RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 197/24

REGULAMENTUL (UE) 2015/1222 AL COMISIEI

din 24 iulie 2015

de stabilire a unor linii directoare privind alocarea capacităților și gestionarea congestiilor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003 (1), în special articolul 18 alineatul (3) litera (b) și alineatul (5),

întrucât:

(1) Realizarea urgentă a unei piețe interne a energiei pe deplin funcțională și interconectată este crucială pentru îndeplinirea obiectivelor de menținere a securității aprovizionării cu energie, de creștere a competitivității și de asigurare a faptului că toți consumatorii pot achiziționa energie la prețuri accesibile. O piață internă a energiei electrice funcțională ar trebui să ofere producătorilor stimulente adecvate pentru investiții în noi tehnologii de producere a energiei electrice, inclusiv din surse regenerabile de energie, acordând o atenție deosebită celor mai izolate state membre și regiuni de pe piața energiei din Uniune. O piață funcțională ar trebui, de asemenea, să ofere consumatorilor măsurile adecvate pentru promovarea unei utilizări mai eficiente a energiei, care necesită o securitate a aprovizionării cu energie.

(2) Securitatea aprovizionării cu energie reprezintă un element esențial al siguranței publice și este, prin urmare, indisolubil legată de funcționarea eficientă a pieței interne a energiei electrice și de integrarea piețelor izolate ale energiei electrice din statele membre. Energia electrică nu poate ajunge la cetățenii Uniunii decât prin intermediul rețelelor. Asigurarea unei piețe funcționale a energiei electrice și, în special, a rețelelor și a altor active asociate alimentării cu energie electrică reprezintă un element esențial pentru siguranța publică, pentru competitivitatea economică și pentru bunăstarea cetățenilor Uniunii.

(3) Regulamentul (CE) nr. 714/2009 stabilește norme nediscriminatorii privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și, în special, norme privind alocarea capacităților și gestionarea congestiilor pentru interconexiunile și rețelele de transport care afectează fluxurile transfrontaliere de energie electrică. Pentru realiza o piață a energiei electrice cu adevărat integrată, ar trebui continuată armonizarea normelor actuale privind alocarea capacităților, gestionarea congestiilor și comerțul cu energie electrică. Prin urmare, prezentul regulament stabilește norme minime armonizate în vederea cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice, pentru furnizarea unui cadru juridic clar pentru un sistem eficient și modern de alocare a capacităților și de gestionare a congestiilor, care să faciliteze comerțul cu energie electrică la nivelul întregii Uniunii, permițând utilizarea mai eficientă a rețelei și creșterea concurenței, în beneficiul consumatorilor.

(4) În vederea implementării cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice, capacitatea transfrontalieră disponibilă trebuie să fie calculată într-o manieră coordonată de către operatorii de transport și de sistem (denumiți în continuare „OTS-uri”). În acest scop, aceștia ar trebui să stabilească un model comun de rețea, inclusiv estimări privind producerea de energie, consumul și starea rețelei pentru fiecare oră. Capacitatea disponibilă ar trebui în mod normal să fie calculată în conformitate cu așa-numita metodă de calcul bazată pe flux, o metodă care ia în calcul faptul că energia electrică poate circula pe căi diferite și optimizează capacitatea disponibilă în rețele cu un grad ridicat de interdependență. Capacitatea transfrontalieră disponibilă ar trebui să fie o componentă principală a datelor de intrare din următoarele etape ale procesului de calcul în care sunt corelate toate ofertele de vânzare și de cumpărare din Uniune, colectate prin bursele de energie, luând în considerare capacitatea transfrontalieră disponibilă într-un mod optim din punct de vedere economic. Cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice garantează faptul că, în mod normal, energia este direcționată dinspre zonele cu preț scăzut către zonele cu preț ridicat.

(5) Operatorul de cuplare a piețelor (denumit în continuare „OCP”) utilizează un algoritm specific pentru a corela ofertele de vânzare și de cumpărare într-un mod optim. Rezultatele calculului ar trebui puse la dispoziția tuturor burselor de energie pe o bază nediscriminatorie. Pe baza rezultatelor calculului efectuat de OCP, bursele de energie ar trebui să își informeze clienții cu privire la ofertele de vânzare și de cumpărare câștigătoare. Energia ar trebui să fie transferată prin rețea în conformitate cu rezultatele calculului efectuat de OCP. Procesul de cuplare unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice este similar, cu excepția faptului că la cuplarea piețelor intrazilnice ar trebui să se utilizeze un proces continuu pe durata întregii zile, spre deosebire de cuplarea piețelor pentru ziua următoare unde se utilizează un singur calcul.

(6) Calculul capacităților pentru intervalele de timp ale pieței pentru ziua următoare și ale pieței intrazilnice ar trebui să fie coordonat cel puțin la nivel regional pentru a se asigura fiabilitatea calculului capacităților și punerea la dispoziție pe piață a capacității optime. Ar trebui stabilite metodologii comune de calcul al capacităților regionale în vederea definirii datelor de intrare, a metodei de calcul și a cerințelor de validare. Informațiile referitoare la capacitatea disponibilă ar trebui să fie actualizate în timp util pe baza ultimelor informații prin intermediul unui proces eficient de calcul al capacităților.

(7) Există două metode admise pentru calculul capacității interzonale: metoda bazată pe flux și metoda bazată pe capacitatea netă de transport coordonată. Metoda bazată pe flux ar trebui utilizată ca metodă de predilecție pentru calculul capacităților intrazilnice și pentru ziua următoare în cazul în care capacitatea interzonală dintre zonele de ofertare prezintă un grad ridicat de interdependență. Metoda bazată pe flux ar trebui să fie introdusă numai după ce participanții la piață au fost consultați și după ce aceștia au avut la dispoziție suficient timp să se pregătească pentru o tranziție lină. Metoda bazată pe capacitatea netă de transport coordonată ar trebui aplicată doar în regiunile în care capacitatea interzonală este mai puțin interdependentă și se poate demonstrata că abordarea bazată pe flux nu ar aduce o valoare adăugată.

(8) Pentru a calcula capacitatea interzonală într-o manieră coordonată, este necesară instituirea unui model comun de rețea în scopul cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice care să fie reprezentativ pentru sistemul european interconectat. Modelul comun de rețea ar trebui să includă un model al sistemului de transport cu localizările unităților generatoare și consumatoare relevante pentru calculul capacității interzonale. Furnizarea de informații exacte și în timp util de către fiecare OTS este esențială pentru crearea unui model comun de rețea.

(9) Fiecare OTS ar trebui să aibă obligația de a pregăti un model individual de rețea pentru sistemul său pe care să îl transmită OTS-urilor responsabile cu fuzionarea acestora într-un model comun de rețea. Modelele individuale de rețea ar trebui să includă informații de la unitățile generatoare și consumatoare.

(10) OTS-urile ar trebui să utilizeze un set comun de acțiuni de remediere, cum ar fi comercializarea în contrapartidă și redispecerizarea, pentru a face față atât congestiilor interne, cât și congestiilor interzonale. Pentru a facilita o alocare mai eficientă a capacităților și pentru evitarea oricăror restricționări ale capacităților transfrontaliere, OTS-urile ar trebui să coordoneze utilizarea acțiunilor de remediere pentru calculul capacităților.

(11) Zonele de ofertare care reflectă distribuția cererii și ofertei reprezintă un element fundamental al comercializării energiei electrice bazate pe mecanisme de piață și reprezintă o condiție prealabilă pentru a realiza potențialul maxim al metodelor de alocare a capacităților, inclusiv al metodei bazate pe flux. Prin urmare, zonele de ofertare ar trebui să fie definite în așa fel încât să se asigure o gestionare eficientă a congestiilor și o eficiență globală a pieței. Zonele de ofertare pot fi ulterior modificate prin divizare, fuzionare sau prin ajustarea granițelor zonelor. Zonele de ofertare ar trebui să fie identice pentru toate intervalele de timp ale pieței. Procesul de revizuire a configurației zonelor de ofertare prevăzut în prezentul regulament va juca un rol important în identificarea blocajelor structurale și va permite delimitarea mai eficientă a zonelor de ofertare.

(12) OTS-urile ar trebui să implementeze redispecerizări coordonate de relevanță transfrontalieră sau comercializarea în contrapartidă la nivel regional sau la nivel superior. Redispecerizarea de relevanță transfrontalieră sau comercializarea în contrapartidă ar trebui să fie coordonată cu redispecerizarea sau comercializarea internă din aria de control.

(13) Alocarea capacităților în intervalele de timp ale pieței pentru ziua următoare și ale pieței intrazilnice ar trebui efectuată prin utilizarea unor metode de alocare implicite, în special metode care alocă capacități și energie electrică în același timp. În cazul cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare, metoda de alocare ar trebui să fie licitația implicită, iar în cazul cuplării unice a piețelor intrazilnice ar trebui să fie alocarea implicită continuă. Metoda de licitație implicită ar trebui să se bazeze pe interfețe care să funcționeze eficient și în timp util între OTS, bursele de energie și o serie de alte părți, pentru a se asigura alocarea capacităților și gestionarea congestiilor într-un mod eficient.

(14) Din motive de eficiență și pentru a implementa cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice cât mai curând posibil, cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice ar trebui să utilizeze operatorii pieței existenți și soluții deja puse în aplicare, după caz, fără a exclude concurența din partea noilor operatori.

(15) Comisia, în colaborare cu Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (denumită în continuare „agenția”), poate înființa sau desemna o singură entitate reglementată pentru îndeplinirea funcțiilor de OCP comune privind operarea pieței pentru cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice.

(16) Dezvoltarea unor piețe intrazilnice mai lichide, care oferă părților posibilitatea de a-și echilibra poziția cât mai aproape de timpul real, ar trebui să contribuie la integrarea energiei din surse regenerabile pe piața energiei electrice din Uniune și, prin urmare, să faciliteze realizarea obiectivelor de politică privind energia din surse regenerabile.

(17) Capacitatea interzonală pentru ziua următoare și intrazilnică ar trebui să fie fermă pentru a permite o alocare transfrontalieră eficientă.

(18) Pentru ca licitațiile implicite să aibă loc la nivelul Uniunii, este necesar să se garanteze procesul de cuplare prin preț la nivelul Uniunii. Acest proces ar trebui să respecte capacitatea de transport și restricțiile de alocare și ar trebui să fie conceput într-un mod care să permită aplicarea sau extinderea sa pe întreg teritoriul Uniunii și dezvoltarea în viitor de noi tipuri de produse.

(19) Bursele de energie electrică colectează ofertele de vânzare și cumpărare în intervale de timp diferite, iar acestea sunt utilizate ca date de intrare necesare pentru calculul capacităților în cadrul procesului de cuplare unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice. Prin urmare, normele privind comercializarea energiei electrice prevăzute în prezentul regulament necesită un cadru instituțional pentru bursele de energie. Definirea unor cerințe comune privind desemnarea operatorilor pieței de energie electrică desemnați (denumiți în continuare „OPEED-uri”) și privind sarcinile lor ar trebui să faciliteze realizarea obiectivelor din Regulamentul (CE) nr. 714/2009 și să permită o cuplare unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice care ține cont în mod adecvat de piața internă.

(20) Stabilirea unui proces de cuplare unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice necesită cooperarea între burse de energie potențial concurente în vederea stabilirii unor funcții comune de cuplare a piețelor. Din acest motiv, supravegherea și respectarea normelor de concurență sunt de o importanță crucială în ceea ce privește aceste funcții comune.

