Un dispozitiv auxiliar de control poate fi atașat motorului sau autovehiculului cu condiția ca dispozitivul:

5.1.2.2.1. să funcționeze numai în afara condițiilor specificate la punctul 5.1.2.4 sau

5.1.2.2.2. să fie activat numai temporar în condițiile specificate la punctul 5.1.2.4 în scopuri precum protecția împotriva deteriorării motorului, protecția dispozitivului de prelucrare a aerului, gestionarea fumului, pornirea la rece sau încălzire sau

5.1.2.2.3. să fie activat numai pe baza semnalelor la bord în scopuri precum siguranța de funcționare și strategiile de funcționare în caz de avarie.

5.1.2.3. Un dispozitiv, funcție, sistem sau măsură de control al motorului care operează în condițiile specificate la punctul 5.1.2.4 și care are ca rezultat utilizarea unei strategii de control al motorului diferite sau modificate în comparație cu cea utilizată în mod normal pe parcursul ciclurilor aplicabile de testare a emisiilor sunt permise cu condiția ca, pentru respectarea cerințelor de la punctul 5.1.3 și/sau 5.1.4, se demonstrează integral că măsura nu reduce eficiența sistemului de control al emisiilor. În toate celelalte cazuri, astfel de dispozitive sunt considerate a fi dispozitive de invalidare.

5.1.2.4. În sensul punctului 5.1.2.2, condițiile de utilizare definite pentru funcționarea în modul stabilizat și în condiții tranzitorii sunt următoarele:

(i) o altitudine sub 1 000 metri (sau presiune atmosferică echivalentă de 90 kPa);

(ii) o temperatură ambiantă între limitele de 283 și 303 K (între 10 și 30 °C);

(iii) o temperatură a lichidului de răcire a motorului între limitele de 343 și 368 K (între 70 și 95 °C).

5.1.3. Cerințe speciale pentru sistemele electronice de control al emisiilor

5.1.3.1. Cerințe privind documentația

Constructorul transmite un pachet informativ care să ofere acces la schema de bază a sistemului și la mijloacele prin care acesta controlează variabilele de ieșire, indiferent dacă acest control este direct sau indirect.

Documentația trebuie să conțină două părți:

(a) pachetul informativ oficial, care este furnizat serviciului tehnic în momentul depunerii cererii de tip, include descrierea completă a sistemului. Această documentație poate fi concisă, cu condiția să prezinte dovezi că au fost identificate toate ieșirile permise de o matrice obținută din gama de control a intrărilor individuale. Aceste informații se atașează la documentația specificată în punctul 3 la prezentul regulament;

(b) material suplimentar care să indice parametrii modificați de orice dispozitiv auxiliar de control și condițiile restrictive de funcționare a dispozitivului. Materialul suplimentar include o descriere a logicii de control al sistemului de carburant, a strategiilor de ajustare și a punctelor de comutare pe parcursul tuturor modurilor de operare. Materialul suplimentar conține, de asemenea, o justificare a utilizării dispozitivelor auxiliare de control și include materiale suplimentare și date de testare pentru a demonstra efectul asupra gazelor de evacuare ale oricărui dispozitiv auxiliar de control atașat motorului sau vehiculului. Materialul suplimentar rămâne strict confidențial și este păstrat de constructor, dar trebuie pus la dispoziție pentru orice inspecție în momentul omologării sau în orice moment pe perioada de valabilitate a omologării.

Pentru a verifica dacă o strategie sau măsură ar trebui considerată a fi un dispozitiv de invalidare a emisiilor sau o strategie irațională de control al emisiilor în conformitate cu definițiile prevăzute la punctele 2.28 și 2.30, autoritatea de omologare și/sau serviciul tehnic pot solicita suplimentar un test de selecție NOx utilizând ETC, care poate fi realizat în combinație fie cu testul de omologare, fie cu procedurile de verificare a conformității producției.

5.1.4.1. Ca alternativă la cerințele din apendicele 4 la anexa 4 la prezentul regulament, emisiile de NOx pe parcursul testului de selecție ETC pot fi eșantionate utilizându-se gaz de evacuare brut și trebuie respectate prevederile tehnice ale ISO FDIS 16183 din 15 septembrie 2001.

5.1.4.2. Pe parcursul verificării dacă o strategie sau măsură ar trebui considerată un dispozitiv de invalidare a emisiilor sau o strategie irațională de control a emisiilor în conformitate cu definițiile prevăzute la punctele 2.28 și 2.30, se aprobă o marjă suplimentară de 10 % pentru valoarea limită corespunzătoare a NOx.

Pentru omologarea privind rândul A din tabelele de la punctul 5.2.1, emisiile se stabilesc pe baza testelor ESC și ELR, folosind motoare diesel convenționale, inclusiv cele dotate cu echipament electronic de injecție a carburantului, de recirculare a gazelor de evacuare (EGR) și/sau catalizatori de oxidare. Motoarele diesel dotate cu sisteme avansate de tratare ulterioară a emisiilor, inclusiv catalizatori NOx și/sau filtre de particule, se testează suplimentar prin testul ETC.

Pentru testare în vederea omologării referitoare fie la rândul B1 sau B2, fie C din tabelele de la punctul 5.2.1, emisiile se stabilesc prin testele ESC, ELR și ETC.

Pentru motoarele cu gaz, emisiile de gaze se stabilesc prin testul ETC.

Procedurile de testare ESC și ELR sunt descrise în anexa 4 apendicele 1, iar procedura de testare ETC este descrisă în anexa 4 apendicele 2 și 3.

Emisiile de gaze și particule poluante și, după caz, de fum, ale motorului trimis pentru testare, se măsoară prin metodele descrise în anexa 4. Anexa 4 apendicele 4 descrie sistemele analitice recomandate pentru gazele poluante și sistemele recomandate de eșantionare a particulelor. Alte sisteme sau analizori pot fi aprobate de serviciul tehnic în cazul în care se constată că acestea duc la rezultate echivalente pentru ciclul de testare respectiv. Pentru un singur laborator, echivalența este definită astfel încât rezultatele încercării să nu depășească cu ± 5 % rezultatele încercărilor unuia dintre sistemele de referință descrise aici. Pentru emisiile de particule, numai sistemul de diluție totală este recunoscut ca sistem de referință. Pentru introducerea unui nou sistem în regulament, stabilirea echivalenței are la bază calculul repetabilității și al reproductibilității cu ocazia unei încercări interlaboratoare, conform descrierilor din ISO 5725.

5.2.1. Valori limită

Masa specifică de monoxid de carbon, de hidrocarburi totale, de oxizi de azot și de particule, astfel cum este stabilită prin testul ESC, și masa opacității fumului, astfel cum este stabilită prin testul ELR, nu trebuie să depășească valorile indicate în tabelul 1.

Pentru motoarele diesel testate suplimentar prin testul ETC și în mod special pentru motoarele cu gaz, masa specifică a monoxidului de carbon, a hidrocarburilor nemetanice, a metanului (după caz), a oxizilor de azot și a particulelor (după caz), nu trebuie să depășească valorile indicate în tabelul 2.

Tabelul 1

Valori limită – testele ESC și ELR

Rând Masa monoxidului de carbon (CO) g/kWh Masa hidrocarburilor (HC) g/kWh Masa oxizilor de azot (NOx) g/kWh Masa particulelor (PT) g/kWh Fum m–1 A (2000) 2,1 0,66 5,0 0,10 0,13 (4) 0,8 B1 (2005) 1,5 0,46 3,5 0,02 0,5 B2 (2008) 1,5 0,46 2,0 0,02 0,5 C (EEV) 1,5 0,25 2,0 0,02 0,15





Tabelul 2

Valori limită – teste ETC (6)

Rând Masa monoxidului de carbon (CO) g/kWh Masa hidrocarburilor nemetanice (NMHC) g/kWh Masa metanului (CH4) (7) g/kWh Masa oxizilor de azot (NOx) g/kWh Masa particulelor (PT) (8)) g/kWh A (2000) 5,45 0,78 1,6 5,0 0,16 0,21 (5) B1 (2005) 4,0 0,55 1,1 3,5 0,03 B2 (2008) 4,0 0,55 1,1 2,0 0,03 C (EEV) 3,0 0,40 0,65 2,0 0,02

5.2.2. Măsurarea hidrocarburilor pentru motoarele diesel și cele cu gaz

5.2.2.1. Constructorul poate alege măsurarea masei totale de hidrocarburi (THC) prin testul ETC în locul măsurării masei hidrocarburilor nemetanice. În acest caz, limita pentru masa totală de hidrocarburi este aceeași cu cea indicată în tabelul 2 pentru masa de hidrocarburi nemetanice.

5.2.3. Cerințe specifice pentru motoarele diesel

5.2.3.1. Masa specifică a oxizilor de azot măsurată la puncte de verificare aleatorii în cadrul zonei de control din testul ESC nu trebuie să depășească cu mai mult de 10 procente valorile interpolate din modurile adiacente de testare (ca referință anexa 4 apendicele 1 punctele 4.6.2 și 4.6.3).

