RO Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene 311

32000D0115



JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

DECIZIA COMISIEI

din 24 noiembrie 1999

privind definițiile caracteristicilor, lista produselor agricole, excepțiile de la definiții, precum și regiunile și districtele care au legătură cu anchetele privind structura exploatațiilor agricole

[notificată cu numărul C(1999) 3875]

(2000/115/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităților Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 571/88 al Consiliului din 29 februarie 1988 privind organizarea de anchete comunitare privind structura exploatațiilor agricole (1), modificat și completat prin Decizia nr. 98/377/EC a Comisiei (2), în special articolul 8 alineatul (1),

întrucât:

(1) În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 571/88, orice modificări ale listelor de caracteristici ale anchetei, precum și ale definițiilor caracteristicilor anchetei și ale delimitării regiunilor, districtelor anchetate și ale altor unități teritoriale, sunt prevăzute în procedura cuprinsă în articolul 15 din prezentul regulament, adică prin decizia Comisiei în urma avizului emis de Comitetul permanent pentru statistică agricolă.

(2) Rezultatele anchetelor comunitare privind structura exploatațiilor agricole prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 571/88 pot fi în concordanță în întreaga Comunitate Europeană numai dacă termenii cuprinși în lista de caracteristici sunt înțeleși și aplicați în mod uniform.

(3) Lista caracteristicilor de anchetă a fost modificată și completată prin Decizia 98/377/CE având în vedere ancheta de bază din 1999/2000 privind structura exploatațiilor agricole și întrucât Decizia nr. 89/651/CEE a Comisiei (3), modificată și completată prin Decizia nr. 97/418/CE (4) prevede definițiile, lista produselor agricole, excepțiile la definiții aplicate în anumite state membre, regiunile și districtele care se aplică în cadrul anchetelor de structură din 1988 până în 1997; întrucât, ca urmare, Decizia nr. 89/651/CEE trebuie să fie adaptată și completată.

(4) Noi variabile s-au adăugat listei de caracteristici; întrucât dezvoltarea agriculturii necesită o revizuire a definiției diferitelor variabile vechi; întrucât anexa I la prezenta decizie a Comisiei cuprinde o nouă listă de definiții având în vedere anchetele de structură întreprinse de Comunitate după 1997.

(5) Lista de produse agricole menționată în definiția exploatațiilor agricole și lista de excepții la definițiile comunitare datorită condițiilor speciale din anumite state membre trebuie de asemenea revizuită; întrucât aceste liste revizuite de produse agricole și de excepții acceptate la lista definițiilor sunt cuprinse în anexele II și III la prezenta decizie a Comisiei.

(6) Este nevoie de o mai mare claritate în corelarea dintre Nomenclatorul unităților teritoriale de statistică (NUTS) și regiunile și districtele utilizate în scopul realizării de anchete de „structură” agricolă; întrucât este util ca aceste regiuni și districte să fie definite într-o anexă IV separată la prezenta decizie a Comisiei.

(7) Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru statistica agricolă,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Definițiile comunitare ce se folosesc pentru anchetele comunitare de după 1997 privind structura exploatațiilor agricole, prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 571/88, sunt cuprinse în anexa I, împreună cu explicațiile și exemplele relevante.

Articolul 2

Lista produselor agricole menționată în definiția exploatațiilor agricole din anexa I este inclusă în anexa II.

Articolul 3

Având în vedere condițiile speciale ale anumitor state membre, excepțiile de la definițiile comunitare se acceptă în conformitate cu anexa III.

Articolul 4

Lista regiunilor și districtelor în scopul realizării anchetelor comunitare asupra structurii exploatațiilor agricole menționată în definiția districtului anchetat în forma conținută în anexa I este cuprinsă în anexa IV.

Articolul 5

Decizia 89/651/CEE se abrogă prin prezenta.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 24 noiembrie 1999. Pentru Comisie Pedro SOLBES MIRA Membru al Comisiei

(1) JO L 56, 2.3.1988, p. 1.

(2) JO 168, 13.6.1998, p. 29.