(21) În ciuda creării unui algoritm fiabil care să coreleze ofertele de vânzare și cumpărare și a unor procese de ultimă instanță adecvate, pot exista situații în care procesul de cuplare prin preț nu este în măsură să producă rezultate. În consecință, este necesar să se prevadă soluții de ultimă instanță la nivel național și regional care să asigure alocarea capacităților și în aceste situații.

(22) Stabilirea prețurilor capacității de transport ar trebui să fie fiabilă pentru intervalul de timp al pieței intrazilnice și ar trebui să reflecte congestiile în cazul în care capacitatea este limitată.

(23) Orice costuri efectuate în mod eficient pentru garantarea fermității capacității și pentru instituirea de proceduri pentru conformitatea cu prezentul regulament ar trebui să fie recuperate în timp util prin tarife de rețea sau mecanisme adecvate. OPEED-urile, inclusiv atunci când exercită funcții de OCP, ar trebui să aibă dreptul să-și recupereze costurile suportate în cazul în care acestea sunt efectuate în mod eficient, sunt rezonabile și proporționale.

(24) Este necesară convenirea unor norme privind partajarea costurilor comune pentru cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice între OPEED-urile și OTS-urile din diferite state membre înainte de începerea procesului de punere în aplicare în vederea evitării întârzierilor și litigiilor cauzate de partajarea costurilor.

(25) Cooperarea dintre OTS-uri, OPEED-uri și autoritățile de reglementare este necesară pentru a promova realizarea și funcționarea eficientă a pieței interne a energiei electrice și pentru a asigura gestionarea optimă, funcționarea coordonată și dezvoltarea tehnică solidă a sistemelor de transport a energiei electrice în Uniune. OTS-urile, OPEED-urile și autoritățile de reglementare ar trebui să exploateze sinergiile care decurg din proiectele de alocare a capacităților și de gestionare a congestiilor care contribuie la dezvoltarea pieței interne a energiei electrice. Aceștia ar trebui să se bazeze pe experiența dobândită, să respecte deciziile luate și să utilizeze soluțiile dezvoltate în cadrul proiectelor respective.

(26) Pentru a asigura o cooperare strânsă între OTS-uri, OPEED-uri și autoritățile de reglementare, este necesară stabilirea unui cadru de guvernanță al Uniunii robust, fiabil și nediscriminatoriu pentru cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice.

(27) Obiectivul prezentului regulament, și anume instituirea unei cuplări unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice, nu poate fi realizat cu succes în lipsa unui anumit set de norme armonizate pentru calculul capacităților, gestionarea congestiilor și comercializarea energiei electrice.

(28) Cu toate acestea, cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice ar trebui pusă în aplicare doar treptat, deoarece cadrul de reglementare pentru comercializarea energiei electrice și structura fizică a rețelei de transport sunt caracterizate de diferențe semnificative de la un stat membru la altul și de la o regiune la alta. Prin urmare, introducerea cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice necesită o armonizare succesivă a metodologiilor existente privind calculul capacităților, alocarea capacităților și gestionarea congestiilor. Prin urmare, cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice ar putea fi introdusă la nivel regional, ca un pas intermediar, dacă este necesar.

(29) Cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice necesită introducerea unor prețuri de închidere maxime și minime armonizate care să contribuie la consolidarea condițiilor de investiții în vederea asigurării unei capacități sigure și a securității aprovizionării pe termen lung, atât în interiorul statelor membre, cât și între acestea.

(30) Având în vedere gradul deosebit de ridicat de complexitate și de detaliu al termenilor și condițiilor sau al metodologiilor necesare pentru a aplica pe deplin cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice, este necesar ca anumiți termeni și condiții sau metodologii detaliate să fie elaborate de către OTS-uri și OPEED-uri și aprobate de către autoritățile de reglementare. Cu toate acestea, dezvoltarea anumitor termeni și condiții sau metodologii de către OTS-uri și bursele de energie și aprobarea ulterioară a acestora de către autoritățile de reglementare nu trebuie să întârzie realizarea pieței interne a energiei electrice. Prin urmare, este necesară includerea unor dispoziții specifice privind cooperarea dintre OTS-uri, OPEED-uri și autoritățile de reglementare.

(31) În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 713/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (2), agenția ar trebui să ia o decizie în cazul în care autoritățile naționale de reglementare competente nu reușesc să convină asupra termenilor și condițiilor sau a metodologiilor comune.

(32) Prezentul regulament a fost elaborat în strânsă cooperare cu ACER, ENTSO pentru energie electrică și părțile interesate, în vederea adoptării unor norme eficiente, echilibrate și proporționale într-un mod transparent și participativ. În conformitate cu articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 714/2009, Comisia consultă ACER, ENTSO pentru energie electrică și alte părți interesate relevante, în special OPEED-urile, înainte de a propune orice modificare a prezentului regulament.

(33) Prezentul regulament completează anexa I la Regulamentul (CE) nr. 714/2009, în conformitate cu principiile stabilite la articolul 16 din respectivul regulament.

(34) Având în vedere provocările semnificative pe care le presupune introducerea cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice în piața actuală din Irlanda și Irlanda de Nord, aceasta este supusă unui proces important de revizuire. Prin urmare, este nevoie mai mult timp pentru punerea în aplicare a unor părți din prezentul regulament, cu aplicarea unui număr de dispoziții tranzitorii.

(35) Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului menționat la articolul 23 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 714/2009,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

TITLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect și domeniul de aplicare

(1) Prezentul regulament stabilește linii directoare detaliate privind alocarea capacităților interzonale și gestionarea congestiilor pe piețele pentru ziua următoare și piețele intrazilnice, inclusiv cerințele pentru stabilirea unor metodologii comune pentru a determina volumul capacităților disponibile simultan între zonele de ofertare, criteriile de evaluare a eficienței și un proces de revizuire pentru definirea zonelor de ofertare.

(2) Prezentul regulament se aplică tuturor sistemelor de transport și interconexiunilor din Uniune, cu excepția sistemelor de transport de pe insule care nu sunt conectate cu alte sisteme de transport prin interconexiuni.

(3) În statele membre în care există mai mult de un operator de transport și de sistem, prezentul regulament se aplică tuturor operatorilor de transport și de sistem din statul membru respectiv. În cazul în care un operator de transport și de sistem nu deține o funcție relevantă pentru una sau mai multe obligații în temeiul prezentului regulament, statele membre pot să dispună ca responsabilitatea privind respectarea acestor obligații să fie atribuită unuia sau mai multor operatori de transport și de sistem specifici, diferiți.

4. Cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice din Uniune poate fi deschisă operatorilor pieței și OTS-urilor care își desfășoară activitatea în Elveția, cu condiția ca legislația națională din țara respectivă să pună în aplicare principalele dispoziții ale legislației Uniunii privind piața energiei electrice și să existe un acord interguvernamental privind cooperarea în domeniul energiei electrice între Uniune și Elveția.

5. Sub rezerva îndeplinirii condițiilor de la alineatul (4) de mai sus, participarea Elveției la cuplarea piețelor pentru ziua următoare și la cuplarea unică a piețelor intrazilnice se decide de către Comisie pe baza unui aviz emis de agenție. Drepturile și responsabilitățile OPEED-urilor și OTS-urilor din Elveția care se alătură cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare trebuie să fie coerente cu drepturile și responsabilitățile OPEED-urilor și OTS-urilor care își desfășoară activitatea în Uniune, pentru a permite o bună funcționare a sistemelor de cuplare unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice implementate la nivelul Uniunii și condiții de concurență echitabile pentru toate părțile interesate.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009, articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 543/2013 al Comisiei (3) și articolul 2 din Directiva 2009/72/EC a Parlamentului European și a Consiliului (4).

În plus, se aplică următoarele definiții:

1. „model individual de rețea” înseamnă un set de date care descrie caracteristicile sistemului electroenergetic (producție, consum și topologia rețelei), precum și regulile aferente de modificare a acestor caracteristici în cursul calculului capacităților, pregătit de OTS-urile responsabile, care urmează să fie fuzionat cu alte componente de modele individuale de rețea pentru a crea modelul comun de rețea;

2. „model comun de rețea” înseamnă un set de date la nivelul întregii Uniuni convenit între diferite OTS-uri care descrie principalele caracteristici ale sistemului electroenergetic (producție, consum și topologia rețelei), precum și regulile de modificare a acestor caracteristici în cursul procesului de calcul al capacităților;

3. „regiune de calcul al capacităților” înseamnă zona geografică în care se aplică calculul coordonat al capacităților;

4. „scenariu” înseamnă starea prognozată a sistemului electroenergetic pentru un anumit interval de timp;

5. „poziție netă” înseamnă suma netă a importurilor și exporturilor de energie electrică pentru fiecare unitate de timp a pieței pentru o zonă de ofertare;

6. „restricții de alocare” înseamnă restricții care trebuie respectate la alocarea capacităților, în vederea menținerii sistemului de transport în limitele de siguranță în funcționare, și care nu au fost convertite în capacitate interzonală sau care sunt necesare pentru a spori eficiența de alocare a capacităților;

7. „limite de siguranță în funcționare” înseamnă limitele de funcționare acceptabile pentru operarea în siguranță a rețelei, cum ar fi limitele termice, limite de tensiune, limitele de curent de scurtcircuit, de frecvență și de stabilitate dinamică;

8. „metodă bazată pe capacitatea netă de transport coordonată” înseamnă o metodă de calcul al capacităților pe baza principiului evaluării și definirii ex ante a schimbului maxim de energie între zone de ofertare adiacente;

9. „metodă bazată pe flux” înseamnă o metodă de calcul al capacităților în care schimburile de energie între zonele de ofertare sunt limitate de factorii de distribuție pentru transferul de energie și marjele disponibile privind elementele critice de rețea;

10. „contingență” înseamnă ieșirea din funcțiune identificată și posibilă sau care a avut loc deja a unui element, incluzând nu doar elementele sistemului de transport, ci și utilizatori de rețea semnificativi și elemente ale rețelei de distribuție, dacă sunt relevante pentru siguranța în funcționare a sistemului de transport;

11. „calculatorul capacității coordonate” înseamnă entitatea sau entitățile însărcinate cu rolul de a calcula capacitatea de transport, la nivel regional sau la nivel superior;

12. „mecanism de modificare a generării (generation shift key)” înseamnă o metodă de a transforma o schimbare a poziției nete dintr-o anumită zonă de ofertare în creșteri sau scăderi specifice estimate de injecție în modelul comun de rețea;

13. „acțiune de remediere” înseamnă orice măsură aplicată de unul sau mai multe OTS-uri, manual sau automat, pentru a menține siguranța în funcționare;

14. „marjă de fiabilitate” înseamnă reducerea capacității interzonale pentru a ține cont de incertitudini în cursul procesului de calcul al capacităților;

15. „ora pieței” înseamnă ora Europei Centrale în vigoare, adică ora de vară a Europei Centrale sau ora Europei Centrale;

16. „venituri din congestii” înseamnă veniturile primite ca urmare a alocării capacităților;

17. „congestie de piață” înseamnă o situație în care surplusul economic al cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare sau a piețelor intrazilnice a fost limitat de capacitatea interzonală sau de restricțiile de alocare;

18. „congestie fizică” înseamnă orice situație de rețea în care fluxurile de energie prognozate sau realizate încalcă limitele termice ale elementelor de rețea și limitele stabilității de tensiune sau ale stabilității unghiulare ale sistemului electroenergetic;

19. „congestie structurală” înseamnă o congestie în sistemul de transport care poate fi definită fără ambiguitate, este previzibilă, este stabilă la nivel geografic de-a lungul timpului și reapare frecvent în condiții normale de funcționare a sistemului electroenergetic;

20. „corelare” înseamnă faza de tranzacționare prin intermediul căreia ofertele de vânzare sunt alocate ofertelor de cumpărare corespunzătoare pentru a asigura maximizarea surplusului economic al cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare sau a piețelor intrazilnice;

21. „ofertă” înseamnă intenția de a cumpăra sau de a vinde energie sau capacitate, exprimată de un participant la piață, sub rezerva condițiilor de executare specificate.

