ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Două rapoarte ale Grupului de experți pentru respectarea reglementărilor fiscale (FISCO) (3) – Fact-Finding Study on Fiscal Compliance Procedures Related to Clearing and Settlement within the EU (Studiu de documentare privind procedurile de respectare a reglementărilor fiscale referitoare la compensare și decontare în UE) din 2006 și Solutions to Fiscal Compliance Barriers Related to Post-Trading within the EU (Soluții pentru obstacolele din calea respectării reglementărilor fiscale legate de sectorul postpiață în UE) din 2007 – au analizat procedurile existente de reducere a impozitului reținut la sursă și au sugerat modalități de ameliorare a eficienței acestora.
—

legume proaspete, refrigerate, congelate sau uscate cultivate pentru frunzele sau tulpinile lor (sparanghel, conopidă italiană broccoli, conopidă, andive, fenicul, spanac etc.), pentru fructele lor (vinete, castraveți, dovlecei de tip zucchini, ardei gras, dovleac, roșii etc.), și pentru rădăcinile lor (sfeclă, morcovi, ceapă, păstârnac, ridichi, napi etc.);
4.

Pentru activitățile care se încadrează în domeniul de aplicare a punctului 1 punctul 9, prezentarea datelor generale trebuie să țină cont de următoarele condiții: (a) prezentarea datelor generale este necesară: — dacă statul membru prevede o nouă licență sau autorizație pentru un proiect de evacuare de materii radioactive, sub orice formă, în legătură cu dezmembrarea; sau — dacă va fi demarată dezmembrarea părților contaminate sau activate ale uzinei; (b) dacă un stat membru are în vedere dezmembrarea unei instalații menționate la punctul 1 subpunctul 9, pentru care nu a fost emis încă un aviz în temeiul articolului 37, datele generale trebuie prezentate sub forma anexei III; (c) dacă un stat membru are în vedere dezmembrarea unei instalații menționate la punctul 1 subpunctul 9, pentru care a fost emis un aviz în temeiul articolului 37, datele generale trebuie prezentate sub forma anexei III. Cu toate acestea, în ceea ce privește descrierea sitului și a împrejurimilor sale, planurile de urgență și monitorizarea mediului, trimiterile la datele generale prezentate pentru procedura anterioară sunt suficiente, dacă se furnizează toate informațiile suplimentare privind schimbările posibile.
RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 173/74

RECOMANDAREA COMISIEI

din 5 iulie 2010

privind evaluarea defecțiunilor în cadrul inspecțiilor tehnice auto, în conformitate cu Directiva 2009/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind inspecția tehnică auto pentru autovehicule și remorcile acestora

(2010/378/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

(1) În interesul siguranței rutiere, al protecției mediului și al concurenței loiale este important să se asigure întreținerea și inspecția corespunzătoare a vehiculelor aflate în funcțiune, pentru ca acestea să își mențină performanța în conformitate cu omologarea de tip, fără o deteriorare excesivă, de-a lungul întregului lor ciclu de viață.

(2) Pe lângă standardele și metodele menționate în Directiva 2009/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind inspecția tehnică auto pentru autovehicule și remorcile acestora (1), inspectorilor care verifică vehiculele ar trebui să li se furnizeze orientări pentru a asigura o evaluare armonizată a defecțiunilor enumerate în anexa II la directiva respectivă.

(3) Au fost luate în considerare constatările a două proiecte, Autofore (2) și IDELSY (3), care au abordat recent viitoarele opțiuni în materie de inspecție tehnică auto, precum și rezultatul unui dialog deschis și faptic cu părțile interesate.

(4) Defecțiunile ar trebui împărțite în trei categorii, în funcție de gravitatea lor.

(5) Fiecare categorie de defecțiuni ar trebui să includă consecințele utilizării vehiculului în starea respectivă.

(6) Prezenta recomandare reprezintă un prim pas în direcția unei uniformizări a procesului de evaluare a defecțiunilor identificate în cadrul inspecțiilor tehnice auto desfășurate în Uniune,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Statele membre ar trebui să evalueze defecțiunile depistate în cadrul inspecțiilor tehnice auto în conformitate cu orientările prevăzute în anexa la prezenta recomandare.

Adoptată la Bruxelles, 5 iulie 2010. Pentru Comisie Siim KALLAS Vicepreședinte

(1) JO L 141, 6.6.2009, p. 12.