5.2.3.2. Valoarea fumului la viteza aleatorie de testare din cadrul testului ELR nu trebuie să depășească cu mai mult de 20 procente cea mai mare valoare a fumului a celor două viteze adiacente de testare sau cu mai mult de 5 procente valoarea limită, luându-se în calcul valoarea cea mai mare dintre cele două.

6. INSTALAREA PE VEHICUL

Instalarea motorului pe vehicul trebuie să respecte următoarele caracteristici în ceea ce privește omologarea motorului:

6.1.1. Scăderea presiunii de admisie să nu depășească valoarea specificată pentru motorul omologat din anexa 2A.

6.1.2. Contrapresiunea de evacuare să nu depășească valoarea specificată pentru motorul omologat din anexa 2A.

6.1.3. Puterea absorbită de dispozitivele auxiliare necesare pentru funcționarea motorului să nu depășească puterea specificată pentru motorul omologat din anexa 2A.

7. FAMILIA DE MOTOARE

7.1. Parametrii de definire a familiei de motoare

Familia de motoare, stabilită de constructorul de motoare, poate fi definită prin caracteristici de bază care trebuie să fie comune motoarelor din familia respectivă. În anumite cazuri, poate exista o interacțiune a parametrilor. Aceste efecte trebuie, de asemenea, luate în considerare pentru a garanta că numai motoarele care au caracteristici similare în ceea ce privește emisia de gaze de evacuare sunt incluse în aceeași familie de motoare.

Pentru ca motoarele să fie considerate ca aparținând aceleiași familii de motoare, următoarea listă de parametri de bază trebuie să li se aplice tuturor:

7.1.1. Ciclul de aprindere:

— 2 timpi

— 4 timpi

7.1.2. Agent de răcire:

— aer

— apă

— ulei

7.1.3. Pentru motoarele cu gaz și motoarele cu dispozitiv de posttratare:

— numărul de cilindri

(alte motoare diesel cu mai puțini cilindri decât motorul prototip pot fi considerate ca aparținând aceleiași familii de motoare cu condiția ca sistemul de alimentare să măsoare carburantul pentru fiecare cilindru)

7.1.4. Cilindree unitară

— motoare care trebuie încadrate într-un interval total de 15 %

7.1.5. Metoda de aspirare a aerului:

— aspirat natural

— supraalimentat

— supraalimentat cu instalație de răcire a aerului de încărcare

7.1.6. Tipul/schema camerei de ardere:

— anticameră

— cameră de turbulență

— cameră deschisă

7.1.7. Configurația, mărimea și numărul supapelor și orificiilor:

— chiulasă

— bloc motor

— carter

7.1.8. Sistem de injecție (motoare diesel):

— pompă de injecție în linie

— pompă în linie

— pompă de distribuție

— element unic

— pompă de injecție

7.1.9. Sistem de alimentare (motoare cu gaz):

— unitate de amestec

— injecție de gaz (monopunct, multipunct)

— injecție de lichid (monopunct, multipunct)

7.1.10. Sistemul de aprindere (motoare cu gaz)

7.1.11. Caracteristici diverse:

— recircularea gazelor de evacuare

— injecție/emulsie cu apă

— injecție de aer secundar

— sistem de răcire a încărcării

7.1.12. Posttratare evacuare:

— catalizator cu trei căi

— catalizator de oxidare

— catalizator de reducere

— reactor termic

— filtru de particule

7.2. Selectarea motorului prototip

7.2.1. Motoare diesel

Motorul prototip al familiei se alege folosindu-se drept criteriu principal valoarea maximă de alimentare per timp la turația maximă de cuplu declarată. În cazul în care două sau mai multe motoare au în comun același criteriu principal, se apelează la criteriul secundar al celei mai mari cantități de carburant alimentat per timp la turația nominală. În anumite condiții, autoritatea de omologare poate să stabilească faptul că cea mai nocivă rată a emisiei întregii familii de motoare se poate stabili în mod optim prin testarea celui de-al doilea motor. Astfel, autoritatea de omologare poate selecta un motor suplimentar pentru o testare bazată pe caracteristicile care indică, în familia respectivă, motorul cu cel mai înalt nivel de emisii.

În cazul în care motoarele dintr-o familie au și alte caracteristici variabile despre care se poate considera că afectează emisiile de gaze evacuate, acestea se identifică și se iau în considerare la selectarea motorului prototip.

7.2.2. Motoare cu gaz

Motorul prototip al familiei se stabilește prin aplicarea criteriilor principale ale celei mai mari cilindree. În cazul în care două sau mai multe motoare împărtășesc această caracteristică primară, motorul prototip se selectează prin aplicarea unor criterii secundare în următoarea ordine:

— valoarea maximă de alimentare per timp la turația puterii nominale declarate;

— cel mai mare avans la aprindere;

— cea mai mică rată de recirculare a gazelor de evacuare;

— lipsa pompei de aer sau pompa de aer cu debitul efectiv cel mai mic.

În anumite condiții, autoritatea de omologare poate să stabilească faptul că cea mai nocivă rată a emisiilor pentru întreaga familie de motoare se poate stabili în mod optim prin testarea celui de-al doilea motor. Astfel, autoritatea de omologare poate selecta un motor suplimentar pentru o testare bazată pe caracteristici care indică, în familia respectivă, motorul cu cel mai înalt nivel de emisii.

8. CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Conformitatea procedurilor de producție este conformă cu cele stabilite în acord, apendicele 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2), cu următoarele cerințe:

8.1. Orice motor sau vehicul prevăzut cu o marcă de omologare în conformitate cu prezentul regulament trebuie să fie astfel construit încât să corespundă tipului omologat în ceea ce privește descrierea din fișa de omologare și anexele sale.

8.2. Ca regulă generală, conformitatea producției în ceea ce privește limitarea emisiilor este controlată pe baza descrierii oferite în fișa de comunicare și anexele sale.

În cazul în care trebuie măsurate emisiile de poluanți, iar omologarea motorului a fost prelungită o dată sau de mai multe ori, testele se realizează asupra motorului/motoarelor descrise în pachetul informativ legat de prelungirea în cauză.

Conformitatea motorului supus unui test pentru poluanți:

După depunerea motorului la autorități, constructorul nu trebuie să efectueze nici o ajustare la motoarele selectate.

8.3.1.1. Se aleg în mod aleator trei motoare din serie. Motoarele care urmează să fie supuse numai testării prin testele ESC și ELR sau numai prin testul ETC pentru omologarea corespunzătoare rândului A din tabelele de la punctul 5.2.1 sunt supuse testelor aplicabile pentru verificarea conformității producției. Cu acordul autorităților, toate celelalte tipuri de motoare aprobate pentru rândul A, B1, B2 sau C din tabelele de la punctul 5.2.1 sunt supuse testării fie prin testele ESC și ELR, fie prin testul ETC pentru verificarea conformității producției. Valorile limită sunt indicate la punctul 5.2.1 din prezentul regulament.

8.3.1.2. Testele se desfășoară în conformitate cu apendicele 1 la prezentul regulament, în cazul în care autoritatea competentă se declară mulțumită cu abaterea standard de producție stabilită de constructor.

Testele se desfășoară în conformitate cu apendicele 2 la prezentul regulament, în cazul în care autoritatea competentă nu se declară mulțumită cu abaterea standard de producție stabilită de constructor.

La solicitarea constructorului, testele se pot desfășura în conformitate cu apendicele 3 la prezentul regulament.

8.3.1.3. Pe baza unui test al motorului prin eșantionare, producția unei serii este considerată conformă cu standardul în cazul în care se ajunge la o decizie pozitivă pentru toți poluanții și neconformă cu standardul în cazul în care se adoptă o decizie de respingere pentru unul dintre poluanți, în conformitate cu criteriile de testare aplicate în apendicele corespunzător.

În cazul în care o decizie pozitivă a fost luată pentru unul dintre poluanți, această decizie nu poate fi schimbată de teste suplimentare în scopul luării unei decizii pentru ceilalți poluanți.

În cazul în care nu toți poluanții au primit o decizie pozitivă și în cazul în care nu se ajunge la nici o decizie negativă pentru unul dintre poluanți, se aplică testul asupra unui alt motor (a se vedea figura 2).

În cazul în care nu se ajunge la nici o decizie, constructorul poate hotărî, în orice moment, încetarea testului. În acest caz, se înregistrează o decizie de respingere.

Testele se desfășoară pe motoare nou produse. Motoarele alimentate cu gaz se rodează prin aplicarea procedurii definite la punctul 3 din apendicele 2 la anexa 4.

8.3.2.1. Cu toate acestea, la solicitarea constructorului, testele se pot desfășura pe motoare cu gaz sau diesel care au fost rodate într-o perioadă mai mare decât cea prevăzută la punctul 8.4.2.2, de până la maximum 100 de ore. În acest caz, procedura de rodaj este desfășurată de constructor, care se angajează să nu aplice nici o reajustare a motoarelor respective.