22. „oferte corelate” înseamnă toate ofertele de cumpărare și de vânzare corelate prin algoritmul de cuplare prin preț sau algoritmul de tranzacționare prin corelare continuă;

23. „operatorul pieței de energie electrică desemnat (OPEED)” înseamnă o entitate desemnată de autoritatea competentă pentru a îndeplini sarcini referitoare la cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare sau a piețelor intrazilnice;

24. „registru comun al ofertelor” înseamnă un modul în cadrul sistemului de cuplare continuă a piețelor intrazilnice care colectează toate ofertele corelabile de la OPEED-urile care participă la cuplarea unică a piețelor intrazilnice și care efectuează corelarea continuă a acestor oferte;

25. „tranzacție” înseamnă una sau mai multe oferte corelate;

26. „cuplare unică a piețelor pentru ziua următoare” înseamnă un proces de licitație în care ofertele colectate sunt corelate și capacitățile interzonale sunt alocate simultan pentru diferite zone de ofertare de pe piața pentru ziua următoare;

27. „cuplare unică a piețelor intrazilnice” înseamnă un proces continuu în care ofertele colectate sunt corelate și capacitățile interzonale sunt alocate în mod simultan pentru diferite zone de ofertare de pe piața intrazilnică;

28. „algoritm de cuplare prin preț” înseamnă algoritmul utilizat în cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare pentru corelarea ofertelor și alocarea capacităților interzonale, în mod simultan;

29. „algoritm de tranzacționare prin corelare continuă” înseamnă algoritmul utilizat în cuplarea unică a piețelor intrazilnice pentru corelarea ofertelor și alocarea capacităților interzonale în mod continuu;

30. „funcția de operator de cuplare a piețelor (OCP)” înseamnă sarcina de corelare a ofertelor de pe piețele pentru ziua următoare și piețele intrazilnice pentru diferite zone de ofertare și de alocare simultană a capacităților interzonale;

31. „preț de închidere” înseamnă prețul determinat prin corelarea ofertei de vânzare cu cel mai mare preț acceptate cu oferta de cumpărare cu cel mai mic preț acceptată pe piața energiei electrice;

32. „schimb planificat” înseamnă un transfer de energie electrică planificat între zone geografice, pentru fiecare unitate de timp a pieței și pentru o anumită direcție;

33. „calculatorul schimburilor planificate” înseamnă entitatea sau entitățile cărora le revine sarcina calculării schimburilor planificate;

34. „interval de timp al pieței pentru ziua următoare” înseamnă intervalul de timp al pieței de energie electrică care durează până la ora de închidere a porții pieței pentru ziua următoare, în care, pentru fiecare unitate de timp a pieței, produsele sunt tranzacționate în ziua care precedă ziua de livrare;

35. „termen pentru fermitatea din ziua următoare” înseamnă ora după care capacitatea interzonală devine fermă;

36. „ora de închidere a porții pieței pentru ziua următoare” înseamnă ora până la care sunt acceptate oferte pe piața pentru ziua următoare;

37. „intervalul de timp al pieței intrazilnice” înseamnă intervalul de timp al pieței de energie electrică dintre ora de deschidere a porții pieței intrazilnice interzonale și ora de închidere a porții pieței intrazilnice interzonale în care, pentru fiecare unitate de timp a pieței, produsele sunt tranzacționate înainte de livrarea produselor tranzacționate;

38. „ora de deschidere a porții pieței intrazilnice interzonale” înseamnă ora la care capacitatea interzonală între zonele de ofertare este eliberată pentru o anumită unitate de timp a pieței și în limitele unei anumite zone de ofertare;

39. „ora de închidere a porții pieței intrazilnice interzonale” înseamnă ora la care alocarea capacităților interzonale nu mai este permisă pentru o anumită unitate de timp a pieței;

40. „modul de gestionare a capacităților” înseamnă un sistem care conține informații actualizate privind capacitatea interzonală disponibilă, în scopul alocării capacităților interzonale intrazilnice;

41. „produs intrazilnic non-standard” înseamnă un produs pentru cuplarea intrazilnică continuă care nu implică livrarea constantă a energiei sau este pentru o perioadă care depășește o unitate de timp a pieței, cu caracteristici specifice concepute pentru a reflecta practicile de operare a sistemului sau nevoile pieței, de exemplu oferte care acoperă mai multe unități de timp ale pieței sau produse care reflectă costurile de pornire ale unității de producție;

42. „contraparte centrală” înseamnă entitatea sau entitățile cărora le revine sarcina de a încheia contracte cu participanții la piață, prin novația contractelor care rezultă din procesul de corelare, și de a organiza transferul pozițiilor nete rezultate din alocarea capacităților cu alte contrapărți centrale sau agenți de transfer;

43. „agent de transfer” înseamnă entitatea sau entitățile cărora le revine sarcina de a transfera poziții nete între diferite contrapărți centrale;

44. „fermitate” înseamnă o garanție că drepturile de utilizare a capacității interzonale vor rămâne neschimbate și că se plătește o compensație în cazul în care acestea sunt totuși modificate;

45. „forță majoră” înseamnă orice eveniment sau situație imprevizibilă sau neobișnuită aflată în afara controlului rezonabil al unui OTS, care nu este din vina OTS, care nu poate fi evitată sau depășită prin exercitarea unei anticipări și diligențe rezonabile, care nu poate fi rezolvată prin măsuri care din punct de vedere tehnic, financiar sau economic se află în mod rezonabil la dispoziția OTS, care a avut loc în mod efectiv și poate fi verificată în mod obiectiv și care face imposibilă îndeplinirea, temporar sau permanent, de către OTS a obligațiilor care îi revin în conformitate cu prezentul regulament;

46. „surplusul economic al cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare sau a piețelor intrazilnice” înseamnă suma dintre (i) surplusul producătorului ca urmare a cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare sau a piețelor intrazilnice pentru perioada de timp relevantă, (ii) surplusul consumatorului ca urmare a cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare sau a piețelor intrazilnice, (iii) veniturile din congestii și (iv) alte costuri și beneficii aferente atunci când acestea sporesc eficiența economică pentru perioada de timp relevantă, surplusul producătorului și consumatorului reprezentând diferența dintre prețul ofertelor acceptate și prețul de închidere per unitate de energie înmulțită cu volumul de energie al ofertelor.

Articolul 3

Obiectivele cooperării în domeniul alocării capacităților și al gestionării congestiilor

Obiectivele prezentului regulament sunt:

(a) promovarea concurenței efective în generarea, comercializarea și furnizarea energiei electrice;

(b) asigurarea unei utilizări optime a infrastructurii de transport;

(c) asigurarea siguranței în funcționare;

(d) optimizarea calculului și alocării capacităților interzonale;

(e) asigurarea unui tratament echitabil și nediscriminatoriu pentru OTS-uri, OPEED-uri, agenție, autoritățile de reglementare și participanții la piață;

(f) asigurarea și îmbunătățirea transparenței și fiabilității informațiilor;

(g) contribuția la funcționarea și dezvoltarea eficientă și pe termen lung a sistemelor de transport al energiei electrice și a sectorului energiei electrice din Uniune;

(h) respectarea necesității unei piețe echitabile și ordonate și a unei formări a prețurilor echitabile și ordonate;

(i) crearea unor condiții de concurență echitabile pentru OPEED-uri;

(j) un acces nediscriminatoriu la capacitatea interzonală.

Articolul 4

Desemnarea OPEED-urilor și revocarea desemnării

(1) Fiecare stat membru cu rețeaua electrică conectată la o zonă de ofertare din alt stat membru trebuie să asigure, cel târziu la patru luni după intrarea în vigoare a prezentului regulament, desemnarea unuia sau mai multor OPEED-uri care să efectueze cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și/sau a piețelor intrazilnice. În acest scop, operatorii interni și externi ai pieței pot fi invitați să-și depună candidatura pentru a fi desemnați ca OPEED.

(2) Fiecare stat membru în cauză se asigură că cel puțin un OPEED este desemnat pentru fiecare zonă de ofertare de pe teritoriul său. OPEED-urile sunt desemnate pentru o perioadă inițială de patru ani. Cu excepția cazurilor în care se aplică articolul 5 alineatul (1), statele membre admit cereri de desemnare cel puțin anual.

(3) Cu excepția cazului în care există dispoziții contrare prevăzute de statele membre, autoritatea de desemnare este autoritatea de reglementare, care este responsabilă de desemnarea OPEED, monitorizarea conformității cu criteriile de desemnare și, în cazul monopolurilor legale naționale, de aprobarea taxelor OPEED sau a metodologiei de calcul a taxelor OPEED. Statele membre pot prevedea ca autoritatea de desemnare să fie o altă autoritate decât autoritatea de reglementare. În aceste circumstanțe, statele membre se asigură că autoritatea de desemnare are aceleași drepturi și obligații ca și autoritatea de reglementare pentru a-și îndeplini sarcinile în mod eficient.

(4) Autoritatea de desemnare evaluează îndeplinirea de către candidații OPEED a criteriilor stabilite la articolul 6. Aceste criterii se aplică indiferent dacă sunt desemnate unul sau mai multe OPEED-uri. Deciziile privind desemnarea OPEED trebuie să evite orice discriminare între solicitanți, în special între solicitanții interni și externi. Dacă autoritatea de desemnare nu este autoritatea de reglementare, autoritatea de reglementare emite un aviz privind măsura în care solicitantul desemnării îndeplinește criteriile de desemnare prevăzute la articolul 6. Desemnarea OPEED se refuză numai în cazul în care nu sunt îndeplinite criteriile de desemnare de la articolul 6 sau în conformitate cu articolul 5 alineatul (1).

(5) Un OPEED desemnat într-un stat membru are dreptul să ofere servicii de tranzacționare pentru ziua următoare și intrazilnice cu livrare într-un alt stat membru. Normele comerciale în acest din urmă stat membru se aplică fără necesitatea desemnării ca OPEED în statul membru respectiv. Autoritățile de desemnare monitorizează toate OPEED-urile care efectuează cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și/sau a piețelor intrazilnice în statul lor membru. În conformitate cu articolul 19 din Regulamentul 714/2009, autoritățile de desemnare asigură conformitatea cu prezentul regulament a tuturor OPEED-urilor care efectuează cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și/sau a piețelor intrazilnice în statul lor membru, indiferent de locul în care OPEED-urile au fost desemnate. Autoritățile responsabile cu desemnarea, monitorizarea și conformitatea OPEED schimbă toate informațiile necesare pentru o supraveghere eficace a activităților OPEED.

Un OPEED desemnat trebuie să notifice autoritatea de desemnare a unui alt stat membru dacă are intenția să efectueze cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare sau a piețelor intrazilnice în statul membru respectiv cu două luni înainte de începerea activității.