(3) JO L 391, 30.12.1989, p. 1.

(4) JO L 177, 5.7.1997, p. 26.

ANEXA I

DEFINIȚII ȘI EXPLICAȚII APLICABILE LISTEI DE CARACTERISTICI CE SE UTILIZEAZĂ PENTRU ANCHETELE COMUNITARE PRIVIND STRUCTURA EXPLOATAȚIILOR AGRICOLE

(I = definiții, II = note explicative)

EXPLOATAȚIE AGRICOLĂ

I. O unitate tehnico-economică, supusă unei gestionari unice și producătoare de produse agricole. Exploatația poate de asemenea să asigure alte produse suplimentare (neagricole) și servicii.

O exploatație agricolă este prin urmare definită de următoarele caracteristici:

1.1. Obținerea de produse agricole

În sensul prezentei anchete, prin „produse agricole” se înțeleg produsele enumerate în anexa II.

1.2. Gestionare unică

Poate exista gestionare unică chiar dacă aceasta este asigurată de mai multe persoane în comun.

1.3. O unitate tehnico-economică

În general, acest lucru este indicat de utilizarea comună a forței de muncă și a mijloacelor de producție (mașini, construcții sau teren etc.).

Cazuri speciale

(a) În cazul în care, din rațiuni fiscale sau din alte motive, o exploatație este repartizată unui număr de două sau mai multe persoane sau

(b) în cazul în care două sau mai multe exploatații, fiecare dintre acestea fiind anterior o exploatație independentă, sunt gestionate de un singur exploatant

acestea se tratează ca exploatație unică, dacă există o gestionare unică și este vorba de o unitate tehnico-economică.

2.2. Cazurile în care o parcelă de teren a fost reținută de fostul deținător când s-a făcut transferul către succesorul său (moștenitor, fermier etc.).

Aceasta este:

(a) inclusă în exploatația succesorului, dacă terenul păstrat este lucrat în comun cu restul exploatației și dacă în general se folosesc aceeași forță de muncă și aceleași mijloace de producție ca și în restul exploatației;

(b) atribuită exploatației deținătorului anterior, dacă este lucrată cu forța de muncă și cu mijloacele de producție ale acelei exploatații.

2.3. În sensul prezentei anchete, următoarele se consideră exploatații agricole în măsura în care acestea îndeplinesc celelalte criterii menționate anterior ca definind o exploatație agricolă:

(a) stațiuni de creștere a taurilor, vierilor, berbecilor și țapilor, crescătorii și pepiniere de cai;

(b) exploatații agricole ale institutelor de cercetări, sanatoriilor și caselor de convalescență, comunităților religioase, școlilor și închisorilor;

(c) exploatațiile agricole care fac parte din întreprinderi industriale;

(d) exploatațiile constând din pășune, teren horticol sau de alt fel, cu condiția ca aceste terenuri să funcționeze ca o exploatație agricolă sub conducerea autorității locale respective (de exemplu, prin luarea animalelor în arendă la pășunat, adică preluarea vitelor altor persoane pentru pășunat contra unei anumite taxe.) Următoarele nu se iau în considerație în acest caz: — terenul comun alocat (C/03); — terenul comun care a fost dat cu chirie (C/02).

2.4. Nu se includ ca exploatații agricole în sensul prezentei anchete:

(a) grajdurile cu cai de călărie, grajdurile cu cai de curse, galopurile (de exemplu, terenul folosit pentru antrenarea cailor de curse), fără activități de reproducere;

(b) adăposturi pentru câini;

(c) piețe, abatoare etc. (fără creștere).

2.5. „Exploatațiile de grup care produc un singur produs în comun” se consideră ca exploatații independente ale exploatației „mamă” dacă folosesc în principal propriile lor mijloace de producție și nu se bazează în primul rând pe factori de producție ai exploatației „mamă”. „Exploatațiile de grup care produc un singur produs în comun” se constituie în cazul în care un număr de exploatații separate își pun laolaltă resursele pentru o întreprindere agricolă anume în scopul de a forma o întreprindere mixtă distinctă, care funcționează separat de „exploatația mamă” (de exemplu, livadă comună sau un lot comun de vite) (fuziune parțială).