(2) Studiul Autofore privind punerea în practică a viitoarelor opțiuni în materie de inspecție tehnică auto în Uniunea Europeană (Autofore study on the Future Options for Roadworthiness Enforcement in the European Union), http://ec.europa.eu/transport/roadsafety/publications/projectfiles/autofore_en.htm

(3) Inițiativa IDELSY privind diagnosticarea sistemelor electronice ale autovehiculelor pentru PTI (IDELSY Initiative for Diagnosis of Electronic Systems in Motor Vehicles for PTI), http://ec.europa.eu/transport/roadsafety/publications/projectfiles/idelsy_en.htm
(2)

Rezultatele pentru 2007 au fost introduse de către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare EFSA) în raportul științific privind „Results on the monitoring of acrylamide levels in food” (2), publicat la 30 aprilie 2009. Raportul include, de asemenea, rezultatele privind nivelul de acrilamidă pentru perioada 2003-2006, colectate de la statele membre și procesate de Institutul pentru Materiale de Referință și Măsurători din cadrul Centrului Comun de Cercetare al Comisiei. Rezultatele pentru anii 2008 și 2009 nu sunt încă disponibile. Imediat ce acestea vor fi disponibile, raportul științific va fi actualizat.
(11)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației asupra cheltuielilor publice se situează cu mult peste media din Uniune, fiind influențat în mare măsură de o creștere preconizată foarte accentuată a cheltuielilor în sectorul pensiilor, ca pondere din PIB, în deceniile următoare. După cum a arătat raportul serviciilor Comisiei din 2009 pe tema sustenabilității, indicatorii disponibili semnalează riscuri foarte ridicate la adresa sustenabilității finanțelor publice, care, pe lângă consolidarea bugetară, ar trebui să fie abordată prin reformarea sistemelor de pensii și de sănătate. Sistemul de pensii din Grecia este afectat de probleme la mai multe niveluri, inclusiv de faptul că are o acoperire fragmentară. Deși Grecia are unul dintre cele mai ridicate niveluri de prestație medie din Uniune, cu impact negativ asupra stimulentelor în favoarea continuării activității, după cum o arată concret gradul scăzut de ocupare a forței de muncă în rândul populației mai în vârstă, aceasta are una dintre cele mai ridicate rate ale sărăciei în rândul aceleiași populații. Există, de asemenea, probleme cu schemele de pensionare anticipată care oferă soluții alternative dar costisitoare de pensionare. Sistemul de sănătate ar trebui de asemenea reformat, în special pentru a se îmbunătăți semnificativ eficiența și gestionarea, dat fiind că acestea au constituit una din cauzele depășirilor bugetare recurente. Reformele în domeniul pieței muncii ar trebui să susțină oferta crescută de forță de muncă pentru a mări baza contribuției.
(3)

Circulara MSC.1/Circ. 1332 din 16 iunie 2009 enumeră măsurile considerate a fi „cele mai bune practici de management” pentru evitarea, descurajarea sau întârzierea actelor de piraterie în Golful Aden și în largul coastelor Somaliei („Best Management Practices to Avoid, Deter or Delay Acts of Piracy in the Gulf of Aden and off the Coast of Somalia”), dezvoltate de partenerii din industria maritimă pe bază de voluntariat, pe care părțile contractante le-au susținut și încurajat dată fiind nevoia urgentă de a face față amenințărilor din largul coastei somaleze. Partenerii din industria maritimă au actualizat aceste măsuri într-o versiune 2, care a fost publicată în circulara MSC.1/Circ. 1335 din 29 septembrie 2009.
(6)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în vederea includerii lor în programele de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. În Programul de convergență și în Programul național de reformă al Letoniei este inclusă o trimitere generală la Pactul Euro Plus. O scrisoare trimisă Consiliului European la 17 mai 2011 evidențiază angajamente și acțiuni specifice pentru 2011 incluse în programe care respectă obiectivele Pactului Euro Plus.
(15)

Malta și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. Angajamentele se referă la două domenii ale Pactului: competitivitatea și sustenabilitatea finanțelor publice. În ceea ce privește partea referitoare la buget, angajamentele presupun întărirea responsabilității și a transparenței cu privire la cadrul bugetar, împreună cu luarea în considerare a introducerii mecanismelor de creștere a disciplinei în execuția bugetului. În ceea ce privește productivitatea, există măsuri de îmbunătățire a mediului de afaceri și a condițiilor de finanțare a întreprinderilor, precum și a concurenței în sectorul serviciilor, în special în telecomunicații. Deși se regăsesc în Programul național de reformă, angajamentele în cadrul Pactului Euro Plus nu se referă la ocuparea forței de muncă și la stabilitatea financiară. Deși autoritățile se concentrează pe creșterea productivității, acestea nu recunosc faptul că mecanismul curent de indexare a salariilor afectează competitivitatea Maltei. Angajamentele din cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și luate în considerare în recomandări.
(9)