(6) Prin derogare de la alineatul (5) din prezentul articol, un stat membru poate refuza serviciile de tranzacționare ale unui OPEED desemnat în alt stat membru în cazul în care:

(a) există un monopol legal național pentru serviciile de tranzacționare pe piața pentru ziua următoare și pe piața intrazilnică în statul membru sau în zona de ofertare a statului membru în care are loc livrarea în conformitate cu articolul 5 alineatul (1); sau

(b) statul membru în care are loc livrarea poate stabili faptul că există obstacole tehnice în ceea ce privește livrarea în statul membru respectiv a energiei electrice achiziționate de pe piața pentru ziua următoare și piața intrazilnică utilizând OPEED-urile desemnate în alt stat membru, legate de necesitatea de a asigura realizarea obiectivelor prezentului regulament și de menținerea, în același timp, a siguranței în funcționare; sau

(c) normele comerciale din statul membru în care are loc livrarea nu sunt compatibile cu livrarea în statul membru respectiv a energiei electrice achiziționate în baza serviciilor de tranzacționare pe piața pentru ziua următoare și pe piața intrazilnică furnizate de un OPEED desemnat în alt stat membru; sau

(d) OPEED este un monopol legal național în conformitate cu articolul 5 în statul membru în care este desemnat.

(7) În cazul unei decizii de refuzare a serviciilor de tranzacționare pe piața pentru ziua următoare și/sau pe piața intrazilnică cu livrare în alt stat membru, statul membru de livrare trebuie să notifice decizia sa OPEED și autorității de desemnare a statului membru în care OPEED este desemnat, precum și agenției și Comisiei. Refuzul trebuie justificat în mod corespunzător. În cazurile prevăzute la alineatul (6) literele (b) și (c), decizia de refuzare a serviciilor de tranzacționare cu livrare în alt stat membru stabilește, de asemenea, modalitatea și termenul până când obstacolele tehnice din calea comerțului pot fi înlăturate sau normele naționale pot deveni compatibile cu serviciile de tranzacționare cu livrare în alt stat membru. Autoritatea de desemnare din statul membru care refuză serviciile de tranzacționare face investigații privind decizia și publică un aviz cu privire la modul în care obstacolele tehnice din calea serviciilor de tranzacționare pot fi înlăturate sau modul în care serviciile de tranzacționare și normele comerciale vor deveni compatibile.

(8) Statul membru în care este desemnat OPEED asigură revocarea desemnării dacă OPEED nu își menține conformitatea cu criteriile de la articolul 6 și nu este în măsură să restabilească conformitatea în termen de șase luni de la primirea notificării autorității de desemnare cu privire la nerespectările în cauză. În cazul în care autoritatea de reglementare nu este responsabilă cu desemnarea și monitorizarea, aceasta este consultată cu privire la revocare. Autoritatea de desemnare notifică, de asemenea, autoritățile de desemnare din celelalte state membre în care OPEED în cauză este activ cu privire la faptul că acesta nu își menține conformitatea, în același timp cu notificarea OPEED.

(9) În cazul în care o autoritate de desemnare a unui stat membru constată că un OPEED activ, care însă nu este desemnat în țara sa, nu își menține conformitatea cu criteriile de la articolul 6 cu privire la activitățile sale în această țară, ea trebuie să notifice OPEED cu privire la neconformitatea sa. Dacă OPEED nu își restabilește conformitatea în termen de trei luni de la primirea notificării, autoritatea de desemnare poate suspenda dreptul de a oferi servicii de tranzacționare pe piața pentru ziua următoare și pe piața intrazilnică în acest stat membru până la restabilirea conformității de către OPEED. Autoritatea de desemnare notifică autoritatea de desemnare a statului membru în care OPEED este desemnat, agenția și Comisia.

(10) Autoritatea de desemnare informează agenția cu privire la desemnarea și revocarea OPEED. Agenția păstrează pe site-ul său internet o listă a OPEED-urilor desemnate, statutul lor și locurile în care aceștia operează.

Articolul 5

Desemnarea OPEED-urilor în cazul unui monopol legal național privind serviciile de tranzacționare

(1) În cazul în care, la data intrării în vigoare a prezentului regulament, într-un stat membru sau într-o zonă de ofertare a unui stat membru există deja un monopol legal național pentru serviciile de tranzacționare pe piața pentru ziua următoare și pe piața intrazilnică care exclude desemnarea a mai mult de un OPEED, statul membru în cauză trebuie să notifice Comisia în termen de două luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și poate refuza desemnarea a mai mult de un OPEED per zonă de ofertare.

În cazul în care există mai mulți candidați pentru desemnarea ca OPEED unic, statul membru în cauză desemnează candidatul care îndeplinește cel mai bine criteriile enumerate la articolul 6. În cazul în care un stat membru refuză desemnarea mai multor OPEED-uri per zonă de ofertare, autoritatea națională competentă stabilește sau aprobă tarifele OPEED pentru tranzacționarea pe piața pentru ziua următoare și pe piața intrazilnică, cu suficient timp înainte de intrarea lor în vigoare, sau precizează metodologiile care trebuie folosite pentru calcularea lor.

De asemenea, în conformitate cu articolul 4 alineatul (6), statul membru în cauză poate refuza serviciile de tranzacționare transfrontaliere oferite de un OPEED desemnat în alt stat membru; cu toate acestea, protecția burselor de energie existente în statul membru în cauză împotriva dezavantajelor economice care rezultă din competiție nu poate fi considerată un motiv de refuz valabil.

(2) În sensul prezentului regulament, se consideră că există un monopol legal național în cazul în care legislația națională prevede în mod expres că, în cadrul statului membru sau a zonei de ofertare a statului membru, serviciile de tranzacționare pe piața pentru ziua următoare și pe piața intrazilnică pot fi efectuate de o singură entitate.

(3) La doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia transmite un raport Parlamentului European și Consiliului, în conformitate cu articolul 24 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009, privind evoluția cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice din statele membre, cu un accent special pe dezvoltarea concurenței dintre OPEED-uri. Pe baza acestui raport și dacă consideră că nu există nicio justificare pentru menținerea monopolurilor legale naționale sau pentru continuarea refuzului unui stat membru de a permite tranzacționarea transfrontalieră de către un OPEED desemnat de alt stat membru, Comisia poate lua în considerare măsuri legislative adecvate sau alte măsuri adecvate pentru a crește și mai mult concurența și comerțul între statele membre și în interiorul acestora. De asemenea, în acest raport Comisia include o evaluare a guvernanței cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice instituite prin prezentul regulament, acordând o atenție deosebită transparenței funcțiilor de OCP efectuate în comun de către OPEED-uri. Pe baza acestui raport și în cazul în care Comisia consideră că există ambiguități privind îndeplinirea monopolistă a funcției de OCP sau a altor sarcini ale OPEED, Comisia poate lua în considerare adoptarea de măsuri legislative adecvate sau alte măsuri adecvate pentru a spori în continuare transparența și funcționarea eficientă a cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice.

Articolul 6

Criteriile de desemnare a OPEED

(1) Un candidat poate fi desemnat OPEED dacă îndeplinește toate cerințele următoare:

(a) a contractat sau contractează resurse adecvate pentru operarea comună, coordonată și conformă a cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și/sau a piețelor intrazilnice, inclusiv resursele necesare pentru a-și îndeplini funcțiile de OPEED, resursele financiare, tehnologia informației necesară, infrastructura tehnică și procedurile operaționale, sau face dovada că este în măsură să pună aceste resurse la dispoziție într-o perioadă de pregătire rezonabilă înainte de preluarea sarcinilor sale în conformitate cu articolul 7;

(b) este în măsură să se asigure că participanții la piață au acces liber la informațiile privind sarcinile OPEED în conformitate cu articolul 7;

(c) este eficient din punctul de vedere al costurilor în ceea ce privește cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice și, în cadrul sistemului său intern de contabilitate, se ține o contabilitate separată pentru funcțiile de OCP și alte activități pentru a se evita subvențiile încrucișate;

(d) dispune de un nivel adecvat de separare a activității față de alți participanți pe piață;

(e) dacă este desemnat ca monopol legal național pentru serviciile de tranzacționare pe piața pentru ziua următoare și pe piața intrazilnică într-un stat membru, nu face uz de taxele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) pentru a-și finanța activitățile pe piața pentru ziua următoare și pe piața intrazilnică într-un alt stat membru decât cel în care aceste taxe sunt colectate;

(f) este în măsură să trateze toți participanții la piață într-un mod nediscriminatoriu;

(g) dispune de mecanisme adecvate de supraveghere a pieței;

(h) a încheiat acorduri adecvate privind transparența și confidențialitatea cu participanții la piață și OTS-uri;

(i) este în măsură să furnizeze serviciile de compensare și decontare necesare.

(j) este în măsură să instituie sistemele și metodele de comunicații necesare pentru coordonarea cu OTS-urile din statul membru.

(2) Criteriile de desemnare prevăzute la alineatul (1) se aplică astfel încât concurența între OPEED-uri să fie organizată într-un mod echitabil și nediscriminatoriu.

Articolul 7

Atribuțiile OPEED

(1) OPEED-urile acționează ca operatori ai piețelor naționale sau regionale pentru efectuarea, în cooperare cu OTS-urile, a cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice. Sarcinile acestora includ primirea ofertelor de la participanții la piață, responsabilitatea generală pentru corelarea și alocarea ofertelor în conformitate cu rezultatele cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice, publicarea prețurilor și decontarea și compensarea contractelor rezultate din tranzacții în conformitate cu acordurile și normele relevante ale participanților.

În ceea ce privește cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice, OPEED-urile sunt responsabile în special pentru următoarele sarcini:

(a) punerea în aplicare a funcțiilor OCP stabilite la alineatul (2) în coordonare cu alte OPEED-uri;

(b) stabilirea în comun a cerințelor pentru cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice, a cerințelor pentru funcțiile de OCP și pentru algoritmul de cuplare prin preț referitor la orice aspecte legate de funcționarea pieței de energie electrică în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol și articolele 36 și 37;

(c) stabilirea prețurilor minime și maxime, în conformitate cu articolele 41 și 54;

(d) anonimizarea și partajarea informațiilor privind ofertele primite, necesare pentru îndeplinirea funcțiilor de OCP prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol și la articolele 40 și 53;

(e) evaluarea rezultatelor calculate de funcțiile de OCP definite la alineatul (2) din prezentul articol, alocarea ofertelor pe baza acestor rezultate, validarea rezultatelor ca finale în cazul în care acestea sunt considerate corecte și asumarea responsabilității pentru acestea în conformitate cu articolele 48 și 60;

(f) informarea participanților la piață cu privire la rezultatele ofertelor lor în conformitate cu articolele 48 și 60;

(g) exercitarea funcției de contraparte centrală pentru compensarea și decontarea schimbului de energie rezultat din cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice în conformitate cu articolul 68 alineatul (3);

(h) stabilirea în comun cu OPEED-urile și OTS-urile relevante a unor proceduri de ultimă instanță pentru operarea pieței naționale sau regionale în conformitate cu articolul 36 alineatul (3), în cazul în care nu este disponibil niciun rezultat furnizat de funcțiile de OCP în conformitate cu articolul 39 alineatul (2), ținând cont de procedurile de ultimă instanță prevăzute la articolul 44;

(i) furnizarea în comun a previziunilor privind costul cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice și a informațiilor privind costurile către autoritățile de reglementare competente și OTS-uri în cazul în care costurile OPEED pentru instituirea, modificarea și operarea cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice urmează să fie acoperite de contribuția OTS-urilor în cauză în conformitate cu articolele 75-77 și articolul 80;

(j) după caz, în conformitate cu articolele 45 și 57, coordonarea împreună cu OTS-urile a stabilirii de acorduri privind mai mult de un OPEED într-o zonă de ofertare și efectuarea cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și/sau a piețelor intrazilnice în conformitate cu acordurile aprobate.