A. SITUAREA GEOGRAFICĂ A EXPLOATAȚIEI

II. Exploatația și toate informațiile legate de aceasta se interpretează ca fiind în acel district și municipalitate sau district de anchetă secundară în care este situat sediul central al exploatației (A/01).

Sediul central al exploatației se definește potrivit reglementărilor în vigoare din statele membre.

A/01 District de anchetă

I. Situarea geografică a fiecărei exploatații trebuie să fie descrisă printr-un cod care indică țara, regiunea și districtul anchetat.

II. Regiunile și districtele în sensul anchetelor de structură agricolă sunt enumerate în anexa IV.

A/01 (a) Municipalitate sau district de anchetă secundară

I. În cadrul anchetei exhaustive 1999/2000, situarea geografică se descrie printr-un cod suplimentar, indicând municipalitatea sau districtul de anchetă secundară, ceea ce permite agregarea rezultatelor cel puțin pe „zone obiective” în sensul Regulamentului (CEE) nr. 2052/88 (1) al Consiliului, modificat și completat de Regulamentul (CE) nr. 3193/94 al Consiliului (2) sau, unde este cazul, cea mai recentă legislație a oricăror zone sau arii similare, definite la o dată ulterioară, folosite în cadrul aplicării sarcinilor Fondurilor Structurale.

II. Statele membre comunică Eurostat cărei „zone obiective” îi aparține fiecare municipalitate sau district de anchetă secundară. În cazul în care granițele dintre zone sau arii împart municipalitatea sau districtul de anchetă secundară, toate exploatațiile din municipalitatea sau districtul de anchetă secundară se consideră situate în zona sau aria care formează partea cea mai mare a municipalității sau a districtului de anchetă secundară.

Codurile care se folosesc pentru districtul de anchetă secundară sau pentru municipalitate sunt conforme nivelurilor 4 și 5 din Nomenclatorul unităților teritoriale de statistică (NUTS). Dacă aceste coduri nu pot fi transmise, statul membru comunică în schimb, pentru fiecare exploatație, în ce „zonă obiectivă” este situată exploatația. Această informație trebuie să facă referire la situația de la 30 iunie 1999, dar se comunică din nou dacă zonele folosite în cadrul Fondurilor Structurale se schimbă ulterior.

A/02 Zonă defavorizată

I. Zonele desemnate la data anchetei ca fiind defavorizate în sensul Regulamentului (CE) nr. 950/97 al Consiliului (3) (și, unde este cazul, cea mai recentă legislație), care apar pe lista comunitară a celor mai defavorizate zone agricole comunicate de către statele membre prin aplicarea articolul 21 din Regulamentul (CE) 950/97.

II. Dacă exploatația este situată numai parțial într-o zonă defavorizată, aceasta se clasifică potrivit zonei în care este situată cea mai mare porțiune a exploatației.

A/02 (a) Zonă montană

I. Zonele desemnate, la data anchetei, ca zone montane în sensul articolul 23 din Regulamentul (CE) nr. 950/97 al Consiliului și care apar în lista comunitară de zone agricole defavorizate comunicate de către statele membre prin aplicarea articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 950/97.

II. Dacă exploatația este situată numai parțial într-o zonă defavorizată, aceasta se clasifică potrivit zonei în care este situată cea mai mare porțiune a exploatației.

B. PERSONALITATEA JURIDICĂ ȘI GESTIONAREA EXPLOATAȚIEI (LA DATA ANCHETEI)

B/01 și B/02 Persoana care răspunde din punct de vedere juridic și economic de exploatație: administratorul exploatației

I. Exploatantul este persoana fizică, grupul de persoane fizice sau persoana juridică pe cheltuiala și în numele căruia funcționează exploatația și care răspunde din punct de vedere juridic și economic de exploatație, adică preia riscurile economice ale exploatației. Exploatantul poate avea exploatația în proprietate sau o poate lua cu chirie sau poate fi arendaș ereditar pe termen lung sau uzufructuar sau tutore.