Punerea în aplicare a consolidării bugetare rămâne o provocare majoră. Evitarea unor derapaje ale cheltuielilor prin consolidarea poziției bugetare pe baza unor măsuri specificate în detaliu este esențială pentru restabilirea unei poziții bugetare sustenabile, în special deoarece obiectivul pentru 2013 nu prevede nicio marjă de siguranță sub pragul de 3 % din PIB. În plus, astfel cum s-a precizat în Legea de planificare multinanuală a finanțelor publice, votată în decembrie 2010, ar fi oportună utilizarea oricăror venituri excepționale în vederea accelerării reducerii deficitului și a datoriei. Potrivit ultimei evaluări efectuate de Comisie, riscurile referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie de nivel mediu. În vederea asigurării sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, Franța a adoptat o nouă reformă a pensiilor în 2010. Măsurile planificate, inclusiv creșterea treptată a vârstei minime de pensionare de la 60 la 62 de ani și a vârstei legale de pensionare de la 65 la 67 de ani, precum și eliminarea treptată a sistemelor de pensionare anticipată, ar trebui să aibă un impact asupra ratei de ocupare reduse în rândul lucrătorilor în vârstă. În plus, se așteaptă ca sistemul de pensii să fie echilibrat până în 2018. Este probabil să apară un deficit după această dată dacă nu se iau măsuri suplimentare. Ultima reformă a pensiilor a creat, de asemenea, un nou organism public, denumit „Comité de pilotage des régimes de retraite”, care are sarcina de a prezenta evaluări anuale privind situația bugetară a conturilor de pensii și de a propune măsuri corective, în cazul în care există indicii de deteriorare.
(7)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de convergență actualizat, Consiliul consideră că ipotezele macroeconomice care stau la baza Programului de convergență sunt plauzibile pentru primii doi ani ai acestuia și prea favorabile pentru anii următori comparativ cu previziunile pe termen mediu ale serviciilor Comisiei privind potențialul de producție conform metodologiei agreate de comun acord. Programul de convergență are la bază previziuni de creștere economică mai reduse pentru 2012, comparativ cu previziunile din primăvara anului 2011 ale serviciilor Comisiei, în principal din cauza reducerii suplimentare susținute a cheltuielilor de consum real ale statului, fapt care nu este luat în considerare în previziunile pentru 2012 ale serviciilor Comisiei care pornesc de la ipoteza menținerii politicilor. Programul de convergență prevede o reducere a deficitului general public sub 3 % din PIB în 2013 și, mai departe, la 1,9 % din PIB în 2014. Consolidarea avută în vedere se bazează, în principal, pe limitarea cheltuielilor. Măsurile propuse sunt, într-o mare măsură, suficiente pentru atingerea acestui obiectiv până în 2013, așa cum recomandă Consiliul, dar există riscuri în ceea ce privește rezultatul bugetar efectiv al măsurilor, așa cum sunt prezentate în Programul de convergență. Mai mult decât atât, atingerea obiectivelor pentru ultimii ani ai programului de convergență pare a se baza pe condiții ciclice favorabile și pe rezultate pozitive suplimentare în materie de eficiență în administrația publică, a căror materializare ar putea deveni din ce în ce mai dificilă. Îndeplinirea obiectivului bugetar pe termen mediu este prevăzută dincolo de orizontul Programului de convergență. Efortul bugetar anual mediu pentru perioada 2011-2013 se situează puțin sub 1 % din PIB, în conformitate cu recomandarea Consiliului formulată în cadrul procedurii de deficit excesiv din 2 decembrie 2009.
(8)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de stabilitate actualizat, avizul Consiliului este că scenariul macroeconomic pe care se bazează programul este prudent pentru 2011 și plauzibil pentru perioada următoare, în conformitate cu evaluarea din previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2011. Programul de stabilitate preconizează că PIB-ul real va crește cu 2,3 % în 2011, înainte de a scădea la 1,8 % în 2012 și la o valoare medie de 1,5 % în 2013-2015. Programul de stabilitate are în vedere aducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB deja în 2011, cu doi ani înainte de termenul stabilit de Consiliu, și realizarea de noi progrese în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM) de a avea un deficit de 0,5 % în termeni structurali, în 2014. Ca urmare a corectării preconizate a deficitului excesiv, ritmul de ajustare în vederea atingerii OTM stabilit de Programul de stabilitate scade sub valoarea de referință de 0,5 % din PIB în 2013 și 2014. Ponderea datoriei în PIB a crescut cu aproape 10 puncte procentuale în 2010 (3), dar se preconizează că aceasta va începe să scadă în 2011, pentru a atinge 75,5 % din PIB până în 2015, rămânând astfel peste valoarea de referință prevăzută în tratat. Riscurile legate de proiecțiile bugetare par să fie, în general, echilibrate pentru 2011, însă, ulterior, rezultatele ar putea fi mai slabe decât cele preconizate, deoarece este posibil ca unele economii să nu se materializeze conform așteptărilor. Anumite măsuri fac încă obiectul dezbaterii (de exemplu, impozitarea operațiunilor financiare și a energiei), în timp ce altele trebuie specificate (de exemplu, îmbunătățirea eficienței în administrația publică). În plus, nu se poate exclude eventualitatea unor măsuri financiare suplimentare de sprijinire a pieței. Potrivit celei mai recente evaluări de către Comisie, riscurile legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie de nivel mediu.
(8)