(2) OPEED-urile exercită funcțiile de OCP împreună cu alte OPEED-uri. Aceste funcții includ următoarele:

(a) dezvoltarea și menținerea algoritmilor, sistemelor și procedurilor pentru cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice în conformitate cu articolele 36 și 51;

(b) prelucrarea datelor de intrare privind capacitatea interzonală și restricțiile de alocare furnizate de calculatorii capacității coordonate în conformitate cu articolele 46 și 58;

(c) operarea algoritmului de cuplare prin preț și a algoritmului de tranzacționare prin corelare continuă în conformitate cu articolele 48 și 60;

(d) validarea și transmiterea rezultatelor privind cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice către OPEED-uri în conformitate cu articolele 48 și 60.

(3) În termen de opt luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, toate OPEED-urile transmit tuturor autorităților de reglementare și agenției un plan care stabilește modul în care pot fi stabilite și exercitate în comun funcțiile de OCP prevăzute la alineatul (2), inclusiv proiectele de acorduri necesare atât între OPEED-uri, cât și cu părți terțe. Planul include o descriere detaliată și calendarul propus pentru punerea în aplicare, care nu trebuie să depășească 12 luni, precum și o descriere a impactului preconizat al termenilor și condițiilor sau al metodologiilor privind stabilirea și exercitarea funcțiilor de OCP menționate la alineatul (2).

(4) Cooperarea dintre OPEED-uri se limitează strict la ceea ce este necesar pentru proiectarea, punerea în aplicare și operarea eficientă și în condiții de siguranță a cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice. Exercitarea în comun a funcțiilor de OCP se bazează pe principiul nediscriminării și garantează faptul că niciun OPEED nu poate beneficia de avantaje economice nejustificate prin participarea la funcțiile de OCP.

(5) Agenția monitorizează progresele OPEED-urilor în ceea ce privește stabilirea și executarea funcțiilor de OCP, în special în ceea ce privește cadrul contractual sau de reglementare și gradul de pregătire tehnică pentru îndeplinirea funcțiilor de OCP. În termen de 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, agenția raportează Comisiei dacă progresele înregistrate în legătură cu stabilirea și operarea cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice sunt satisfăcătoare.

Agenția poate evalua eficacitatea și eficiența stabilirii și exercitării funcției de OCP în orice moment. În cazul în care evaluarea demonstrează că cerințele nu sunt îndeplinite, agenția poate recomanda Comisiei orice măsuri suplimentare necesare pentru efectuarea eficientă, eficace și la timp a cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice.

(6) Dacă OPEED-urile nu prezintă un plan în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) de stabilire a funcțiilor de OCP menționate la alineatul (2) din prezentul articol fie pentru intervalul de timp al pieței intrazilnice, fie pentru intervalul de timp al pieței pentru ziua următoare, Comisia poate, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4), să propună o modificare a prezentului regulament, luând în considerare în special numirea Rețelei Europene a Operatorilor de Transport și de Sistem pentru energie electrică (ENTSO pentru energie electrică) sau a unei alte entități să exercite funcțiile de OCP pentru cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare sau a piețelor intrazilnice în locul OPEED-urilor.

Articolul 8

Funcțiile OTS-urilor privind cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice

(1) În statele membre cu rețeaua electrică conectată la rețeaua altui stat membru, toate OTS-urile participă la cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice.

(2) OTS-urile:

(a) stabilesc în comun cerințele OTS pentru cuplarea prin preț și algoritmii de tranzacționare prin corelare continuă pentru toate aspectele legate de alocarea capacităților în conformitate cu articolul 37 alineatul (1) litera (a);

(b) validează în comun algoritmii de corelare în vederea respectării cerințelor menționate la litera (a) din prezentul alineat, în conformitate cu articolul 37 alineatul (4);

(c) stabilesc și efectuează calculul capacităților în conformitate cu articolele 14-30;

(d) dacă este necesar, stabilesc alocarea capacităților intrazonale și alte acorduri în conformitate cu articolele 45 și 57;

(e) calculează și transmit capacitățile interzonale și restricțiile de alocare, în conformitate cu articolele 46 și 58;

(f) verifică rezultatele cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare în ceea ce privește capacitățile interzonale validate și restricțiile de alocare, în conformitate cu articolul 48 alineatul (2) și articolul 52;

(g) dacă este necesar, stabilesc calculatorii schimburilor planificate pentru calcularea și publicarea schimburilor planificate la granițele dintre zonele de ofertare în conformitate cu articolele 49 și 56;

(h) respectă rezultatele cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice calculate în conformitate cu articolele 39 și 52;

(i) stabilesc și aplică proceduri de ultimă instanță adecvate pentru alocarea capacităților în conformitate cu articolul 44;

(j) propun ora de deschidere a porții pieței intrazilnice interzonale și ora de închidere a porții pieței intrazilnice interzonale în conformitate cu articolul 59;

(k) partajează veniturile din congestii după metodologia dezvoltată în comun, în conformitate cu articolul 73;

(l) în cazul în care se convine astfel, acționează în calitate de agenți de transfer și transferă poziții nete în conformitate cu articolul 68 alineatul (6).

Articolul 9

Adoptarea termenilor și condițiilor sau a metodologiilor

(1) OTS-urile și OPEED-urile elaborează termenii și condițiile sau metodologiile prevăzute în prezentul regulament și le prezintă spre aprobare autorităților de reglementare competente în termenele corespunzătoare prevăzute în prezentul regulament. În cazul în care o propunere de termeni și condiții sau metodologii în conformitate cu prezentul regulament trebuie să fie elaborată și convenită cu mai mult de un OTS sau OPEED, OTS-urile și OPEED-urile participante cooperează strâns. OTS-urile, cu sprijinul ENTSO pentru energie electrică, și toate OPEED-urile informează periodic autoritățile de reglementare competente și agenția în legătură cu progresele înregistrate privind elaborarea acestor termeni și condiții sau a metodologiilor.

(2) OTS-urile sau OPEED-urile care decid cu privire la propunerile de termeni și condiții sau de metodologii în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) decid cu majoritate calificată, dacă nu s-a putut ajunge la un consens. Majoritatea calificată trebuie obținută în cadrul fiecărei clase de membrii cu drept de vot din cadrul OTS-urilor și OPEED-urilor. O majoritate calificată pentru propunerile în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) necesită o majoritate de:

(a) OTS-urile sau OPEED-urile reprezentând cel puțin 55 % din statele membre; și

(b) OTS-urile sau OPEED-urile reprezentând state membre care cuprind cel puțin 65 % din populația Uniunii.

O minoritate de blocare pentru deciziile în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) trebuie să includă OTS-urile sau OPEED-urile reprezentând cel puțin patru state membre. În caz contrar, majoritatea calificată este considerată ca fiind întrunită.

Pentru deciziile OTS luate în temeiul articolului 9 alineatul (6), se atribuie un vot pentru fiecare stat membru. Dacă există mai multe OTS-uri pe teritoriul unui stat membru, statul membru respectiv distribuie drepturile de vot între OTS-uri.

Pentru deciziile OPEED luate în conformitate cu articolul 9 alineatul (6), se atribuie un vot pentru fiecare stat membru. Fiecare OPEED dispune de un număr de voturi egal cu numărul de state membre în care este desemnat. În cazul în care mai multe OPEED-uri sunt desemnate pe teritoriul unui stat membru, statul membru distribuie drepturile de vot între OPEED-uri, luând în considerare volumul de energie electrică tranzacționat în acel stat membru în exercițiul financiar precedent.

(3) Cu excepția articolelor 43 alineatul (1), 44, 56 alineatul (1), 63 și 74 alineatul (1), OTS-urile care decid cu privire la propunerile de termeni și condiții sau metodologii în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) decid cu majoritate calificată, dacă nu s-a putut ajunge la un consens și dacă regiunile în cauză cuprind mai mult de cinci state membre. Majoritatea calificată trebuie obținută în cadrul fiecărei clase de membrii cu drept de vot din cadrul OTS-urilor și OPEED-urilor. O majoritate calificată pentru propunerile în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) necesită o majoritate de:

(a) OTS-urile reprezentând cel puțin 72 % din statele membre; și

(b) OTS-urile reprezentând state membre care cuprind cel puțin 65 % din populația regiunii în cauză.

O minoritate de blocare în ceea ce privește deciziile în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) trebuie să includă cel puțin numărul minim de OTS-uri reprezentând peste 35 % din populația statelor membre participante, plus OTS-urile reprezentând cel puțin un stat membru în cauză suplimentar. În caz contrar, majoritatea calificată este considerată ca fiind întrunită.

OTS-urile care decid cu privire la propunerile de termeni și condiții sau metodologii în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) referitoare la regiunile compuse din cel mult cinci state membre decid pe bază de consens.

Pentru deciziile OTS luate în temeiul articolului 9 alineatul (7), se atribuie un vot pentru fiecare stat membru. Dacă există mai multe OTS-uri pe teritoriul unui stat membru, statul membru respectiv distribuie drepturile de vot între OTS-uri.

OPEED-urile care decid cu privire la propunerile de termeni și condiții sau metodologii în conformitate cu articolul 9 alineatul (7) decid pe bază de consens.

(4) În cazul în care OTS-urile sau OPEED-urile nu prezintă autorităților naționale de reglementare o propunere de termeni și condiții sau de metodologii în termenele stabilite în prezentul regulament, aceștia furnizează autorităților de reglementare competente și agenției proiectele de termeni și condiții sau de metodologii relevante și explică motivele care au împiedicat realizarea unui acord. Agenția informează Comisia și, în cooperare cu autoritățile de reglementare competente, la cererea Comisiei, analizează motivele pentru care nu s-a ajuns la un acord și informează Comisia cu privire la aceasta. Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a face posibilă adoptarea termenilor și condițiilor sau a metodologiilor necesare în termen de patru luni de la primirea informațiilor din partea agenției.

(5) Fiecare autoritate de reglementare aprobă termenii și condițiile și metodologiile utilizate pentru calculul sau stabilirea cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice, dezvoltate de OTS-uri și OPEED-uri. Autoritățile respective sunt responsabile de aprobarea termenilor și condițiilor sau a metodologiilor menționate la alineatele (6), (7) și (8).