II. Răspunderea juridică și economică se definește conform reglementărilor proprii ale statelor membre.

Exploatantul poate delega unui administrator toată sau o parte din puterea de decizie privind operațiunile financiare și de producție de rutină ce țin de funcționarea exploatației.

În cazul arendării [a se vedea punctul (C)/03 litera (a)], arendașul este indicat ca exploatant și nu ca proprietar.

B/01 (a) și (b) Persoana fizică

I. În sensul prezentei secțiuni, persoana fizică poate fi o singură persoană (exploatant unic), fie un grup de persoane (parteneri la o exploatație de grup).

II. Clarificarea chestiunii dacă deținătorul este persoană „fizică” sau „juridică” prezintă importanță pentru clasificarea exploatațiilor în următoarele grupuri:

Exploatații în care exploatantul este:

(a) persoană fizică și deținător unic al unei exploatații independente;

(b) un grup de persoane fizice constituind un grup de parteneri la o „exploatație de grup”;

(c) persoană juridică.

Din rațiuni fiscale și/sau juridice, legile unor state membre tratează persoana „juridică” (compania) drept persoană „fizică” sau grup de persoane „fizice”. Acestea sunt în general forme de asociere în care unul sau toți membrii răspund personal și deplin de datoriile societății. Statele membre pot include o astfel de persoană „juridică” în clasele „exploatanții unici” sau „exploatații de grup”.

B/01 (a) Persoană fizică exploatant unic, în cazul în care exploatația este independentă

I. Persoana fizică care administrează singură o exploatație care nu este legată de alte exploatații sau de alți exploatanți, prin gestionare comună sau prin aranjamente similare.

II. Acest exploatant poate lua singur orice decizii privitoare la exploatație.

Soții sau membrii apropiați ai familiei care posedă sau închiriază o exploatație împreună se consideră în mod normal că au o exploatație independent gestionat de un singur exploatant.

Două persoane care trăiesc împreună ca soț și soție, fără a fi căsătorite legal, sunt de asemenea tratate ca soți, dacă sunt recunoscute astfel din punct de vedere juridic în respectivele state membre.

Următoarele, între altele, se consideră drept exploatanți unici: frații sau surorile, urmașii, beneficiarii comuni prin testament sau prin succesiune fără testament etc., dacă ei nu au încheiat un acord și nu sunt tratați fiscal și/sau juridic ca grup deținător sau ca entitate juridică potrivit legilor statului membru.

Dacă o companie (persoană juridică) se află în proprietatea unei singure persoane fizice și este tratată ca persoană fizică de către statul membru (a se vedea definiția „persoanei fizice”), aceasta se consideră exploatație gestionată de un singur exploatant.

Dacă răspunderea juridică și economică a exploatației este deținută deplin de un singur exploatant, acesta/aceasta este considerat(ă) exploatant unic, chiar dacă altfel exploatația îndeplinește criteriile de exploatație de grup.

B/01 (b) Una sau mai multe persoane fizice care sunt parteneri într-o exploatație de grup

I. Una sau mai multe persoane fizice care sunt partener(e) ale unui grup de persoane fizice care au în proprietate, închiriază sau gestionează împreună în orice alt fel o exploatație agricolă sau gestionează împreună exploatațiile lor individuale ca și cum ar fi o singură exploatație. Cooperarea trebuie să se desfășoare fie conform legii, fie prin acord încheiat în scris.

II Dacă o societate (persoană juridică) are ca proprietar mai mult de o persoană fizică și este tratată ca persoană fizică de către statul membru, aceasta se consideră exploatație de grup.