8.3.2.2. În cazul în care constructorul solicită realizarea unei proceduri de rodaj în conformitate cu punctul 8.4.2.2.1, aceasta poate fi aplicată:

— tuturor motoarelor care sunt testate

sau

— primului motor testat, prin stabilirea unui coeficient de evoluție după cum urmează: — emisiile de poluanți se măsoară la momentul zero și la „x” ore pentru primul motor testat; — coeficientul de evoluție al emisiilor între momentul zero și „x” ore se calculează pentru fiecare poluant:

Acest coeficient poate fi mai mic decât 1.

Motoarele de testare următoare nu sunt supuse procedurii de rodaj, dar emisiile acestora de la ora zero se modifică prin coeficientul de evoluție.

În acest caz, valorile care trebuie luate în considerare sunt:

— valorile la „x” ore pentru primul motor;

— valorile la ora zero multiplicate cu coeficientul de evoluție pentru celelalte motoare.

8.3.2.3. Pentru motoarele diesel și pentru cele alimentate cu GPL, toate aceste teste pot fi realizate cu carburanți pentru uz comercial. Cu toate acestea, la solicitarea constructorului se pot utiliza carburanții de referință descriși în anexele 5 sau 7. Aceasta implică teste, în conformitate cu descrierea de la punctul 4 din prezentul regulament, cu cel puțin doi dintre carburanții de referință pentru fiecare motor cu gaz.

8.3.2.4. Pentru motoarele alimentate cu gaz natural, toate aceste teste pot fi realizate cu carburant pentru uz comercial, după cum urmează:

(i) pentru motoarele marcate H, cu carburant pentru uz comercial din gama H (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00);

(ii) pentru motoare marcate L, cu carburant pentru uz comercial din gama L (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19);

(iii) pentru motoare marcate HL, cu carburant pentru uz comercial din gama valorilor extreme ale factorului de adaptare λ (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).

Cu toate acestea, la solicitarea constructorului, se pot utiliza carburanții de referință descriși în anexa 6. Aceasta implică teste conforme cu descrierea de la punctul 4 din prezentul regulament.

8.3.2.5. În cazul unui litigiu provocat de lipsa de conformitate a motoarelor în cazul în care sunt utilizați carburanți pentru uz comercial, testele se realizează cu un carburant de referință cu care a fost testat motorul prototip sau cu carburantul 3 suplimentar specificat la punctele 4.1.3.1 și 4.2.1.1 pe care este posibil ca motorul prototip să fi fost testat. În acest caz, rezultatul trebuie convertit printr-un calcul care să aplice factorul/factorii relevanți „r”, „ra” sau „rb”, în conformitate cu descrierea de la punctele 4.1.3.2, 4.1.5.1 și 4.2.1.2. În cazul în care r, ra sau rb sunt mai mici de 1, nu se efectuează nici o corectare. Rezultatele măsurate și rezultatele calculate trebuie să demonstreze că motorul respectă valorile limită cu toți carburanții relevanți (carburanții 1, 2 și, după caz, carburantul 3 în cazul motoarelor cu gaz natural și carburanții A și B în cazul motoarelor cu GPL).

8.3.2.6. Testele de conformitate a producției unui motor alimentat cu gaz pregătit pentru funcționare cu o compoziție specifică de carburant se realizează cu carburantul pentru care a fost calibrat motorul.

9. SANCȚIUNI PENTRU NECONFORMITATEA PRODUCȚIEI

9.1. Omologarea acordată pentru un tip de motor sau vehicul în conformitate cu prezentul regulament poate fi retrasă în cazul în care cerințele enunțate la punctul 8.1 de mai sus nu sunt respectate sau în cazul în care motorul (motoarele) sau vehiculul (vehiculele) prelevate nu au trecut cu succes verificările prevăzute la punctul 8.3.

9.2. În cazul în care o parte contractantă la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, aceasta va informa de îndată celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conformă modelului din anexele 2A sau 2B la prezentul regulament.

10. MODIFICAREA TIPULUI OMOLOGAT ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII

Orice modificare a tipului omologat se va comunica departamentului administrativ care a acordat omologarea de tip. Departamentul poate apoi fie:

10.1.1. Să considere că modificările efectuate nu au o influență negativă semnificativă și că în orice caz tipul modificat corespunde încă cerințelor, sau

10.1.2. Să solicite serviciului tehnic care efectuează încercările un nou raport.

10.2. Confirmarea sau refuzul omologării, cu indicarea modificărilor, se va comunica părților la acord care aplică prezentul regulament în conformitate cu procedura de la punctul 4.5.

10.3. Autoritatea competentă care a acordat extinderea omologării atribuie acesteia un număr de serie și informează despre aceasta celelalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, printr-o fișă de comunicare conformă modelului din anexele 2A sau 2B la prezentul regulament.

11. OPRIREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care titularul unei omologări încetează total fabricația unui tip omologat în conformitate cu prezentul regulament, acesta va informa autoritatea care a acordat omologarea. La primirea comunicării relevante această autoritate va comunica acest lucru celorlalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul fișei de comunicare conformă cu modelul din anexele 2A sau 2B la prezentul regulament.

12. DISPOZIȚII TRANZITORII

12.1. Generalități

12.1.1. De la data oficială de intrare în vigoare a seriei 04 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu trebuie să refuze acordarea omologării ECE în conformitate cu prezentul regulament astfel cum a fost modificat prin seria 04 de amendamente.

12.1.2. De la data intrării în vigoare a seriei 04 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să acorde omologările ECE doar în cazul în care motorul îndeplinește cerințele prezentului regulament astfel cum a fost modificat prin seria 04 de amendamente.

Motorul trebuie să fie supus testelor relevante stabilite la punctul 5.2 din prezentul regulament și trebuie, în conformitate cu punctele 12.2.1, 12.2.2 și 12.2.3 de mai jos, să îndeplinească limitele relevante de emisii detaliate la punctul 5.2.1 din prezentul regulament.

12.2. Noile omologări de tip

12.2.1. Sub rezerva dispozițiilor punctului 12.4.1, părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie, de la data intrării în vigoare a seriei 04 de amendamente la prezentul regulament, să acorde o omologare ECE unui motor numai în cazul în care acel motor îndeplinește limitele relevante de emisii din rândurile A, B1, B2 sau C în tabelele de la punctul 5.2.1 din prezentul regulament.

12.2.2. Sub rezerva dispozițiilor punctului 12.4.1, părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie, de la 1 octombrie 2005, să acorde omologarea ECE unui motor numai în cazul în care acel motor îndeplinește limitele relevante de emisii din rândurile B1, B2 sau C din tabelele la punctul 5.2.1 la prezentul regulament.

12.2.3. Sub rezerva dispozițiilor punctului 12.4.1, părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie, de la 1 octombrie 2008, să acorde omologarea ECE unui motor numai în cazul în care acel motor îndeplinește limitele relevante de emisii din rândurile B2 sau C din tabelele de la punctul 5.2.1 la prezentul regulament.

12.3. Limita de validitate ale vechilor omologări de tip

12.3.1. Cu excepția dispozițiilor punctelor 12.3.2 și 12.3.3, de la data oficială de intrare în vigoare ale seriei 04 de amendamente, omologările de tip acordate în conformitate cu prezentul regulament astfel cum a fost modificat prin seria 03 de amendamente trebuie să înceteze să fie valabile, cu excepția cazului în care partea contractantă care a acordat omologarea notifică celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament că tipul de motor aprobat îndeplinește cerințele prezentului regulament astfel cum a fost modificat prin seria 04 de amendamente, în conformitate cu punctul 12.2.1 de mai sus.

12.3.2. Extinderea omologării de tip

12.3.2.1. Punctele 12.3.2.2 și 12.3.2.3 de mai jos se aplică doar noilor motoare cu aprindere prin comprimare și noilor vehicule propulsate printr-un motor cu aprindere prin comprimare care au fost aprobate în conformitate cu cerințele rândului A din tabelele de la punctul 5.2.1 din prezentul regulament.

12.3.2.2. Ca alternativă la punctele 5.1.3 și 5.1.4, constructorul poate prezenta serviciului tehnic rezultatele testului de selecție NOx folosind ETC, efectuat asupra unui motor care este conform cu caracteristicile motorului prototip descris în anexa 1 și luând în considerare dispozițiile punctelor 5.1.4.1. și 5.1.4.2. Constructorul trebuie să prezinte și o declarație scrisă care să ateste faptul că motorul nu folosește nici un dispozitiv de invalidare a emisiilor sau o strategie irațională de control al emisiilor, după cum se precizează la punctul 2 din prezentul rehulament.

12.3.2.3. Constructorul trebuie să prezinte și o declarație scrisă care să ateste că rezultatele testului de selecție NOx și declarația pentru motorul prototip, după cum este prevăzut la punctul 5.1.4, se aplică tuturor tipurilor de motoare din familia de motoare descrise în anexa 1.