Pe baza evaluării Programului de stabilitate actualizat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul este de părere că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare prezentate în Programul de stabilitate este plauzibil. Comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2011, Programul de stabilitate are la bază previziuni ceva mai prudente referitoare la creștere pentru 2011 și 2012. Programul de stabilitate vizează reducerea deficitului public sub valoarea de referință de 3 % în 2012, respectiv cu un an înainte de termenul stabilit în cadrul procedurii de deficit excesiv. Pornind de la cifrele prezentate în Programul de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM), și anume o valoare a deficitului structural de 0,5 % din PIB, va fi aproape atins până la finalul perioadei la care se referă Programul de stabilitate, având în vedere că soldul structural calculat de Comisie va ajunge la – 0,8 % din PIB în 2015. Strategia bugetară este susținută în totalitate de măsuri suficient de detaliate până în 2015, însă punerea lor în aplicare poate fi afectată de anumite riscuri, în principal legate de capacitatea de contrabalansare a depășirilor din sectorul sănătății și de monitorizare a cheltuielilor administrațiilor locale. Efortul bugetar anual mediu este de 0,75 % din PIB în perioada 2011-2013, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 formulată în temeiul procedurii de deficit excesiv. Pentru anii ulteriori termenului de corectare a deficitului excesiv (2014 și 2015), soldul structural recalculat trebuie să se îmbunătățească cu 0,25 % în 2014 și cu 0,5 % în 2015, așadar ușor sub valoarea de 0,5 % cerută pentru îmbunătățirea soldului structural până la atingerea OTM.
(15)

Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă pentru Ungaria și a ținut, de asemenea, cont de intenția guvernului de a urma îndeaproape Pactul Euro Plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Ungaria, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene, prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Comisia consideră că strategia de ajustare bugetară este bazată în principal pe cheltuieli și că termenul de 2011 stabilit de Consiliu pentru a aduce deficitul sub pragul de 3 % din PIB este respectat numai datorită veniturilor punctuale semnificative provenite în special din activele cu titlu de pensii și că îmbunătățirea structurală va începe numai în 2012. Ținând seama de riscurile întâmpinate în punerea în aplicare, nu se poate exclude posibilitatea ca pragul să fie încălcat din nou în acel an, cu excepția cazului în care se iau măsuri suplimentare. Mai mult, pe termen lung, Programul de convergență, astfel cum a fost recalculat de către Comisie, nu asigură obținerea de progrese suplimentare în vederea atingerii OTM, cu toate că marja este redusă. Măsurile suplimentare de creștere a participării pe piața muncii și de modernizare a serviciilor de ocupare a forței de muncă ar contribui la sporirea oportunităților de ocupare a unui loc de muncă. Reducerile în continuare ale sarcinilor administrative ar contribui la îmbunătățirea mediului de afaceri și la dezvoltarea IMM-urilor.
(13)