Statele membre, pentru care înregistrarea variabilei B/01 litera (b) este opțională, colectează toate informațiile cu privire la toate exploatațiile la care exploatanții sunt persoane fizice la variabila B/01 (a), indiferent dacă acestea sunt „exploatații de grup” conform definiției de mai jos. Pentru aceste state membre, dacă la o exploatație două sau mai multe persoane fizice îndeplinesc funcția de deținător, numai una dintre ele se înregistrează ca atare. (De exemplu, persoana care preia cea mai mare parte a riscului sau care preia partea majoră a gestionării exploatației. În cazul în care aceste criterii nu sunt suficiente pentru a alege o singură persoană, alegerea trebuie să se bazeze pe alt criteriu, precum vârsta).

B/01 (c) Persoana juridică

I. Persoana juridică, alta decât o persoană fizică, dar având drepturile și îndatoririle normale ale unei persoane, cum ar fi capacitatea de a sta în justiție și de a fi chemată în justiție (capacitate juridică generală în sine).

II. Persoanele juridice pot fi publice sau private, între altele:

— statul, regiunile, comunele etc.;

— biserica și instituțiile sale;

— alte instituții similare cu caracter public sau semipublic;

— toate întreprinderile comerciale cu excepția celor ce se încadrează în secțiunea B/01 litera (a) sau (b), în special societățile cu răspundere limitată, inclusiv astfel de întreprinderi cooperatiste;

— toate societățile pe acțiuni (întreprinderi care au emis acțiuni);

— fundațiile (organismele care gestionează fonduri furnizate destinate unor anumite scopuri care sunt adesea sociale sau filantropice);

— societățile cu răspundere limitată fără emisiune de acțiuni;

— toate celelalte întreprinderi cu caracter similar.

B/01 (d) Numărul de parteneri

I. Numărul de persoane din cadrul unei exploatații de grup care răspund în solidar juridic și economic în ceea ce privește exploatația și care participă la activitatea agricolă a exploatației.

B/01 (e) Membrii de familie

I. În general, membrii familiei exploatantului sunt soțul/soția, rudele în linie ascendentă sau descendentă (inclusiv cele prin căsătorie sau prin adopție) și frații și surorile exploatantului sau soțul/soția sa.

II. Exploatanții înșiși nu se includ în membrii de familie.

B/01 (f) Câți membri ai familiilor partenerilor participă la activitatea agricolă a exploatației?

I. Numărul membrilor de familie ai partenerilor la exploatația de grup care desfășoară activități agricole (conform definiției din secțiunea L) la o exploatație cu normă întreagă sau cu jumătate de normă. Nu prezintă importanță dacă aceștia primesc sau nu salariu.

II. Datele necesare pentru acești membri de familie privind forța de muncă se înregistrează la punctele L/04 „Forță de muncă din afara familiei care se folosește în mod regulat” sau L/05 + L/06 „Forță de muncă din afara familiei care nu se folosește în mod regulat”.

B/02 Administratorul exploatației

I. Persoana fizică sau persoanele fizice care se ocupă de operațiunile financiare și de producție de rutină ce țin de funcționarea exploatației respective.

II. Administratorul este în general, dar nu întotdeauna, aceeași persoană cu exploatantul care este persoană fizică. Sunt considerați administratori ai unei exploatații de grup acei parteneri ai exploatației care participă la activitatea agricolă a exploatației.

În cazul în care exploatantul nu este și administrator, acesta/aceasta a însărcinat sau angajat pe altcineva pentru a se ocupa de funcționarea exploatației. Acesta ar putea fi, de exemplu, un membru al familiei sale [B/02 (a)] sau soțul/soția sa [B/02 (b)], dar poate fi, de asemenea, o persoană fără legături de familie cu exploatantul.

În cazul în care exploatantul este exploatant unic sau persoană juridică, poate exista numai un administrator al exploatației.

Statele membre, pentru care înregistrarea variabilei B/01 (b) este opțională, colectează toate informațiile necesare despre administratori ca și cum administratorul exploatației ar fi o singură persoană. Dacă, în aceste state membre, de gestionarea zilnică a exploatației răspunde mai mult de o persoană, se consideră administrator persoana a cărei răspundere este mai mare. Dacă această parte este împărțită în mod egal, se poate face distincția necesară pe baza vârstei sau a oricăror criterii similare.