12.3.3. Motoare cu gaz

De la 1 octombrie 2003, omologările de tip acordate motoarelor cu gaz în conformitate cu prezentul regulament astfel cum a fost modificat de seria 03 de amendamente trebuie să înceteze să fie valabile, cu excepția cazului în care partea contractantă care a acordat omologarea notifică celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament că tipul de motor omologat îndeplinește cerințele prezentului regulament astfel cum a fost modificat prin seria 04 de amendamente, în conformitate cu punctul 12.2.1 de mai sus.

12.3.4. De la 1 octombrie 2006, omologările de tip acordate în conformitate cu prezentul regulament astfel cum a fost modificat prin seria 04 de amendamente trebuie să înceteze să fie valabile, cu excepția cazului în care partea contractantă care a acordat omologarea notifică celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament că tipul de motor omologat îndeplinește cerințele prezentului regulament astfel cum a fost modificat prin seria 04 de amendamente, în conformitate cu punctul 12.2.2 de mai sus.

12.3.5. De la 1 octombrie 2009, omologările de tip acordate în conformitate cu prezentul regulament astfel cum a fost modificat prin seria 04 de amendamente trebuie să înceteze să fie valabile, cu excepția cazului în care partea contractantă care a acordat omologarea notifică celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament că tipul de motor omologat îndeplinește cerințele prezentului regulament astfel cum a fost modificat prin seria 04 de amendamente, în conformitate cu punctul 12.2.2 de mai sus.

12.4. Piese de schimb pentru vehiculele în folosință

12.4.1. Părțile contractante care aplică prezentul regulament pot continua să acorde omologări acelor motoare care sunt conforme cu cerințele prezentului regulament astfel cum au fost modificate de oricare serii precedente de amendamente, sau la oricare nivel al regulamentului astfel cum a fost modificat prin seria 04 de amendamente, cu condiția ca motorul să fie destinat ca înlocuitor pentru un vehicul în folosință și pentru care standardul anterior era aplicabil la data intrării în folosință a vehiculului.

13. DENUMIRI ȘI ADRESE ALE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU ÎNCERCĂRILE DE OMOLOGARE ȘI ALE SERVICIILOR ADMINISTRATIVE

Părțile la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament trebuie să comunice secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare și ale serviciilor administrative care acordă omologarea și cărora trebuie să li se trimită fișele de acordare, de refuz sau de retragere a omologării emise în alte țări.

(1) În conformitate cu anexa 7 din rezoluția de ansamblu privind construcția vehiculelor (R.E.3), (TRANS/WP 29/78/Rev. 1/Amend. 2).

(2) Motoarele utilizate pentru autovehiculele din categoriile N1, N2 și M2 nu se supun prescripțiilor prezentului regulament, în cazul în care aceste vehicule se omologhează în conformitate cu Regulamentul nr. 83.

(3) 1 pentru Germania, 2 pentru Franța, 3 pentru Italia, 4 pentru Țările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Republica Cehă, 9 pentru Spania, 10 pentru Serbia și Muntenegru, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveția, 15 (disponibil), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Federația Rusă, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, 25 pentru Croația, 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 28 pentru Belarus, 29 pentru Estonia, 30 (disponibil), 31 pentru Bosnia-Herțegovina, 32 pentru Letonia, 33 (disponibil), 34 pentru Bulgaria, 35 (disponibil), 36 pentru Lituania, 37 pentru Turcia, 38 (disponibil), 39 pentru Azerbaijan, 40 pentru fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, 41 (disponibil), 42 pentru Comunitatea Europeană (omologările sunt acordate de fiecare stat membru utilizând propria marcă ECE), 43 pentru Japonia, 44 (disponibil), 45 pentru Australia, 46 pentru Ucraina, 47 pentru Africa de Sud, 48 pentru Noua Zeelandă, 49 pentru Cipru, 50 pentru Malta și 51 pentru Republica Coreea. Numerele următoare vor fi atribuite celorlalte țări în ordinea cronologică a ratificării Acordului privind adaptarea de prescripții tehnice uniforme aplicabile vehiculelor cu roți, echipamentelor și componentelor ce pot fi montate sau utilizate pe vehicule cu roți și condițiile de recunoaștere reciprocă a omologărilor eliberate pe baza acestor prescripții și numerele astfel atribuite vor fi comunicate prin Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite părților contractante la acord.

(4) Pentru motoarele cu o cilindree unitară mai mică de 0,75 dm3 pe cilindru și o turație nominală de peste 3 000 min–1.

(5) Pentru motoarele cu o cilindree unitară mai mică de 0,75 dm3 pe cilindru și o turație nominală de peste 3 000 min–1.

(6) Condițiile pentru verificarea acceptabilității testelor ETC (a se vedea anexa 4, apendicele 2, punctul 3.9) atunci când se măsoară emisiile motoarelor alimentate cu gaz față de valorile limită aplicate în rândul A trebuie reexaminate și, după caz, modificate în conformitate cu procedura stabilită în Rezoluția Consolidată R.E.3.

(7) Numai pentru motoarele alimentate cu gaz natural.

(8) Nu se aplică motoarelor alimentate cu gaz în etapa A și etapele B1 și B2.

Apendicele 1

PROCEDURA DE TESTARE A CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI ÎN CAZUL ÎN CARE ABATEREA STANDARD ESTE SATISFĂCĂTOARE

1. Prezentul apendice descrie procedura care trebuie utilizată pentru verificarea conformității producției pentru emisiile de poluanți în cazul în care abaterea standard stabilită de constructor este satisfăcătoare.

2. Folosind un eșantion de minimum trei motoare, procedura de eșantionare este concepută astfel încât probabilitatea ca un lot să treacă un test având defecte la 40 % dintre motoare să fie de 0,95 (risc al constructorului = 5 %), în timp ce probabilitatea ca un lot să fie aprobat având un procent al motoarelor defecte de 65 % să fie de 0,10 (riscul consumatorului = 10 %).

3. Următoarea procedură este utilizată pentru fiecare dintre poluanții descriși la punctul 5.2.1 din prezentul regulament (a se vedea figura 2):

În cazul în care:

L = logaritm natural din valoarea limită pentru poluant; xi = logaritm natural din valoarea măsurată pentru motorul cu numărul i al eșantionului; s = valoare estimată a abaterii standard de producție (în urma stabilirii logaritmului natural al valorii măsurate) n = numărul motoarelor din eșantion.

4. Pentru fiecare eșantion, suma abaterilor standardizate în raport cu limita se calculează aplicând următoarea formulă:

5. Atunci:

— în cazul în care rezultatul statistic al testului este mai mare decât numărul de decizii pozitive pentru dimensiunea eșantionului indicată în tabelul 3, se ia o decizie pozitivă pentru poluant;

— în cazul în care rezultatul statistic al testului este mai mic decât numărul de decizii negative pentru dimensiunea eșantionului indicată în tabelul 3, se ia o decizie negativă pentru poluant;

— altfel, se testează un motor suplimentar în conformitate cu punctul 8.3.1 din regulament și se aplică procedura de calcul eșantionului mărit cu o unitate.

Tabelul 3

Praguri de aprobare și de respingere pentru planul de eșantionare din apendicele 1

Dimensiunea minimă a eșantionului: 3

Număr cumulativ de motoare testate (dimensiunea eșantionului) Prag de aprobare An Prag de respingere Bn 3 3,327 –4,724 4 3,261 –4,790 5 3,195 –4,856 6 3,129 –4,922 7 3,063 –4,988 8 2,997 –5,054 9 2,931 –5,120 10 2,865 –5,185 11 2,799 –5,251 12 2,733 –5,317 13 2,667 –5,383 14 2,601 –5,449 15 2,535 –5,515 16 2,469 –5,581 17 2,403 –5,647 18 2,337 –5,713 19 2,271 –5,779 20 2,205 –5,845 21 2,139 –5,911 22 2,073 –5,977 23 2,007 –6,043 24 1,941 –6,109 25 1,875 –6,175 26 1,809 –6,241 27 1,743 –6,307 28 1,677 –6,373 29 1,611 –6,439 30 1,545 –6,505 31 1,479 –6,571 32 –2,112 –2,112

Apendicele 2

PROCEDURA DE TESTARE A CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI ÎN CAZUL ÎN CARE ABATEREA STANDARD ESTE NESATISFĂCĂTOARE SAU INDISPONIBILĂ

1. Prezentul apendice descrie procedura care trebuie utilizată pentru verificarea conformității producției în ceea ce privește emisiile de poluanți în cazul în care abaterea standard stabilită de constructor este fie nesatisfăcătoare, fie indisponibilă.

2. Folosind un eșantion de minimum trei motoare, procedura de eșantionare este concepută astfel încât probabilitatea ca un lot să treacă un test având defecte la 40 % din motoare să fie de 0,95 (risc al constructorului = 5 %), în timp ce probabilitatea ca un lot să fie aprobat având un procent al motoarelor defecte de 65 % să fie de 0,10 (riscul consumatorului = 10 %).

