(8)

O nouă evaluare a măsurilor luate de Belgia pentru corectarea deficitului excesiv până în 2012, ca răspuns la recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, conduce la următoarele concluzii: — după notificarea din cadrul procedurii de deficit excesiv privind deficitul public pentru 2012 și validarea sa de către Comisie (Eurostat), deficitul pentru 2012 a atins 3,9 % din PIB. Acest lucru s-a datorat parțial necesității de a recapitaliza urgent grupul bancar Dexia la sfârșitul anului 2012, ceea ce a avut un impact negativ de 0,8 % din PIB asupra deficitului public. Cu toate acestea, chiar și în lipsa acestei operațiuni, termenul nu ar fi fost respectat, cu un deficit de 3,2 % din PIB excluzând impactul negativ one-off al operațiunii respective. În plus, bugetul pentru anul 2012 conținea măsuri one-off consistente cu efect de reducere a deficitului, estimate la aproximativ 0,4 % din PIB; — soldul primar s-a îmbunătățit de la un deficit de 1,9 % din PIB în 2009 la 0,4 % din PIB în 2010, rămânând în linii mari stabil în 2011. În 2012, deficitul primar s-a deteriorat atingând nivelul de 0,5 % din cauza impactului recapitalizării Dexia, operațiune în lipsa căreia soldul primar ar fi înregistrat un excedent de 0,3 % din PIB; — efortul bugetar anual mediu începând din 2010 este estimat la 0,3 % din PIB, cu mult sub procentul de ¾ % din PIB recomandat de Consiliu. Chiar și după corectarea în funcție de efectele revizuirii creșterii PIB potențial și ale evoluției veniturilor, efortul bugetar mediu ajustat nu atinge nici jumătate din efortul recomandat. Potrivit unui calcul de la bază spre vârf, impactul net cumulat al măsurilor discreționare cu caracter permanent este estimat la aproximativ 2 % din PIB în perioada 2010 - 2012. Acest calcul include atât măsuri de reducere a deficitului, cât și creșteri ale cheltuielilor datorate într-o oarecare măsură deciziilor politice din trecut (de exemplu, adaptări ale prestațiilor de asistență socială, creșterea rapidă a subvențiilor salariale acordate întreprinderilor) care compensează parțial eforturile de consolidare. Mai mult, impactul acestor măsuri discreționare reprezentând 2 % din PIB a fost insuficient pentru a compensa tendința de creștere în mod autonom a cheltuielilor publice din cauza îmbătrânirii populației și a realiza, în același timp, îmbunătățirea recomandată a soldului structural în cursul perioadei de consolidare; — în 2010, Belgia a pus în aplicare în linii mari măsurile de reducere a deficitului așa cum era prevăzut, ceea ce a dus la o îmbunătățire structurală de ½ % din PIB, din care ¼ puncte procentuale datorită unei scăderi puternice a cheltuielilor cu dobânzile. Deficitul nominal a scăzut de la 5,6 % din PIB în 2009 (cifră care includea 0,6 puncte procentuale factori negativi one-off) la 3,8 % din PIB, cu mult sub obiectivul de 4,8% din PIB planificat de autoritățile belgiene în programul de stabilitate din ianuarie 2010, datorită rezultatelor macroeconomice mai bune decât cele prevăzute. În 2010, PIB a crescut cu 2,4 %, comparativ cu o rată de creștere de 0,6 % preconizată la momentul emiterii recomandării Consiliului din 2 decembrie 2009; — în ciuda condițiilor macroeconomice relativ favorabile din prima jumătate a anului 2011 (creștere anuală a PIB de 1,8 %), soldul nominal a scăzut doar marginal în anul respectiv, la 3,7 % din PIB, față de ținta de 3,6 % din PIB din programul de stabilitate din 2011. Soldul structural s-a deteriorat cu 0,1 % în 2011. Prin urmare, Belgia nu a profitat de perioadele economice relativ favorabile pentru a-și reduce deficitul, parțial din cauza blocajului politic existent la nivel federal între alegerile din iunie 2010 și decembrie 2011; — în decembrie 2011, guvernul belgian nou constituit a inclus în bugetul pentru 2012 o serie de măsuri de consolidare în valoare de aproximativ 3 % din PIB, potrivit bugetului și programului de stabilitate pentru 2011 - 2015. În martie și octombrie 2012 au fost luate măsuri suplimentare pentru a contracara impactul negativ al încetinirii creșterii economice asupra bugetului. La sfârșitul anului 2012, guvernul belgian și cel francez au fost nevoite să majoreze capitalul grupului bancar Dexia, pentru a remedia o situație de activ net negativ și a permite continuarea rezoluției ordonate a grupului. Pentru Belgia, acest lucru a avut un impact negativ one-off asupra deficitului de 0,8 % din PIB. În plus, în ciuda unui mecanism de monitorizare sporită, încetinirea creșterii economice a afectat veniturile publice mai puternic decât se preconiza, ceea ce a avut ca rezultat un deficit la nivel federal de 2,7 % din PIB, excluzând impactul operațiunii Dexia, în comparație cu ținta de 2,4 %. Totodată, potrivit notificării din aprilie 2013 din cadrul procedurii de deficit excesiv, administrația locală nu a atins ținta de deficit (-0,3 % din PIB în loc de -0,2 %), situație care a fost numai parțial compensată de un rezultat mai bun decât cel așteptat obținut la nivelul regiunilor și al comunităților (-0,1 % din PIB în loc de -0,2 %). Se estimează că soldul bugetar structural s-a îmbunătățit cu ½ puncte procentuale din PIB în 2012. Măsurile consistente luate de guvern au fost parțial compensate de creșterea cheltuielilor cu dobânzile, de impactul negativ al indexării automate a salariilor și a prestațiilor sociale legate de inflația anterioară și de o creștere puternică a cheltuielilor cu pensiile; — datoria publică a crescut de la 84,0 % din PIB în 2007 la 99,6 % din PIB în 2012. Dinamica deficitului și a PIB reprezintă aproximativ 6,5 puncte procentuale din această creștere, în timp ce aproximativ 9 puncte procentuale sunt reprezentate de factori exogeni, în principal operațiuni de salvare din sectorul financiar sub forma injecțiilor de capital.