B/03 Formarea profesională agricolă a administratorului

Pentru fiecare persoană se înregistrează un singur nivel.

Numai experiență agricolă practică

I. Experiență dobândită prin activitate practică la o exploatație agricolă

Experiență agricolă de bază

I. Orice cursuri de pregătire încheiate la un colegiu agricol general și/sau instituție specializată în anumite domenii (inclusiv horticultură, viticultură, silvicultură, piscicultură, științe veterinare, tehnologie agricolă și domenii înrudite).

II. Ucenicia agricolă încheiată se consideră pregătire de bază

Formarea profesională agricolă completă

I. Orice curs de pregătire cu o durată de cel puțin doi ani compleți de pregătire după încheierea învățământului obligatoriu (a se vedea L/01-L/06 „Vârsta de absolvire a școlii”) și încheiat la un colegiu agricol, universitate sau alt institut de învățământ superior în specialitatea agricultură, viticultură, silvicultură, piscicultură, științe veterinare, tehnologie agricolă sau un domeniu înrudit.

B/04 Se păstrează situații contabile privind gestionarea exploatației?

I. Situațiile contabile trebuie să cuprindă cel puțin evidențele sistematice și regulate ale cheltuielilor și veniturilor curente în scopul de a stabili, la încheierea perioadei de contabilitate, profitul obținut de exploatație.

II. Se presupune existența unui sistem contabil chiar dacă astfel de evidențe nu au fost întocmite decât în cursul celor 12 luni ce preced anchetei.

Conturile agricole pot servi ca bază pentru gestionarea exploatației de către administratorul exploatației; ele mai pot fi folosite pentru întocmirea balanței contabile de profituri și pierderi.

Următoarele nu se consideră „sisteme contabile”:

— notații ocazionale privind anumite operațiuni într-un registru sau agendă;

— evidențe privind venituri și cheltuieli (pentru calcularea rentabilității) numai pentru o parte a activităților agricole ale exploatației;

— date pregătite numai în scopul fixării impozitului.

C. TIP DE POSESIUNE ȘI FRAGMENTAREA EXPLOATAȚIEI

C/01-C/03 Terenul agricol utilizat

I. Totalitatea suprafeței de terenuri arabile, pajiști permanente, culturi permanente și grădini de zarzavat (lucrate de proprietar, lucrate de arendaș sau lucrate fără plată).

Tip de posesiune – cazuri speciale

1. În cazul în care „o exploatație de grup ce realizează un singur produs” se tratează ca exploatație independentă (a se vedea „exploatațiile agricole”, punctul 2.5), suprafața agricolă totală a „exploatației de grup ce realizează un singur produs” este atribuită persoanei numite ca deținător (B/01), dar i se dă tipul de posesiune sub care este deținut de către exploatația „mamă”.

2. Terenurile în coproprietate sau închiriate și lucrate în cadrul mai multor exploatații, dar care nu constituie „exploatații de grup care produc un singur produs în comun” sunt considerate ca având legătură cu exploatantul care are răspunderea cea mai mare în gestionarea acestora, dar fiecărei părți i se precizează tipul de posesiune exercitată de exploatația mamă.

C/01 Teren agricol lucrat de proprietar

I. Teren agricol utilizat de exploatația anchetată și care este proprietatea exploatantului sau lucrat de către el ca uzufructuar sau ca deținător de arendă pe termen lung ce se poate moșteni sau în baza altui tip echivalent de posesiune.

II. Terenul încredințat unui lucrător agricol (pentru cultivare proprie) ca parte a salariului se alocă exploatației care face alocarea, cu excepția cazului în care lucrătorul agricol folosește propriile sale mijloace de producție.

Parcelele de teren păstrate de fostul exploatant (a se vedea „Exploatația agricolă”, punctul 2.2) sunt alocate exploatației în conjuncție cu care terenul păstrat este lucrat în mod normal și în general se folosesc aceeași forță de muncă și aceleași mijloace de producție ca și în restul exploatației.