(6) Următoarele propuneri de termeni și condiții sau metodologii fac obiectul aprobării de către toate autoritățile de reglementare:

(a) planul privind exercitarea în comun a funcțiilor de OCP, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3);

(b) regiunile de calcul al capacităților, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1);

(c) metodologia de furnizare a datelor privind producția și consumul, în conformitate cu articolul 16 alineatul (1);

(d) metodologia pentru modelul comun de rețea, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1);

(e) propunerea de metodologie armonizată de calcul al capacităților, în conformitate cu articolul 21 alineatul (4);

(f) metodologia de ultimă instanță, în conformitate cu articolul 36 alineatul (3);

(g) algoritmul prezentat de OPEED-uri în conformitate cu articolul 37 alineatul (5), inclusiv cerințele OTS-urilor și OPEED-urilor privind elaborarea algoritmului, în conformitate cu articolul 37 alineatul (1);

(h) produsele care pot fi luate în considerare de către OPEED-uri în procesul de cuplare unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice, în conformitate cu articolele 40 și 53;

(i) prețurile minime și maxime în conformitate cu articolul 41 alineatul (1) și articolul 54 alineatul (2);

(j) metodologia de stabilire a prețurilor pentru capacitățile intrazilnice, care urmează să fie elaborată în conformitate cu articolul 55 alineatul (1);

(k) ora de deschidere a porții pieței intrazilnice interzonale și ora de închidere a porții pieței intrazilnice interzonale în conformitate cu articolul 59 alineatul (1);

(l) termenul pentru fermitatea din ziua următoare, în conformitate cu articolul 69;

(m) metodologia de distribuire a veniturilor din congestii, în conformitate cu articolul 73 alineatul (1);

(7) Următoarele propuneri de termeni și condiții sau metodologii fac obiectul aprobării de către toate autoritățile de reglementare din regiunea în cauză:

(a) metodologia comună de calcul al capacităților, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2);

(b) deciziile privind introducerea și amânarea introducerii calculului cu metoda bazată pe flux în conformitate cu articolul 20 alineatele (2)-(6) și cu privire la derogări în conformitate cu articolul 20 alineatul (7);

(c) metodologia pentru redispecerizarea sau comercializarea în contrapartidă coordonată, în conformitate cu articolul 35 alineatul (1);

(d) metodologiile comune pentru calculul schimburilor planificate, în conformitate cu articolul 43 alineatul (1) și articolul 56 alineatul (1);

(e) procedurile de ultimă instanță, în conformitate cu articolul 44;

(f) licitațiile regionale complementare, în conformitate cu articolul 63 alineatul (1);

(g) condițiile pentru furnizarea alocării explicite, în conformitate cu articolul 64 alineatul (2);

(h) metodologia privind partajarea costurilor de redispecerizare sau de comercializare în contrapartidă, în conformitate cu articolul 74 alineatul (1);

(8) Termenii și condițiile sau metodologiile următoare fac obiectul aprobării individuale de către fiecare autoritate de reglementare sau altă autoritate competentă din statul membru în cauză:

(a) după caz, desemnarea și revocarea OPEED sau suspendarea desemnării în conformitate cu articolul 4 alineatele (2), (8) și (9);

(b) după caz, tarifele sau metodologiile folosite la calcularea tarifelor OPEED-urilor referitoare la tranzacționarea pe piața pentru ziua următoare și piața intrazilnică, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1);

(c) propunerile OTS-urilor individuale de revizuire a configurației zonelor de ofertare în conformitate cu articolul 32 alineatul (1) litera (d);

(d) după caz, propunerile privind alocarea capacităților intrazonale și alte acorduri în conformitate cu articolele 45 și 57;

(e) costurile aferente alocării capacităților și gestionării congestiilor, în conformitate cu articolele 75-79;

(f) după caz, partajarea costurilor regionale aferente cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice, în conformitate cu articolul 80 alineatul (4).

(9) Propunerea de termeni și condiții sau metodologii include o propunere de calendar pentru punerea lor în aplicare, precum și o descriere a impactului preconizat al acestora în ceea ce privește obiectivele prezentului regulament. Propunerile de termeni și condiții sau metodologii care fac obiectul aprobării de către mai multe sau de toate autoritățile de reglementare sunt transmise agenției la aceeași dată la care sunt transmise autorităților de reglementare. La cererea autorităților de reglementare competente, agenția emite în termen de trei luni un aviz cu privire la propunerile de termeni și condiții sau metodologii.

(10) În cazul în care aprobarea termenilor și condițiilor sau metodologiilor necesită o decizie din partea mai multor autorități de reglementare, autoritățile de reglementare competente se consultă, cooperează îndeaproape și se coordonează pentru a ajunge la un acord. După caz, autoritățile de reglementare competente iau în considerare avizul agenției. Autoritățile de reglementare iau deciziile cu privire la termenii și condițiile sau metodologiile prezentate în conformitate cu alineatele (6), (7) și (8) în termen de șase luni de la primirea termenilor și condițiilor sau metodologiilor de către autoritatea de reglementare sau, după caz, de către ultima autoritate de reglementare în cauză.

(11) În cazul în care autoritățile de reglementare nu au putut ajunge la un acord în termenul prevăzut la alineatul (10), sau la cererea lor comună, agenția adoptă o decizie privind propunerile prezentate de termeni și condiții sau metodologii în termen de șase luni, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 713/2009.

(12) În cazul în care una sau mai multe autorități de reglementare solicită o modificare înainte de a aproba termenii și condițiile sau metodologiile prezentate în conformitate cu alineatele (6), (7) și (8), OTS-urile sau OPEED-urile relevante prezintă o propunere de modificare a termenilor și condițiilor sau a metodologiilor în vederea aprobării în termen de două luni de la solicitarea autorităților de reglementare. Autoritățile de reglementare competente decid cu privire la termenii și condițiile sau metodologiile modificate în termen de două luni de la transmiterea lor. În cazul în care autoritățile de reglementare competente nu au putut ajunge la un acord privind termenii și condițiile sau metodologiile în conformitate cu alineatele (6) și (7) în termenul de două luni, sau la cererea lor comună, agenția adoptă o decizie privind termenii și condițiile sau metodologiile modificate în termen de șase luni, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 713/2009. În cazul în care OTS-urile sau OPEED-urile relevante nu prezintă o propunere de modificare a termenilor și condițiilor sau a metodologiilor, se aplică procedura prevăzută la alineatul (4) din prezentul articol.

(13) OTS-urile sau OPEED-urile responsabile cu elaborarea propunerii de termeni și condiții sau metodologii sau autoritățile de reglementare responsabile cu adoptarea lor în conformitate cu alineatele (6), (7) și (8) pot propune modificări ale acestor termeni și condiții sau metodologii.

Propunerile de modificare a termenilor și condițiilor sau a metodologiilor sunt transmise spre consultare în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 12 și sunt aprobate în conformitate cu procedura stabilită la prezentul articol.

(14) OTS-urile și OPEED-urile responsabile pentru stabilirea termenilor și condițiilor sau a metodologiilor în conformitate cu prezentul regulament le publică pe internet după aprobarea lor de către autoritățile de reglementare competente sau, dacă o astfel de aprobare nu este necesară, după instituirea lor, cu excepția cazului în care aceste informații sunt considerate confidențiale în conformitate cu articolul 13.

Articolul 10

Gestionarea curentă a cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice

OTS-urile și OPEED-urile organizează în comun gestionarea curentă a cuplării unice a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice. Aceștia se reunesc în mod regulat pentru a discuta și a decide asupra aspectelor operaționale curente. OTS-urile și OPEED-urile invită Agenția și Comisia în calitate de observatori la aceste reuniuni și publică rezumatele proceselor-verbale ale reuniunilor.

Articolul 11

Implicarea părților interesate

Agenția, în strânsă cooperare cu ENTSO pentru energie electrică, organizează implicarea părților interesate în ceea ce privește cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice și alte aspecte ale punerii în aplicare a prezentului regulament. Aceasta include reuniuni periodice cu părțile interesate pentru a identifica probleme și pentru a propune îmbunătățiri în special în ceea ce privește cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare și a piețelor intrazilnice. Aceasta nu va înlocui consultările părților interesate în conformitate cu articolul 12.

Articolul 12

Consultare

(1) OTS-urile și OPEED-urile responsabile pentru prezentarea propunerilor de termeni și condiții sau metodologii sau a modificărilor acestora în conformitate cu prezentul regulament consultă părțile interesate, inclusiv autoritățile relevante din fiecare stat membru, cu privire la proiectele de propuneri de termeni și condiții sau metodologii, dacă se prevede în mod explicit în prezentul regulament. Consultarea are loc într-o perioadă de cel puțin o lună.

(2) Propunerile de termeni și condiții sau metodologii prezentate de OTS-uri și OPEED-uri la nivelul Uniunii sunt publicate și supuse consultării la nivelul Uniunii. Propunerile prezentate de OTS-uri și OPEED-uri la nivel regional sunt supuse consultării cel puțin la nivel regional. Părțile care prezintă propuneri la nivel bilateral sau multilateral consultă cel puțin statele membre în cauză.

(3) Entitățile responsabile cu propunerile de termeni și condiții sau metodologii țin seama în mod corespunzător de opiniile părților interesate care rezultă în urma consultărilor întreprinse în conformitate cu alineatul (1), înainte de transmiterea acestor propuneri spre aprobarea autorităților de reglementare, dacă este necesar în conformitate cu articolul 9, sau înainte de publicare în toate celelalte cazuri. În toate cazurile, o justificare clară și solidă a includerii sau a neincluderii opiniilor rezultate din consultare este elaborată ca parte a prezentării și este publicată în timp util înainte sau simultan cu publicarea propunerii de termeni și condiții sau metodologii.

Articolul 13

Obligații privind confidențialitatea

(1) Informațiile confidențiale primite, schimbate sau transmise în temeiul prezentului regulament fac obiectul cerințelor privind secretul profesional prevăzute la alineatele (2), (3) și (4).

(2) Obligația de a păstra secretul profesional se aplică oricărei persoane care face obiectul dispozițiilor din prezentul regulament.

(3) Informațiile confidențiale primite de persoanele menționate la alineatul (2) în timpul exercitării atribuțiilor lor nu pot fi divulgate niciunei alte persoane sau autorități, fără a aduce atingere cazurilor reglementate de dreptul intern, celorlalte dispoziții ale prezentului regulament sau altor acte legislative relevante ale Uniunii.

(4) Fără a aduce atingere cazurilor reglementate de dreptul intern, autoritățile de reglementare, organismele sau persoanele care primesc informații confidențiale în temeiul prezentului regulament le pot utiliza numai în scopul exercitării funcțiilor lor în temeiul prezentului regulament.

TITLUL II

CERINȚE PENTRU TERMENII, CONDIȚIILE ȘI METODOLOGIILE REFERITOARE LA ALOCAREA CAPACITĂȚILOR ȘI GESTIONAREA CONGESTIILOR

CAPITOLUL 1

Calculul capacităților

Secțiunea 1

Cerințe generale

Articolul 14

Intervalele de timp al calculului capacităților

(1) Toate OTS-urile calculează capacitatea interzonală cel puțin pentru următoarele intervale de timp:

(a) al pieței pentru ziua următoare, pentru piața pentru ziua următoare;

(b) al pieței intrazilnice, pentru piața intrazilnică.

(2) Pentru intervalul de timp al pieței pentru ziua următoare, se calculează valorile individuale ale capacității interzonale pentru fiecare unitate de timp a pieței pentru ziua următoare. Pentru intervalul de timp al pieței intrazilnice, se calculează valorile individuale ale capacității interzonale pentru fiecare unitate de timp a pieței intrazilnice rămasă.

(3) Pentru intervalul de timp al pieței pentru ziua următoare, calculul capacităților se bazează pe cele mai recente informații disponibile. Actualizarea informațiilor privind intervalul de timp al pieței pentru ziua următoare nu începe înainte de ora 15.00, ora pieței, cu două zile înainte de ziua livrării.

(4) Toate OTS-urile din fiecare regiune de calcul al capacităților asigură recalcularea capacității interzonale în intervalul de timp al pieței intrazilnice pe baza celor mai recente informații disponibile. Frecvența acestei recalculări ia în considerare eficiența și siguranța în funcționare.

Articolul 15

Regiunile de calcul al capacităților

(1) În termen de trei luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, toate OTS-urile elaborează în comun o propunere comună privind determinarea regiunilor de calcul al capacităților. Propunerea face obiectul unei consultări în conformitate cu articolul 12.