3. Valorile poluanților indicați la punctul 5.2.1 din prezentul regulament sunt considerate a fi calculate conform procedurii „log-normal” și trebuie transformate prin calcularea logaritmului natural.

Se stabilesc m0 și m ca indicatori ai dimensiunii minime, respectiv maxime a eșantionului (m0 = 3, m = 32, iar n desemnează dimensiunea actuală a eșantionului.

4. În cazul în care logaritmii naturali ai valorilor măsurate din serie sunt x1, x2,… xi, iar L este logaritmul natural al valorii limită pentru poluant, atunci se definește

și

5. Tabelul 4 indică valorile pragurilor de aprobare (An) și ale pragurilor de respingere (Bn) în raport cu dimensiunea actuală a eșantionului. Rezultatul statistic al testului este raportul și este utilizat pentru a stabili dacă seria a fost aprobată sau respinsă, după cum urmează:

Pentru m0 ≤ n ≤ m:

— seria este aprobată în cazul în care

— seria este respinsă în cazul în care

— se realizează o nouă măsurătoare în cazul în care

6. Observații

Următoarele formule recursive sunt utile pentru stabilirea valorilor succesive statistice ale testului:

Tabelul 4

Praguri de aprobare și de respingere pentru planul de eșantionare din apendicele 2

Dimensiunea minimă a eșantionului: 3

Număr cumulativ de motoare testate (dimensiunea eșantionului) Prag de aprobare An Prag de respingere Bn 3 –0,80381 16,64743 4 –0,76339 7,68627 5 –0,72982 4,67136 6 –0,69962 3,25573 7 –0,67129 2,45431 8 –0,64406 1,94369 9 –0,61750 1,59105 10 –0,59135 1,33295 11 –0,56542 1,13566 12 –0,53960 0,97970 13 –0,51379 0,85307 14 –0,48791 0,74801 15 –0,46191 0,65928 16 –0,43573 0,58321 17 –0,40933 0,51718 18 –0,38266 0,45922 19 –0,35570 0,40788 20 –0,32840 0,36203 21 –0,30072 0,32078 22 –0,27263 0,28343 23 –0,24410 0,24943 24 –0,21509 0,21831 25 –0,18557 0,18970 26 –0,15550 0,16328 27 –0,12483 0,13880 28 –0,09354 0,11603 29 –0,06159 0,09480 30 –0,02892 0,07493 31 –0,00449 0,05629 32 0,03876 0,03876

Apendicele 3

PROCEDURA DE TESTARE A CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI LA SOLICITAREA CONSTRUCTORULUI

1. Prezentul apendice descrie procedura care trebuie utilizată pentru verificarea conformității producției în ceea ce privește emisiile de poluanți la solicitarea constructorului.

2. Folosind un eșantion de minimum trei motoare, procedura de eșantionare este concepută astfel încât probabilitatea ca un lot să treacă un test având defecte la 40 % dintre motoare să fie de 0,90 (riscul constructorului = 10 %), în timp ce probabilitatea ca un lot să fie aprobat având un procent al motoarelor defecte de 65 % să fie de 0,10 (riscul consumatorului = 10 %).

3. Următoarea procedură este utilizată pentru fiecare dintre poluanții descriși la punctul 5.2.1 din regulament (a se vedea figura 2):

În cazul în care:

L = valoarea limită pentru poluant, xi = valoarea măsurată pentru motorul cu numărul i al eșantionului, n = dimensiunea eșantionului.

4. Pentru eșantionul respectiv se calculează valoarea statistică de testare care cuantifică numărul motoarelor neconforme, respectiv xi ≥ L.

5. Atunci:

— în cazul în care rezultatul statistic de testare este mai mic sau egal cu pragurile de aprobare pentru dimensiunea eșantionului indicată în tabelul 5, se adoptă o decizie de aprobare pentru poluant;

— în cazul în care rezultatul statistic de testare este mai mare sau egal cu pragurile de respingere pentru dimensiunea eșantionului indicată în tabelul 5, se adoptă o decizie de respingere pentru poluant;

— altfel, se testează un motor suplimentar în conformitate cu punctul 8.3.1 din regulament și se aplică procedura de calcul eșantionului mărit cu o unitate.

În tabelul 5, pragurile de aprobare și de respingere sunt calculate în conformitate cu Standardul Internațional ISO 8422:1991.

Tabelul 5

Praguri de aprobare și de respingere pentru planul de eșantionare din apendicele 3

Dimensiunea minimă a eșantionului: 3

Număr cumulativ de motoare testate (dimensiunea eșantionului) Prag de aprobare Prag de respingere 3 — 3 4 0 4 5 0 4 6 1 5 7 1 5 8 2 6 9 2 6 10 3 7 11 3 7 12 4 8 13 4 8 14 5 9 15 5 9 16 6 10 17 6 10 18 7 11 19 8 9

ANEXA 1

CARACTERISTICI FUNDAMENTALE ALE MOTORULUI (PROTOTIP) ȘI INFORMAȚII PRIVIND DESFĂȘURAREA TESTULUI (1)

1. DESCRIEREA MOTORULUI

1.1. Constructor: …

1.2. Codul de motor al constructorului: …

1.3. Ciclul: în patru timpi/în doi timpi (2)

Numărul și amplasarea cilindrilor: …

1.4.1. Alezaj: … mm

1.4.2. Cursa pistonului: … mm

1.4.3. Ordinea de aprindere: …

1.5. Capacitatea cilindrică: … cm3

1.6. Raport de comprimare volumetrică (3): …

1.7. Desene ale camerei de ardere și ale coroanei pistonului: …

1.8. Aria minimă a secțiunii transversale a orificiilor de admisie/evacuare: … cm2

1.9. Turația nominală: … min–1

1.10. Putere netă maximă: … kW la … min–1

1.11. Turația maximă admisă: … min–1

1.12. Cuplul maxim net: … Nm la … min–1

1.13. Sistemul de ardere: aprindere prin comprimare/aprindere prin scânteie (2)

1.14. Carburant: motorină/GPL/GN-H/GN-L/N-HL/etanol (1)

Sistemul de răcire

Lichid

1.15.1.1. Natura lichidului …

1.15.1.2. Pompă (pompe) de circulație: da/nu (2)

1.15.1.3. Caracteristici sau marcă (mărci) și tip (tipuri) (după caz): …

1.15.1.4. Raport de acționare (după caz): …

Aer

1.15.2.1. Ventilator: da/nu (2)

1.15.2.2. Caracteristici sau marcă (mărci) și tip (tipuri) (după caz): …

1.15.2.3. Raport de acționare (după caz): …

Temperatura admisă de constructor

1.16.1. Răcire cu lichid: temperatura maximă la ieșire: … K

1.16.2. Răcire cu aer: … Punct de referință …

Temperatura maximă la punctul de referință: … K

1.16.3. Temperatura maximă a aerului la ieșire din răcitorul intermediar de la admisie (după caz): … K

1.16.4. Temperatura maximă a gazului de evacuare la punctul de pe țeava (țevile) de evacuare adiacente flanșei (flanșelor) exterioare de la colectorul/colectoarele de evacuare: …

sau turbocompresor (turbocompresoare): … K

1.16.5. Temperatura carburantului: minimum … K, maximum … K

pentru motoare diesel la intrarea pompei de injecție, pentru motoare cu gaz la treapta finală a regulatorului de presiune

1.16.6. Presiunea carburantului: minimum: … kPa, maximum: … kPa

la treapta finală a regulatorului de presiune, numai pentru motoarele cu gaz natural

1.16.7. Temperatura lubrifiantului: minimum … K, maximum … K

Compresor: da/nu (2)

1.17.1. Marca: …

1.17.2. Tipul: …

1.17.3. Descrierea sistemului

(de exemplu presiunea maximă la încărcare, supapă de descărcare) (după caz): …

1.17.4. Răcitor intermediar: da/nu (2)

1.18. Sistem de admisie

Scăderea maximă de presiune permisă la admisie la turația nominală a motorului și la o încărcare 100 %, după cum se specifică în condițiile de funcționare

din Regulamentul nr. 24 … kPa

1.19. Sistem de evacuare

Contrapresiunea maximă permisă de la turația nominală a motorului și la o încărcare 100 %, astfel cum este specificat în condițiile de funcționare

din Regulamentul nr. 24 … kPa

Volumul sistemului de evacuare: … dm3

2. MĂSURI LUATE ÎMPOTRIVA POLUĂRII AERULUI

2.1. Dispozitiv pentru reciclarea gazelor de carter (descriere și desene)…

…

Dispozitive antipoluare suplimentare (dacă este cazul și nu se încadrează la alt capitol)

Convertor catalitic: da/nu (2)