Cu toate acestea, drepturile de pășunat pe pășunea comunală nu se includ, de exemplu, pe terenul comunal ce aparține parohiei sau unei cooperative (astfel de suprafețe, ce nu sunt parte a unei exploatații, nu sunt cuprinse în prezenta anchetă).

C/02 Suprafața agricolă lucrată de chiriaș

I. Terenul închiriat de exploatație în schimbul unei chirii agreate dinainte (în lichidități, în natură sau altfel) și pentru care există un contract de închiriere (scris sau verbal). O suprafață se alocă numai unei singure exploatații. Dacă o suprafață închiriată mai multor exploatații în cursul anului de referință, aceasta este alocată în mod normal exploatației căreia îi aparține pe perioada cea mai mare de timp în cursul anului de referință.

II. Terenul închiriat poate consta din:

— o exploatație completă;

— parcele individuale de teren.

Terenul închiriat nu se poate considera parte din exploatația proprietarului, ci întotdeauna ca parte a exploatației chiriașului. Toate animalele de pe teren se consideră ca aparținând exploatației proprietarului animalelor.

Parcelele de teren sau exploatațiile închiriate de către exploatant de la membrii familiei exploatante se includ aici dacă aceste suprafețe sunt lucrate ca parte a exploatației anchetate. Se include, de asemenea, terenul aparținând altei exploatații, dar lucrat de către exploatația anchetată în schimbul unui anumit număr de ore de muncă, dar nu teren pus la dispoziția lucrătorului agricol ca formă de plată salarială. (Spre deosebire de cazul în care terenul se pune la dispoziția lucrătorului agricol ca formă de plată salarială, terenul rămânând în general în sistemul de rotație a culturilor din cadrul exploatației, în contractul de închiriere de tipul celui prevăzut aici se va preciza nu doar suprafața de teren respectivă, ci și unde se află aceasta și limitele sale exacte).

Terenul închiriat care a fost subînchiriat unei terțe persoane urmează a fi considerat ca parte a exploatației acestei terțe părți, întrucât el nu constituie parte a exploatației anchetate.

C/03 Suprafață agricolă lucrată în arendă sau lucrată în alte moduri

(a) Terenul agricol lucrat în arendă

I. Terenul (care poate constitui o exploatație completă) lucrat de către proprietar în parteneriat cu arendașul în baza unui contract de arendă scris sau verbal. Realizările (fie economice, fie fizice) ale suprafeței lucrate în arendă se împart între cele două părți pe baza contractului.

II. Aceasta include, între altele:

„Colonia parziaria” – de exploatații complete În „colonia parziaria” a exploatațiilor complete, garantul încredințează o fermă unui cap de familie, care se angajează să desfășoare, cu ajutorul membrilor familiei sale (familia fermierului) toată munca necesară exploatației și lui pentru acoperirea cheltuielilor și pentru a împărți producția fermei cu donatorul în proporții fixe.

(b) Suprafața agricolă folosită în baza altor forme de deținere

I. Alte moduri de deținere care nu sunt descrise în altă parte din secțiunile C/01-C/03 litera (a).

Aceasta include între altele:

1. Terenul asupra căruia exploatantul se bucură de drepturi:

— în temeiul faptului că deține o anumită funcție (pădurar, preot, profesor etc.);

— alocat de către parohie sau alte organizații, de exemplu, teren comun de pășunat împărțit în funcție de suprafață (distinct de terenul asupra căruia se pot exercita drepturi de pășunat comun).

2. Teren, pe care exploatația îl lucrează pe gratis (de exemplu, zone din exploatații părăginite care sunt lucrate de către exploatația care face obiectul anchetei).

Colonia parziaria de parcele de teren În „colonia parziaria” de parcele individuale de teren, donatorul încredințează numaiuna sau mai multe parcele de teren, care sunt folosite în aceleași condiții ca acelea descrise la litera (a).

C/04 Numărul de parcele ce formează suprafața de teren utilizată

I. Se numește parcelă orice suprafață de teren care aparține exploatației, dar care este în întregime înconjurată de terenuri, ape, drumuri, păduri etc. care nu aparțin acestei exploatații.