(2) Propunerea menționată la alineatul (1) definește granițele zonei de ofertare atribuite OTS-urilor care sunt membre ale fiecărei regiuni de calcul al capacităților. Următoarele cerințe trebuie să fie îndeplinite:

(a) se iau în considerare regiunile specificate la punctul 3 subpunctul 2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 714/2009;

(b) fiecare graniță a unei zone de ofertare, sau două granițe separate dintre zone de ofertare, după caz, prin care există interconexiuni între două zone de ofertare, este alocată unei regiuni de calcul al capacităților;

(c) la o regiune de calcul al capacităților sunt alocate cel puțin toate OTS-urile ale căror zone de ofertare au granițe cu regiunea în cauză.

(3) Regiunile de calcul al capacităților care aplică o metodă bazată pe flux sunt fuzionate într-o singură regiune de calcul al capacităților dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții:

(a) sistemele lor de transport sunt conectate în mod direct;

(b) participă în aceeași zonă de cuplare unică a piețelor pentru ziua următoare sau a piețelor intrazilnice;

(c) fuzionarea acestora este mai eficientă decât menținerea lor separate. Autoritățile de reglementare competente pot solicita OTS-urilor în cauză o analiză comună costuri-beneficii pentru evaluarea eficienței fuziunii.

Secțiunea 2

Modelul comun de rețea

Articolul 16

Metodologia de furnizare a datelor privind producția și consumul

(1) În termen de 10 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, toate OTS-urile elaborează în comun o propunere de metodologie unică pentru furnizarea datelor privind producția și consumul necesare pentru a stabili modelul comun de rețea, care face obiectul consultării în conformitate cu articolul 12. Propunerea include o justificare, bazată pe obiectivele prezentului regulament, a solicitării de informații.

(2) Propunerea de metodologie pentru furnizarea datelor privind producția și consumul specifică unitățile generatoare și consumatoare care sunt obligate să furnizeze informații către OTS-urile de care aparțin în vederea calculării capacităților.

(3) Propunerea de metodologie pentru furnizarea datelor privind producția și consumul specifică informațiile care trebuie furnizate de către unitățile generatoare și consumatoare către OTS-uri. Aceste informații includ cel puțin următoarele:

(a) informații privind caracteristicile lor tehnice;

(b) informații privind disponibilitatea unităților generatoare și consumatoare;

(c) informații privind programul unităților generatoare;

(d) informațiile relevante disponibile privind modul în care unitățile generatoare vor fi dispecerizate.

(4) Metodologia precizează termenele aplicabile unităților generatoare și consumatoare pentru furnizarea informațiilor prevăzute la alineatul (3).

(5) Fiecare OTS utilizează și partajează cu alte OTS-uri informațiile menționate la alineatul (3). Informațiile menționate la alineatul (3) litera (d) se utilizează doar pentru calculul capacităților.

(6) În termen de cel mult două luni de la aprobarea metodologiei de furnizare a datelor privind producția și consumul de către toate autoritățile de reglementare, ENTSO pentru energie electrică publică:

(a) o listă a entităților obligate să furnizeze informații către OTS-uri;

(b) o listă cu informațiile menționate la alineatul (3) care trebuie furnizate;

(c) termenele de furnizare a informațiilor.

Articolul 17

Metodologia privind modelul comun de rețea

(1) În termen de 10 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, toate OTS-urile elaborează în comun o propunere de metodologie privind modelul comun de rețea. Propunerea face obiectul unei consultări în conformitate cu articolul 12.

(2) Metodologia privind modelul comun de rețea permite stabilirea unui model comun de rețea. Aceasta conține cel puțin următoarele elemente:

(a) o definiție a scenariilor, în conformitate cu articolul 18;

(b) o definiție a modelelor individuale de rețea, în conformitate cu articolul 19;

(c) o descriere a procedurii de fuzionare a modelelor individuale de rețea pentru a forma modelul comun de rețea.

Articolul 18

Scenarii

(1) Toate OTS-urile colaborează pentru elaborarea unor scenarii comune pentru fiecare interval de timp al calculului capacităților menționat la articolul 14 alineatul (1) literele (a) și (b). Scenariile comune se utilizează pentru a descrie o situație specifică prognozată privind producția, consumul și topologia rețelei pentru sistemul de transport din modelul comun de rețea.

(2) Se elaborează un scenariu pentru fiecare unitate de timp a pieței, atât pentru intervalul de timp al calculului capacităților pentru ziua următoare, cât și pentru intervalul de timp al calculului capacităților intrazilnice.

(3) Pentru fiecare scenariu, toate OTS-urile colaborează în vederea elaborării de norme comune pentru determinarea poziției nete în fiecare zonă de ofertare și a fluxului pentru fiecare linie electrică directă. Aceste norme comune trebuie să se bazeze pe cele mai bune prognoze ale poziției nete pentru fiecare zonă de ofertare și pe cea mai bună prognoză a fluxurilor pe fiecare linie electrică directă pentru fiecare scenariu și includ echilibrul global între consum și producție pentru sistemul de transport din Uniune. La definirea scenariilor nu trebuie să existe nicio discriminare nejustificată între schimburile interne și interzonale, în conformitate cu punctul 1.7 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 714/2009.

Articolul 19

Modelul individual de rețea

(1) Pentru fiecare zonă de ofertare și pentru fiecare scenariu:

(a) toate OTS-urile din zona de ofertare prezintă împreună un singur model individual de rețea care este în conformitate cu articolul 18 alineatul (3); sau

(b) fiecare OTS din zona de ofertare prezintă un model individual de rețea pentru aria sa de control, inclusiv interconexiunile, cu condiția ca suma pozițiilor nete din ariile de control, inclusiv interconexiunile, care acoperă zona de ofertare să fie în conformitate cu articolul 18 alineatul (3).

(2) Fiecare model individual de rețea reprezintă cele mai bune prognoze posibile ale condițiilor sistemului de transport pentru fiecare scenariu specificat de operatorul (operatorii) de transport și de sistem în momentul în care este creat modelul individual de rețea.

(3) Modelele individuale de rețea acoperă toate elementele de rețea ale sistemului de transport care sunt utilizate în analizele regionale privind siguranța în funcționare pentru fiecare interval de timp în cauză.

(4) Toate OTS-urile își armonizează, în cea mai mare măsură posibilă, modul în care sunt construite modelele individuale de rețea.

(5) Fiecare OTS furnizează toate datele necesare în modelul individual de rețea pentru a permite analiza fluxurilor de putere activă și reactivă și analiza tensiunii în regim staționar.

(6) Atunci când este cazul și de comun acord între toate OTS-urile dintr-o regiune de calcul al capacităților, fiecare OTS din regiunea de calcul al capacităților în cauză face schimb de date cu celelalte OTS-uri pentru a permite analiza tensiunii și a stabilității dinamice.

Secțiunea 3

Metodologiile de calcul al capacităților

Articolul 20

Introducerea metodologiei de calcul al capacităților bazate pe flux

(1) Pentru intervalul de timp al pieței pentru ziua următoare și intervalul de timp al pieței intrazilnice, metoda utilizată de metodologiile comune de calcul al capacităților este metoda bazată pe flux, cu excepția cazului în care cerința de la alineatul (7) este îndeplinită.

(2) Nu mai târziu de 10 luni după aprobarea propunerii pentru o regiune de calcul al capacităților în conformitate cu articolul 15 alineatul (1), toate OTS-urile din fiecare regiune de calcul al capacităților transmit o propunere pentru o metodologie comună de calcul coordonat al capacităților pentru regiunea în cauză. Propunerea face obiectul unei consultări în conformitate cu articolul 12. Propunerea de metodologie de calcul al capacităților pentru regiuni în conformitate cu prezentul alineat în regiunile de calcul al capacităților bazate pe regiunile „Europa de Nord-Vest” (denumită în continuare „NWE”) și „Europa Centrală și de Est” (denumită în continuare „CEE”) definite la punctul 3.2 literele (b) și (d) din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 714/2009, precum și în regiunile menționate la alineatele (3) și (4), se completează cu un cadru comun de coordonare și compatibilitate a metodologiilor bazate pe flux între regiuni, care urmează să fie elaborat în conformitate cu alineatul (5).

(3) OTS-urile din regiunea de calcul al capacităților în care este inclusă Italia, astfel cum este definită la punctul 3.2 litera (c) din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 714/2009, fără a aduce atingere obligației de la alineatul (1), pot prelungi termenul de depunere a propunerii pentru o metodologie comună de calcul coordonat al capacităților utilizând metoda bazată pe flux pentru regiunea în cauză în conformitate cu alineatul (2), până la șase luni după ce Elveția aderă la cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare. Propunerea nu trebuie să includă neapărat granițele zonelor de ofertare din interiorul Italiei și dintre Italia și Grecia.

(4) În termen de șase luni după ce toate părțile contractante la Comunitatea Energiei din Europa de Sud-Est, cel puțin, participă la cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare, cel puțin OTS-urile din Croația, România, Bulgaria și Grecia prezintă în comun o propunere de introducere a unei metodologii comune de calcul al capacităților care utilizează metoda bazată pe flux pentru intervalul de timp al pieței pentru ziua următoare și al pieței intrazilnice. Propunerea prevede o dată de punere în aplicare a metodologiei comune de calcul al capacităților care utilizează metoda bazată pe flux cel târziu la doi ani de la participarea la cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare a tuturor părților contractante la Comunitatea Energiei din SEE. OTS-urile din statele membre care au granițe cu alte regiuni sunt încurajate să adere la inițiativele de punere în aplicare a unei metodologii comune de calcul al capacităților care utilizează metoda bazată pe flux din aceste regiuni.

(5) În momentul în care două sau mai multe regiuni adiacente de calcul al capacităților din aceeași zonă sincronă pun în aplicare o metodologie de calcul al capacităților care utilizează metoda bazată pe flux pentru intervalul de timp al pieței pentru ziua următoare sau al pieței intrazilnice, acestea se consideră ca fiind o singură regiune în acest scop și OTS-urile din această regiune trebuie să prezinte în termen de șase luni o propunere de aplicare a unei metodologii comune de calcul al capacităților care utilizează metoda bazată pe flux pentru intervalul de timp al pieței pentru ziua următoare sau al pieței intrazilnice. Propunerea prevede o dată de punere în aplicare a metodologiei comune interregionale de calcul al capacităților la cel mult 12 luni după punerea în aplicare a metodei bazate pe flux în aceste regiuni pentru metodologia privind intervalul de timp al pieței pentru ziua următoare, și cel mult 18 luni pentru metodologia privind intervalul de timp al pieței intrazilnice. Termenele prevăzute în prezentul alineat pot fi adaptate în conformitate cu alineatul (6).

Metodologia din cele două regiuni de calcul al capacităților care au inițiat elaborarea unei metodologii comune de calcul al capacităților poate fi pusă în aplicare înainte de elaborarea unei metodologii comune de calcul al capacităților cu alte regiuni de calcul al capacităților.

(6) În cazul în care OTS-urile în cauză sunt în măsură să demonstreze că deocamdată aplicarea metodologiilor comune bazate pe flux în conformitate cu alineatele (4) și (5) nu este mai eficientă, presupunând același nivel de siguranță în funcționare, acestea pot solicita împreună autorităților de reglementare competente să amâne termenul.