2.2.1.1. Marcă (mărci): …

2.2.1.2. Tip (tipuri): …

2.2.1.3. Numărul de convertoare catalitice și de elemente: …

2.2.1.4. Dimensiunile, forma și volumul convertorului (convertoarelor) catalitic(e)

2.2.1.5. Tip de acțiune catalitică: …

2.2.1.6. Cantitatea totală de metale prețioase: …

2.2.1.7. Concentrația relativă: …

2.2.1.8. Substrat (structură și material): …

2.2.1.9. Densitatea celulei: …

2.2.1.10. Tipul de carcasă a convertorului (convertoarelor) catalitic(e): …

2.2.1.11. Amplasamentul convertorului (convertoarelor) catalitic(e) (locul și distanța de referință pe axa sistemului de evacuare): …

…

Senzor de oxigen: da/nu (2)

2.2.2.1. Marcă (mărci): …

2.2.2.2. Tip: …

2.2.2.3. Amplasare: …

Injecție de aer: da/nu (2)

2.2.3.1. Tip (aer pulsat, pompă de aer etc.): …

Recircularea gazului de evacuare: da/nu (2)

2.2.4.1. Caracteristici (debit etc.): …

Filtru de particule: da/nu (2)

2.2.5.1. Dimensiunea, forma și capacitatea filtrului de particule: …

2.2.5.2. Tipul și structura filtrului de particule …

2.2.5.3. Amplasament (distanță de referință pe axa sistemului de evacuare): …

2.2.5.4. Metodă sau sistem de regenerare, descriere și/sau desene: …

Alte sisteme: da/nu (2)

2.2.6.1. Descriere și funcționare: …

3. ALIMENTAREA CU CARBURANT

Motoare diesel

3.1.1. Pompa de alimentare

Presiune (3): … kPa sau diagramă caracteristică (2)…

Sistemul de injecție

Pompa

3.1.2.1.1. Marcă (mărci)…

3.1.2.1.2. Tip (tipuri)…

3.1.2.1.3. Alimentare: … mm3 (3) per timp la turația motorului de … min–1 (la injecție completă sau diagrama caracteristică (2) (3) …

…

Se menționează metoda folosită: pe motor/pe standul cu pompă (2)

În cazul regulatorului de alimentare, se specifică alimentarea caracteristică a carburantului și suprapresiunea în raport cu turația motorului.

Avansul la injecție

3.1.2.1.4.1. Curba de avans la injecție (3)…

3.1.2.1.4.2. Reglarea injecției statice (3)…

Tubulatura de injecție

3.1.2.2.1. Lungime: … mm

3.1.2.2.2. Diametru interior: … mm

Injector/injectoare

3.1.2.3.1. Marcă (mărci): …

3.1.2.3.2. Tip (tipuri): …

3.1.2.3.3. Presiunea la deschidere: … kPa (3)

sau diagrama caracteristică (2) (3)…

Regulator

3.1.2.4.1. Marcă (mărci): …

3.1.2.4.2. Tip (tipuri): …

3.1.2.4.3. Turația la care începe decuplarea la încărcare completă: … min–1

3.1.2.4.4. Turația maximă fără încărcare: … min–1

3.1.2.4.5. Turația de mers în gol: … min–1

Sistem de pornire la rece

3.1.3.1. Marcă (mărci): …

3.1.3.2. Tip (tipuri): …

3.1.3.3. Descriere: …

Sistem auxiliar de pornire: …

3.1.3.4.1. Marcă: …

3.1.3.4.2. Tip: …

Motoare alimentate cu gaz (4)

3.2.1. Carburant: Gaz natural/GPL (2)

Regulatorul (regulatoarele) de presiune sau vaporizatorul/regulatorul (regulatoarele) de presiune (3)

3.2.2.1. Marcă (mărci): …

3.2.2.2. Tip (tipuri): …

3.2.2.3. Număr de trepte de reducere a presiunii: …

3.2.2.4. Presiune în treapta finală: min.: … kPa, max. … kPa

3.2.2.5. Număr de puncte principale de reglaj: …

3.2.2.6. Număr de puncte de reglare a mersului în gol: …

3.2.2.7. Numărul omologării în conformitate cu Regulamentul nr.: …

Sistemul de alimentare: unitate de amestec/injecție de gaz/injecție de lichid/injecție directă (2)

3.2.3.1. Reglarea raportului amestecului: …

3.2.3.2. Descrierea sistemului și/sau diagramă și schițe: …

3.2.3.3. Numărul omologării în conformitate cu Regulamentul nr.: …

Unitatea de amestec

3.2.4.1. Număr: …

3.2.4.2. Marcă (mărci): …

3.2.4.3. Tip (tipuri): …

3.2.4.4. Amplasare: …

3.2.4.5. Posibilități de reglare: …

3.2.4.6. Numărul omologării în conformitate cu Regulamentul nr.: …

Injecția în colectorul de admisie

3.2.5.1. Injecție: monopunct/multipunct (2)

3.2.5.2. Injecție: continuă/simultană/secvențială (2)

Echipamentul de injecție

3.2.5.3.1. Marcă (mărci): …

3.2.5.3.2. Tip (tipuri): …

3.2.5.3.3. Posibilități de reglare: …

3.2.5.3.4. Numărul omologării în conformitate cu Regulamentul nr.: …

Pompa de alimentare (după caz) …

3.2.5.4.1. Marcă (mărci): …

3.2.5.4.2. Tip (tipuri): …

3.2.5.4.3. Numărul omologării în conformitate cu Regulamentul nr.: …

Injector (injectoare) …

3.2.5.5.1. Marcă (mărci): …

3.2.5.5.2. Tip (tipuri): …

3.2.5.5.3. Numărul omologării în conformitate cu Regulamentul nr.: …

Injecție directă

Pompă de injecție/regulator de presiune (2)

3.2.6.1.1. Marcă (mărci): …

3.2.6.1.2. Tip (tipuri): …

3.2.6.1.3. Reglarea injecției: …

3.2.6.1.4. Numărul omologării în conformitate cu Regulamentul nr.: …

Injector (injectoare)

3.2.6.2.1. Marcă (mărci): …

3.2.6.2.2. Tip (tipuri): …

3.2.6.2.3. Presiunea de deschidere sau diagramă caracteristică (3)

3.2.6.2.4. Numărul omologării în conformitate cu Regulamentul nr.: …

Unitate de control electronic (UCE)

3.2.7.1. Marcă (mărci): …

3.2.7.2. Tip (tipuri): …

3.2.7.3. Posibilități de reglare: …

Echipament specific pentru gazul natural

Varianta 1 (numai în cazul omologărilor de motoare pentru mai multe compoziții specifice de carburant)

3.2.8.1.1. Compoziția carburantului:

metan (CH4): bază: … % mol min.: … % mol max.: … % mol etan (C2H6): bază: … % mol min.: … % mol max.: … % mol propan (C3H8): bază: … % mol min.: … % mol max.: … % mol butan (C4H10): bază: … % mol min.: … % mol max.: … % mol C5/C5+: bază: … % mol min.: … % mol max.: … % mol oxigen (O2): bază: … % mol min.: … % mol max.: … % mol gaz inert:(N2, He etc.): bază: … % mol min.: … % mol max.: … % mol

Injector (injectoare)

3.2.8.1.2.1. Marca (mărci):

3.2.8.1.2.2. Tip (tipuri):

3.2.8.1.3. Altele (după caz)

3.2.8.2. Varianta 2 (numai în cazul omologării motoarelor pentru mai multe compoziții specifice de carburant)

4. REGLAREA DISTRIBUȚIEI

4.1. Înălțimea și unghiurile de deschidere și închidere maxime ale supapelor față de punctul mort sau date echivalente: …

4.2. Domenii de referință și/sau amplitudine (2): …

5. SISTEMUL DE APRINDERE (NUMAI PENTRU MOTOARE CU APRINDERE PRIN SCÂNTEIE)

5.1. Tipul sistemului de aprindere:

bobină și bujii comune/bobină și bujii separate/bobină pe bujii/altele (precizați) (2)

Unitatea de control a aprinderii

5.2.1. Marcă (mărci):…

5.2.2. Tip (tipuri):…

5.3. Curba de avans a aprinderii/harta de avans: (2) (3): …

5.4. Reglarea aprinderii (3) … grade înaintea TDC la o turație de … min–1 și o presiune absolută în tubulatura de admisie de … kPa

Bujii

5.5.1. Marcă (mărci): …

5.5.2. Tip (tipuri):…

5.5.3. Poziționarea contactelor: …

Bobina/bobinele de aprindere

5.6.1. Marcă (mărci): …

5.6.2. Tip (tipuri): …

6. ECHIPAMENT ACȚIONAT DE MOTOR

Motorul este depus pentru testare însoțit de elementele auxiliare necesare pentru funcționarea motorului (de exemplu, ventilator, pompă de apă etc.), astfel cum se specifică la și în temeiul condițiilor de funcționare din Regulamentul nr. 24.

6.1. Dispozitive auxiliare care trebuie montate în vederea testării

În cazul în care este imposibilă sau inadecvată montarea dispozitivelor auxiliare pe standul de încercare, se stabilește puterea absorbită de acestea și se scade din puterea motorului asupra întregii zone de operare a ciclului/ciclurilor de încercare.