Guvernul a prezentat o serie de angajamente în contextul Pactului Euro Plus. Acestea se referă la cele patru domenii ale pactului. Din punct de vedere al finanțelor publice, guvernul a aprobat elementele unei reforme a pensiilor și se angajează să o finalizeze până la sfârșitul anului 2011. Pentru a consolida stabilitatea financiară, măsurile se axează pe creșterea rezistenței sectorului financiar prin reglementare și supraveghere la nivel european și internațional și pe continuarea eforturilor de diversificare a structurii economiei Luxemburgului. Măsurile din domeniul ocupării forței de muncă se axează pe creșterea eficienței politicilor active de ocupare a forței de muncă (reforma „Administration de l'Emploi”) și pe încurajarea învățării pe tot parcursul vieții în sectorul privat, prin majorarea ratei de cofinanțare din partea statului. Măsurile în materie de competitivitate includ amânarea indexării salariale din primăvara anului 2011 (prevăzută de sistemul automat de indexare) până în octombrie 2011 și un angajament de negociere cu partenerii sociali a unei amânări similare pentru 2012. În plus, guvernul s-a angajat să îmbunătățească mediul de afaceri prin simplificare administrativă și prin îmbunătățirea infrastructurii. Aceste angajamente se referă la cele patru domenii ale pactului, sunt conforme cu agenda de reformă mai amplă, prezentată în programul de stabilitate și în programul național de reformă, și abordează provocările din domeniul pensiilor, competitivității, ocupării forței de muncă (în special a lucrătorilor tineri și a celor mai în vârstă) și al sectorului financiar. Cu toate acestea, unele reforme propuse nu sunt prezentate îndeajuns de detaliat. Angajamentele din cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și s-a ținut seama de acestea în recomandări.
—

Comisia nu este un utilizator, ci operatorul sistemului, fiind în primul rând responsabilă pentru întreținerea și securitatea arhitecturii sistemului. Cu toate acestea, Comisia are de asemenea acces la alerte, la informațiile privind reacțiile și la alte informații legate de cazuri (7). Comisia are acces în scopul de a monitoriza aplicarea Regulamentului CPC și a actelor legislative privind protecția consumatorilor enumerate în anexa la Regulamentul CPC, precum și de a elabora informații statistice relative la îndeplinirea acestor obligații. Comisia nu are însă acces la informațiile incluse în cererile privind asistența reciprocă și aplicarea legislației, pentru că acestea sunt adresate exclusiv autorităților competente din statele membre care tratează un anumit caz. Cu toate acestea, conform Regulamentului CPC, Comisia are posibilitatea de a asista autoritățile competente în cazul anumitor divergențe (8) și de a fi invitată să participe la o investigație coordonată la care participă mai mult de două state membre (9).
(5)

Organizația Mondială a Sănătății (OMS) a organizat, în perioada 28-30 iunie 2005, un atelier de lucru reunind experți privind reevaluarea valorilor factorilor de echivalență toxică (TEF) stabiliți de OMS în 1998. Au fost modificate o serie de valori ale TEF, în special pentru PCB, congenerii octaclorurați și furanii pentaclorurați. Datele privind efectul noilor valori ale TEF și datele recente în materie de prezență sunt reunite în raportul științific al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA), intitulat „Results of the monitoring of dioxin levels in food and feed” (4) (Rezultate ale monitorizării conținuturilor de dioxine din alimentația umană și animală). Prin urmare, este necesar să se revizuiască nivelurile de intervenție, luând în considerare noile valori ale TEF.
(8)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de stabilitate actualizat, Consiliului consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare ale programului este plauzibil pe termen scurt și este optimist spre sfârșitul perioadei programului. Conform programului, se intenționează ca, de la 5,6 % din PIB în 2010, deficitul bugetar general să scadă sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013, printr-o limitare generalizată a cheltuielilor primare. După corectarea deficitului excesiv, programul prevede pe durata sa progrese modeste în direcția, dar nu și atingerea, obiectivului pe termen mediu (OTM) de a avea o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali. Deși OTM este mai ambițios decât cel prevăzut în programul precedent, nu pare să asigure un progres suficient de rapid către sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Variația medie anuală a soldului structural pentru perioada 2010-2013, astfel cum a fost calculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, utilizându-se metodologia convenită de comun acord, va fi de circa 0,5 puncte procentuale din PIB, sub nivelul recomandat de Consiliu. În plus, valoarea deficitului și a datoriei ar putea fi sub nivelul obiectivelor stabilite. Se preconizează adoptarea unor măsuri suplimentare ca parte a majorării bugetului, pentru a se atinge ținta de deficit pentru 2011. După 2011, programul nu specifică măsuri de limitare a cheltuielilor și nu poate fi exclusă posibilitatea întreprinderii unor noi operațiuni de salvare financiară care să afecteze deficitul și datoria.