(7) OTS-urile pot solicita în comun autorităților de reglementare competente să aplice metoda bazată pe capacitatea netă de transport coordonată în regiuni și granițe ale zonelor de ofertare, altele decât cele menționate la alineatele (2)-(4), în cazul în care OTS-urile în cauză sunt în măsură să demonstreze că aplicarea metodologiei de calcul al capacităților care utilizează metoda bazată pe flux nu va fi deocamdată mai eficientă în comparație cu metoda bazată pe capacitatea netă de transport coordonată și presupunând același nivel de siguranță în funcționare în regiunea în cauză.

(8) Pentru a permite participanților la piață să se adapteze la orice schimbare a metodei de calcul al capacităților, OTS-urile în cauză testează noua metodă în paralel cu metoda existentă și implică participanții la piață timp de cel puțin șase luni înainte de a pune în aplicare o propunere pentru modificarea metodei lor de calcul al capacităților.

(9) OTS-urile din fiecare regiune de calcul al capacităților care aplică metoda bazată pe flux stabilesc și pun la dispoziție un instrument care să permită participanților la piață să evalueze interacțiunea dintre capacitățile interzonale și schimburile interzonale între zonele de ofertare.

Articolul 21

Metodologia de calcul al capacităților

(1) Propunerea pentru o metodologie comună de calcul al capacităților pentru o regiune de calcul al capacităților determinată în conformitate cu articolul 20 alineatul (2) cuprinde cel puțin următoarele elemente pentru fiecare interval de timp al calculului capacităților:

(a) metodologiile de calcul al datelor de intrare utilizate în calculul capacităților, care includ următorii parametri: (i) o metodologie de determinare a marjei de fiabilitate, în conformitate cu articolul 22; (ii) metodologii pentru determinarea limitelor de siguranță în funcționare, a contingențelor relevante pentru calculul capacităților și a restricțiilor de alocare care ar putea fi aplicate, în conformitate cu articolul 23; (iii) metodologia de determinare a mecanismelor de modificare a generării, în conformitate cu articolul 24; (iv) metodologia de determinare a acțiunilor de remediere care trebuie luate în considerare în calculul capacităților, în conformitate cu articolul 25;

(b) o descriere detaliată a metodei de calcul al capacităților, care include următoarele: (i) o descriere matematică a metodei de calcul al capacităților aplicate, utilizând diferite date de intrare pentru calculul capacităților; (ii) norme pentru prevenirea discriminărilor nejustificate între schimburile interne și interzonale pentru a asigura conformitatea cu punctul 1.7 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 714/2009; (iii) norme pentru luarea în considerare, după caz, a capacității interzonale alocate anterior; (iv) norme privind ajustarea fluxurilor de energie prin elementele critice de rețea sau a capacității interzonale ca urmare a acțiunilor de remediere, în conformitate cu articolul 25; (v) pentru metoda bazată pe flux, o descriere matematică a calculului factorilor de distribuție pentru transferul de energie și a calculului marjelor disponibile privind elementele critice de rețea; (vi) pentru metoda bazată pe capacitatea netă de transport coordonată, norme pentru calculul capacității interzonale, inclusiv norme privind repartizarea eficientă a capacităților de flux de energie ale elementelor critice de rețea între diferite granițe ale zonelor de ofertare; (vii) în cazul în care fluxurile de energie prin elementele critice de rețea sunt influențate de schimburile interzonale de energie din diferite regiuni de calcul al capacităților, normele de repartizare a capacităților de flux de energie ale elementelor critice de rețea între diferite regiuni de calcul al capacităților pentru a permite aceste fluxuri;

(c) o metodologie de validare a capacității interzonale, în conformitate cu articolul 26.

(2) Pentru intervalul de timp al calculului capacităților intrazilnice, metodologia de calcul al capacităților precizează, de asemenea, frecvența reevaluării capacității, în conformitate cu articolul 14 alineatul (4), precizând motivele care stau la baza frecvenței alese.

(3) Metodologia de calcul al capacităților include o procedură de ultimă instanță pentru cazul în care calculul inițial al capacităților nu a condus la niciun rezultat.

(4) Toate OTS-urile din fiecare regiune de calcul al capacităților utilizează, pe cât posibil, date de intrare armonizate pentru calculul capacităților. Până la 31 decembrie 2020, toate regiunile trebuie să utilizeze o metodologie armonizată de calcul al capacităților care prevede în special o metodologie armonizată de calcul al capacităților pentru metoda bazată pe flux și metoda bazată pe capacitatea netă de transport coordonată. Armonizarea metodologiei de calcul al capacităților face obiectul unei evaluări a eficienței în ceea ce privește armonizarea metodologiilor bazate pe flux și a metodologiilor bazate pe capacitatea netă de transport coordonată care asigură același nivel de siguranță în funcționare. Toate OTS-urile prezintă evaluarea cu o propunere de tranziție către o metodologie armonizată de calcul al capacităților tuturor autorităților de reglementare în termen de 12 luni de la data la care cel puțin două regiuni de calcul al capacităților au pus în aplicare o metodologie comună de calcul al capacităților în conformitate cu articolul 20 alineatul (5).

Articolul 22

Metodologia de calcul al marjei de fiabilitate

(1) Propunerea pentru o metodologie comună de calcul al capacităților trebuie să includă o metodologie de determinare a marjei de fiabilitate. Metodologia de determinare a marjei de fiabilitate cuprinde două etape. În prima etapă, OTS-urile relevante estimează distribuția de probabilitate a deviațiilor dintre fluxurile de energie preconizate în momentul calculului capacităților și fluxurile de energie realizate în timp real. În a doua etapă, marja de fiabilitate se calculează prin derivarea unei valori din distribuția de probabilitate.

(2) Metodologia de determinare a marjei de fiabilitate stabilește principiile de calculare a distribuției de probabilitate a deviațiilor dintre fluxurile de energie preconizate în momentul calculului capacităților și fluxurile de energie realizate în timp real și precizează incertitudinile care trebuie luate în calcul. Pentru a determina aceste incertitudini, metodologia ține cont în special de:

(a) deviațiile neintenționate ale fluxurilor fizice de energie în cursul unei unități de timp a pieței cauzate de ajustarea fluxurilor de energie în cadrul și între ariile de control pentru a menține o frecvență constantă;

(b) incertitudinile care ar putea afecta calculul capacităților și care ar putea apărea între intervalul de timp al calculului capacităților și timpul real, pentru unitatea de timp a pieței luată în considerare.

(3) În cadrul metodologiei de determinare a marjei de fiabilitate, OTS-urile stabilesc, de asemenea, principii comune armonizate pentru derivarea marjei de fiabilitate din distribuția de probabilitate.

(4) Pe baza metodologiei adoptate în conformitate cu alineatul (1), OTS-urile determină marja de fiabilitate respectând limitele de siguranță în funcționare și ținând seama de incertitudinile dintre intervalul de timp al calculului capacităților și timpul real, precum și de acțiunile de remediere disponibile după calculul capacităților.

(5) Pentru fiecare interval de timp al calculului capacităților, OTS-urile în cauză stabilesc marja de fiabilitate pentru elementele critice de rețea, dacă se aplică metoda bazată pe flux, și pentru capacitatea interzonală, dacă se aplică metoda bazată pe capacitatea netă de transport coordonată.

Articolul 23

Metodologii pentru limitele de siguranță în funcționare, contingențe și restricții de alocare

(1) Fiecare OTS respectă limitele de siguranță în funcționare și contingențele utilizate în analizele privind siguranța în funcționare.

(2) În cazul în care limitele de siguranță în funcționare și contingențele utilizate în calculul capacităților nu sunt aceleași cu cele utilizate în analiza privind siguranța în funcționare, OTS-urile descriu în propunerea de metodologie comună de calcul al capacităților metoda și criteriile specifice pe care le-au utilizat pentru a determina limitele de siguranță în funcționare și contingențele utilizate pentru calculul capacităților.

(3) În cazul în care OTS-urile aplică restricții de alocare, acestea pot fi determinate doar utilizând:

(a) restricțiile necesare pentru menținerea sistemului de transport în limitele de siguranță în funcționare și care nu pot fi transformate în mod eficient în fluxuri maxime pe elementele critice de rețea; sau

(b) restricții care au scopul de a crește surplusul economic pentru cuplarea unică a piețelor pentru ziua următoare sau a piețelor intrazilnice.

Articolul 24

Metodologia pentru mecanismele de modificare a generării

(1) Propunerea de metodologie comună de calcul al capacităților include o propunere de metodologie pentru determinarea unui mecanism comun de modificare a generării pentru fiecare zonă de ofertare și scenariu elaborat în conformitate cu articolul 18.

(2) Mecanismele de modificare a generării reprezintă cea mai bună prognoză a relației dintre o modificare a poziției nete a unei zone de ofertare și o modificare specifică a producției sau a consumului în modelul comun de rețea. Această prognoză ține cont în special de informațiile metodologiei de furnizare a datelor privind producția și consumul.

Articolul 25

Metodologia pentru acțiunile de remediere în calculul capacităților

(1) Fiecare OTS din fiecare regiune de calcul al capacităților definește în mod individual acțiunile de remediere disponibile care trebuie luate în considerare la calculul capacităților pentru îndeplinirea obiectivelor prezentului regulament.

(2) Fiecare OTS din fiecare regiune de calcul al capacităților se coordonează cu alte OTS-uri din regiunea respectivă cu privire la utilizarea acțiunilor de remediere care trebuie luate în considerare la calculul capacităților și la aplicarea lor efectivă în condiții de operare în timp real.

(3) Pentru ca măsurile de remediere să poată fi luate în considerare la calculul capacităților, toate OTS-urile din fiecare regiune de calcul al capacităților convin asupra utilizării măsurilor de remediere care necesită acțiunea mai multor OTS-uri.

(4) Fiecare OTS se asigură că măsurile de remediere sunt luate în considerare la calculul capacităților, cu condiția ca măsurile de remediere disponibile rămase după calcul, luate împreună cu marja de fiabilitate menționată la articolul 22, să fie suficiente pentru a asigura siguranța în funcționare.

(5) În calculul capacităților, fiecare OTS ia în considerare acțiuni de remediere care nu implică costuri.

(6) Fiecare OTS se asigură că măsurile de remediere care urmează să fie luate în considerare la calculul capacităților sunt aceleași pentru toate intervalele de timp ale calculului capacităților, ținând cont de disponibilitățile lor tehnice pentru fiecare interval de timp al calculului capacităților.

Articolul 26

Metodologia de validare a capacității interzonale

(1) Fiecare OTS validează și are dreptul să corecteze capacitatea interzonală relevantă pentru granițele zonei de ofertare a OTS-ului respectiv sau elementele critice de rețea furnizate de calculatorii capacității coordonate, în conformitate cu articolele 27-31.

(2) În cazul în care se aplică o metodă bazată pe capacitatea netă de transport coordonată, toate OTS-urile dintr-o regiune de calcul al capacităților includ în metodologia de calcul al capacităților menționată la articolul 21 o regulă pentru repartizarea corecției capacității interzonale între diferite granițe ale zonelor de ofertare.

(3) Fiecare OTS poate reduce capacitatea interzonală în cursul validării capacității interzonale menționate la alineatul (1) din motive de siguranță în funcționare.

(4) Fiecare calculator al capacității coordonate se coordonează cu calculatorii capacității coordonate din vecinătate în cursul procesului de calcul și de validare a capacităților.

(5) Fiecare calculator al capacității coordonate raportează, o dată la trei luni, toate reducerile efectuate în cursul validării capacității interzonale în conformitate cu alineatul (3) către toate autoritățile de reglementare din regiunea de calcul al capacităților. Raportul respectiv include localizarea și valoarea oricărei reduceri a capa