6.2. Dispozitive auxiliare care trebuie demontate în vederea testării

Dispozitivele auxiliare necesare numai pentru funcționarea vehiculului (de exemplu, compresorul de aer, sistemul de aer condiționat etc.) se demontează înaintea testării. În cazul în care nu pot fi demontate, puterea absorbită de acestea poate fi stabilită și adăugată la puterea măsurată a motorului asupra întregii zone de operare a ciclului/ciclurilor de încercare.

7. INFORMAȚII SUPLIMENTARE PRIVIND CONDIȚIILE DE TESTARE

Lubrifiantul utilizat

7.1.1. Marcă: …

7.1.2. Tip: …

(se specifică procentajul de ulei în amestec, în cazul amestecului de carburant și lubrifiant): …

Echipamente acționate de motor (după caz)

Puterea absorbită de dispozitivele auxiliare trebuie să fie stabilită:

— în cazul în care dispozitivele auxiliare necesare pentru funcționarea motorului nu sunt montate pe motor și/sau

— în cazul în care dispozitivele care nu sunt necesare pentru funcționarea motorului sunt montate pe motor.

7.2.1. Enumerare și detalii de identificare:…

7.2.2. Puterea absorbită la diferite turații specificate ale motorului:

Echipament Puterea absorbită (kW) la turații diferite ale motorului Turație la mers în gol Turație scăzută Turație ridicată Turație A (5) Turație B (5) Turație C (5) Turație de referință (6) P(a) Dispozitive auxiliare necesare pentru funcționarea motorului (trebuie scăzute din puterea măsurată a motorului) a se vedea punctul 6.1 P(b) Dispozitive auxiliare care nu sunt necesare pentru funcționarea motorului (se adaugă la puterea măsurată a motorului) a se vedea punctul 6.2

8. PERFORMANȚA MOTORULUI

8.1. Turațiile motorului (7)

Turație scăzută (nlo): … min–1

Turație ridicată (nhi): … min–1

Pentru ciclurile ESC și ELR

Turație la mers în gol: … min–1

Turație A: … min–1

Turație B: … min–1

Turație C: … min–1

Pentru ciclul ETC

Turație de referință: … min–1

8.2. Puterea motorului (măsurată în conformitate cu dispozițiile Regulamentului nr. 24) în kW

Turația motorului Turație la mers în gol Turație A (8) Turație B (8) Turație C (8) Turație de referință (9) P(m) Puterea măsurată pe standul de încercare P(a) Puterea absorbită de dispozitive auxiliare care trebuie montate în vederea testării (punctul 6.1) — în cazul în care sunt montate — în cazul în care nu sunt montate 0 0 0 0 0 P(b) Puterea absorbită de dispozitive auxiliare care trebuie demontate pentru testare (punctul 6.2) — în cazul în care sunt montate — în cazul în care nu sunt montate 0 0 0 0 0 P(n) Puterea netă a motorului = P(m) – P(a) + P(b)

Reglarea dinamometrului (kW)

Reglarea dinamometrului pentru testele ESC și ELR și pentru ciclul de referință al testului ETC are la bază puterea netă a motorului P(n) de la punctul 8.2. Se recomandă instalarea motorului pe standul de încercare în starea netă. În acest caz, valorile P(m) și P(n) sunt identice. În cazul în care este imposibilă sau inadecvată funcționarea motorului în condiții nete, reglarea dinamometrului este corectată în funcție de condițiile nete prin aplicarea formulei de mai sus.

8.3.1. Testele ESC și ELR

Reglarea dinamometrului se calculează în conformitate cu formula din anexa 4 apendicele 1 punctul 1.2.

Încărcătura procentuală Turația motorului Turație la mers în gol Turație A Turație B Turație C 10 — 25 — 50 — 75 — 100

8.3.2. Testul ETC

În cazul în care motorul nu este testat în condiții nete, formula de corectare pentru transformarea puterii măsurate sau a activității măsurate a ciclului, astfel cum se stabilește în conformitate cu anexa 4 apendicele 2 punctul 2, în putere netă sau activitate netă a ciclului este depusă de constructorul motorului pentru întreaga zonă de operare a ciclului și este aprobată de serviciul tehnic.

(1) În cazul motoarelor și sistemelor neconvenționale, constructorul trebuie să ofere caracteristicile echivalente cu cele menționate.

(2) A se elimina mențiunile inutile.

(3) A se specifica toleranța.

(4) În cazul sistemelor realizate prin proceduri diferite, trebuie furnizate informații suplimentare (pentru punctul 3.2).

(5) Test ESC.

(6) Doar test ETC.

(7) A se specifica toleranța. Aceasta trebuie să se încadreze între ± 3 % din valorile declarate de constructor.

(8) Test ESC.

(9) Doar test ETC.

ANEXA 1

Apendicele 1

CARACTERISTICI ALE COMPONENTELOR VEHICULULUI AFLATE ÎN LEGĂTURĂ DIRECTĂ CU MOTORUL

1. Scăderea maximă de presiune permisă de admisie la turația nominală a motorului

și la o încărcare 100 %… kPa

2. Contrapresiune maximă permisă de evacuare la turația nominală a motorului

și la o încărcare 100 %:… kPa

3. Volumul sistemului de evacuare:… cm3

4. Puterea absorbită de dispozitivele auxiliare necesare pentru funcționarea motorului, astfel cum este specificat la și în condițiile de funcționare din Regulamentul nr. 24

Echipament Puterea absorbită (kW) la diverse turații ale motorului Turație la mers în gol Turație scăzută Turație ridicată Turație A (1) Turație B (1) Turație C (1) Turație de referință (2) P(a) Dispozitive auxiliare necesare pentru funcționarea motorului (trebuie scăzute din puterea măsurată a motorului), a se vedea anexa 1, punctul 6.1

(1) Test ESC.

(2) Numai test ETC.

ANEXA 1

Apendicele 2

CARACTERISTICI ESENȚIALE ALE FAMILIEI DE MOTOARE

1. PARAMETRI COMUNI

1.1. Ciclul de ardere: …

1.2. Agent de răcire: …

1.3. Număr de cilindri (1): …

1.4. Cilindree unitară: …

1.5. Metode de aspirare a aerului: …

1.6. Tipul/desenul camerei de ardere: …

1.7. Configurația, mărimea și numărul supapelor și orificiilor: …

…

1.8. Sistem de alimentare: …

1.9. Sistem de aprindere (motoare cu gaz): …

1.10. Caracteristici diverse:

— sistem de răcire a aerului de supraalimentare (1): …

— recircularea gazului de evacuare (1): …

— injecție/emulsie cu apă (1): …

— injecție cu aer (1): …

1.11. Sistem de posttratare a gazelor de evacuare (1): …

Dovada raporturilor identice (sau cel mai mic raport pentru motorul prototip):

capacitatea sistemului/alimentarea cu carburant pe timp, în conformitate cu numărului/numerelor schițelor: …

2. LISTA FAMILIEI DE MOTOARE

Numele familiei de motoare diesel: …

2.1.1. Specificarea motoarelor din această familie:

Motor prototip Tip de motor Număr de cilindri Turație nominală (min–1) Alimentare cu carburant per timp (mm3) Putere netă nominală (kW) Turația la cuplul maxim (min–1) Alimentare cu carburant per timp (mm3) Cuplu maxim (Nm) Turația la mers în gol (min–1) Cilindree (în procente din valoarea pentru motorul prototip) 100

Numele familiei de motoare cu gaz: …

2.2.1. Specificarea motoarelor din această familie:

Motor prototip Tip de motor Număr de cilindri Turație nominală (min–1) Alimentare cu carburant per timp (mm3) Putere netă nominală (kW) Turația la cuplul maxim (min–1) Alimentare cu carburant per timp (mm3) Cuplu maxim (Nm) Turația inferioară la mers în gol (min–1) Cilindree (în procente din motorul prototip) 100 Avansul la aprindere Debitul de recirculare a gazelor de evacuare Pompă de aer da/nu Debitul real al pompei de aer

(1) În cazul în care nu se aplică, a se marca „N/A”.

ANEXA 1

Apendicele 3

CARACTERISTICI ESENȚIALE ALE TIPULUI DE MOTOR DIN CADRUL FAMILIEI (1)

1. DESCRIEREA MOTORULUI

1.1. Constructor: …

1.2. Codul de motor al constructorului: …

1.3. Ciclul: în patru timpi/în doi timpi (2)

Numărul și amplasarea cilindrilor: …

1.4.1. Alezaj: … mm

1.4.2. Cursa pistonului: … mm

1.4.3. Ordine de aprindere: …

1.5. Capacitatea cilindrică: … cm3

1.6. Raport de comprimare volumetrică (3): …

1.7. Schițe ale camerei de ardere și ale capului de piston: …

…

1.8. Aria minimă a secțiunii transversale a orificiilor de admisie/evacuare: … cm2

1.9. Turația nominală: … min–1

1.10. Putere netă maximă: … kW la … min–1

1.11. Turația maximă admisă: … min–1

1.12. Cuplul maxim net: … Nm la … min–1

1.13. Sistemul de ardere: aprindere prin comprimare/aprindere prin scânteie (1)

1.14. Carburant: motorină/GPL/GN-H/GN-L/GN-HL/etanol (1)

Sistem de răcire

Lichid

1.15.1.1. Natura lichidului: …

1.15.1.2. Pompă (pompe) de circulație: da/nu (2)

1.15.1.3. Caracteristici sau marcă (mărci) și tip (tipuri) (după caz): …

…

1.15.1.4. Raport de acționare (după caz): …

Aer

1.15.2.1. Ventilator: da/nu (2)

1.15.2.2. Caracteristici sau marcă (mărci) și tip (tipuri) (după caz) …

…

1.15.2.3. Raport de acționare (după caz) …

Temperatura admisă de constructor

1.16.1. Răcire cu lichid: temperatura maximă la ieșire … K

1.16.2. Răcire cu aer: punct de referință …

Temperatura maximă la punctul de referință:… K

1.16.3. Temperatura maximă a aerului la ieșirea din răcitorul intermediar de la admisie (după caz) … K

1.16.4. Temperatura maximă a gazului de evacuare la punctul de pe țeava (țevile) de evacuare adiacente flanșei (flanșelor) exterioare de la colectorul/colectoarele de evacuare sau turbocompresor … K

1.16.5. Temperatura carburantului: minimum … K, maximum … K

Pentru motoare diesel la intrarea pompei de injecție, pentru motoare cu gaz la treapta finală a regulatorului de presiune

1.16.6. Presiunea carburantului: minimum … kPa, maximum … kPa

la treapta finală a regulatorului de presiune, numai pentru motoarele cu gaz natural

1.16.7. Temperatura lubrifiantului: minimum … K, maximum … K

Compresor: da/nu (2)

1.17.1. Marca: …

1.17.2. Tipul: …

1.17.3. Descrierea sistemului (de exemplu presiunea maximă la încărcare, supapă de descărcare) (după caz): …

1.17.4. Răcitor intermediar: da/nu (2)

1.18. Sistem de admisie

Scăderea maximă a presiunii permisă la admisie la turația nominală a motorului și la o încărcare 100 %, astfel cum este specificat în condițiile de funcționare din Regulamentul nr. 24: … kPa

1.19. Sistem de evacuare

Contrapresiune maximă permisă de evacuare la turația nominală a motorului și la o încărcare 100 %, astfel cum este specificat în condițiile de funcționare din Regulamentul nr. 24: … kPa

Volumul sistemului de evacuare: … cm3

2. MĂSURI LUATE ÎMPOTRIVA POLUĂRII

2.1. Dispozitiv pentru reciclarea gazelor de carter (descriere și desene) …

Dispozitive antipoluare suplimentare (în cazul în care există și nu se încadrează la alt capitol) …

Convertor catalitic: da/nu (2)

2.2.1.1. Numărul de convertoare catalitice și de elemente: …

2.2.1.2. Dimensiunile, forma și volumul convertorului (convertoarelor) catalitic(e): …

…

2.2.1.3. Tip de acțiune catalitică: …

2.2.1.4. Sarcina totală de metale prețioase: …

2.2.1.5. Concentrația relativă: …

2.2.1.6. Substrat (structură și material): …

2.2.1.7. Densitatea celulei: …

2.2.1.8. Tipul de carcasă a convertorului (convertoarelor) catalitic(e): …

2.2.1.9. Amplasarea convertorului (convertoarelor) catalitic(e) (locul și distanța de referință pe axa sistemului de evacuare): …

…

Senzor de oxigen: da/nu (2)

2.2.2.1. Marcă (mărci): …

Injecție de aer: da/nu (2)

2.2.3.1. Tip (aer pulsat, pompă de aer etc.): …

Recircularea gazului de evacuare: da/nu (2)

2.2.4.1. Caracteristici (debit etc.): …

Filtru de particule: da/nu (2)

2.2.5.1. Dimensiunea, forma și capacitatea filtrului de particule: …

…

2.2.5.2. Tipul și structura filtrului de particule

2.2.5.3. Amplasare (distanță de referință pe axa sistemului de evacuare): …

2.2.5.4. Metodă sau sistem de regenerare, descriere și/sau desen: …

…

Alte sisteme: da/nu (2)

2.2.6.1. Descriere și funcționare: …

3. ALIMENTAREA CU CARBURANT

Motoare diesel

3.1.1. Pompa de alimentare

Presiune (3): … kPa sau diagramă caracteristică (2): …

…

Sistemul de injecție

Pompa

3.1.2.1.1. Marcă (mărci): …

3.1.2.1.2. Tip (tipuri): …

3.1.2.1.3. Alimentare: … mm3 (3) per timp la turația motorului de … min–1 (la injecție completă sau diagrama caracteristică (2) (3) …

…

A se menționa metoda folosită: pe motor/pe standul cu pompă (2)

În cazul regulatorului de supraalimentare, se specifică alimentarea caracteristică a carburantului și suprapresiunea în raport cu turația motorului.

Avansul la injecție

3.1.2.1.4.1. Curba de avans la injecție (3): …

3.1.2.1.4.2. Cronometrarea injecției statice (3): …

Tubulatura de injecție

3.1.2.2.1. Lungime: … mm

3.1.2.2.2. Diametru interior: … mm

Injector/injectoare

3.1.2.3.1. Marcă (mărci): …

3.1.2.3.2. Tip (tipuri): …

3.1.2.3.3. „Presiunea la deschidere”: … kPa (3)

sau diagrama caracteristică (2) (3): …

Regulator

3.1.2.4.1. Marcă (mărci): …

3.1.2.4.2. Tip (tipuri): …

3.1.2.4.3. Turația la care începe decuplarea la încărcare completă: … min–1

3.1.2.4.4. Turația maximă fără încărcare: … min–1

3.1.2.4.5. Turația de mers în gol: … min–1

Sistem de pornire la rece

3.1.3.1. Marcă (mărci): …

3.1.3.2. Tip (tipuri): …

3.1.3.3. Descriere: …

Dispozitiv auxiliar de pornire: …

3.1.3.4.1. Marcă: …

3.1.3.4.2. Tip: …

Motoare alimentate cu gaz

3.2.1. Carburant: Gaz natural/GPL (2)

Regulatorul (regulatoarele) de presiune sau vaporizatorul/regulatorul (regulatoarele) de presiune (2)

3.2.2.1. Marcă (mărci): …

3.2.2.2. Tip (tipuri): …

3.2.2.3. Număr de trepte de reducere a presiunii: …

3.2.2.4. Presiune în treapta finală: min: … kPa, max: … kPa

3.2.2.5. Număr de puncte principale de reglaj: …

3.2.2.6. Număr de puncte de reglare a mersului în gol: …

3.2.2.7. Numărul omologării: …

Sistemul de alimentare: unitate de amestec/injecție de gaz/injecție de lichid/injecție directă (2)

3.2.3.1. Reglarea raportului amestecului: …

3.2.3.2. Descrierea sistemului și/sau diagramă și schițe: …

…

3.2.3.3. Numărul omologării: …

Unitatea de amestec

3.2.4.1. Număr: …

3.2.4.2. Marcă (mărci): …

3.2.4.3. Tip (tipuri): …

3.2.4.4. Amplasare: …

3.2.4.5. Posibilități de reglare: …

3.2.4.6. Numărul omologării: …

Injecția în colectorul de admisie

3.2.5.1. Injecție: monopunct/multipunct (2)

3.2.5.2. Injecție: continuă/simultană/secvențială (2)

Echipamentul de injecție

3.2.5.3.1. Marcă (mărci): …

3.2.5.3.2. Tip (tipuri): …

3.2.5.3.3. Posibilități de reglare: …

3.2.5.3.4. Numărul omologării: …

Pompa de alimentare (după caz): …

3.2.5.4.1. Marcă (mărci): …

3.2.5.4.2. Tip (tipuri): …

3.2.5.4.3. Numărul omologării: …

Injector (injectoare): …

3.2.5.5.1. Marcă (mărci): …

3.2.5.5.2. Tip (tipuri): …

3.2.5.5.3. Numărul omologării: …

Injecție directă

Pompă de injecție/regulator de presiune (2)

3.2.6.1.1. Marcă (mărci): …

3.2.6.1.2. Tip (tipuri): …

3.2.6.1.3. Reglarea injecției: …

3.2.6.1.4. Numărul omologării: …

Injector/injectoare

3.2.6.2.1. Marcă (mărci): …

3.2.6.2.2. Tip (tipuri): …

3.2.6.2.3. Presiunea de deschidere sau diagramă caracteristică (3): …

…

3.2.6.2.4. Numărul omologării: …

Unitate de control electronic (UCE)

3.2.7.1. Marcă (mărci): …

3.2.7.2. Tip (tipuri): …

3.2.7.3. Posibilități de reglare: …

Echipament specific pentru gazul natural

Varianta 1

(numai în cazul omologărilor de motoare pentru mai multe compoziții specifice de ca