II. O parcelă poate să fie constituită din unul sau mai multe câmpuri adiacente. Un câmp este terenul situat în parcelă, dar separat de restul parcelei prin linii de demarcație foarte clare, ca de exemplu urme, canale, pâraie, garduri vii. Un câmp poate să cuprindă una sau mai multe parcele. O parcelă este o parte a terenului sau terenul în întregime utilizat pentru cultivarea unei culturi sau a unor culturi combinate.

C/05 Sisteme și practici agricole

C/05 (a) Agricultură organică

I. Urmează a se culege informații pentru a se constata dacă exploatația practică agricultură conform anumitor standarde și reglementări stabilite care sunt specificate în Regulamentul 2092/91 al Consiliului (4), modificat și completat de Regulamentul (CE) nr. 1488/97 al Comisiei (5) sau, dacă este cazul, cea mai recentă legislație, privind „producerea organică a produselor agricole și indicații referitoare la aceasta pe produsele și alimentele agricole” și/sau reglementările echivalente comunitare sau naționale privind producția organică de animale.

II. Regulamentul stabilește un cadru armonizat pentru etichetarea, producerea și controlul produselor agricole care poartă sau sunt destinate a purta indicații referitoare la metodele de producție organică. Potrivit reglementărilor cuprinse în regulament, producția trebuie să se desfășoare în așa fel încât parcelele de teren și locurile de producție și depozitare să fie clar separate de cele ale oricărei alte unități care nu produce în conformitate cu reglementările agriculturii organice. Aceasta înseamnă, în general, că activitatea de cultivare a câmpului de pe întreaga exploatație trebuie să adopte această practică.

C/05 (b) Sisteme sau practici agricole cu cheltuieli reduse

I. Sistemele și practicile agricole care se conformează orientărilor acceptate, neincluse în C/05 (a), în care scopul este de a se folosi practici agricole durabile, adică de a apela la folosirea minimă de mijloace de producție și în special produse de fertilizare și de protecția plantelor.

II. Această secțiune include sisteme agricole cu consumuri reduse (altele decât agricultura organică), de exemplu, cunoscute sub numele de agricultură integrată sau producție integrată. Prin aceasta se înțeleg practici agricole care, fără a afecta întregul sistem de cultivare a pământului, utilizează controlul biologic sau planuri specifice pentru folosirea unor cantități reduse de îngrășăminte. Orientările sau principiile acceptate trebuie să fie bine definite și să aibă ca scop reducerea substanțială a consumului de substanțe chimice. Acestea pot fi stabilite de către autoritățile naționale sau regionale, Organizația Internațională pentru Control Biologic, asociațiile producătorilor, distribuitori sau consumatori etc.

C/05 (c) Stimulent sau ajutor pentru agromediu

I. Orice stimulente sau ajutoare plătite exploatației printr-un stat membru în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2078/92 al Consiliului (6), modificat de Regulamentul (CE) nr. 2772/95 al Comisiei (7) sau, dacă este cazul, cea mai recentă legislație.

II. Regulamentul (CEE) nr. 2078/92 se referă la metodele de producție agricolă compatibile cu cerințele protecției mediului și păstrarea peisajului rural. Statele membre întocmesc planuri de asigurare a unor ajutoare pentru fermierii care întreprind anumite măsuri.

C/05 (c) (i) Măsuri privind caracteristicile peisajului

I. Măsurile incluse în programele menționate mai sus la punctul II din secțiunea C/05 (c), al căror scop este de a menține sau de a reface anumite caracteristici ale peisajului (de exemplu, vechi ziduri din piatră, garduri vii, arbori izolați, margini ale câmpului etc.) sau de a organiza terenul pentru accesul publicului sau pentru activități de agrement.

II. Programul de protecție a mediului agricol poate despăgubi fermierii pentru cheltuielile de a asigura sau păstra caracteristicile peisajului. Acest lucru poate include în primul rând utilizări specifice ale terenului sau lucrări precum garduri vii, ziduri din piatră tradiționale, terasare tradițională prin folosirea pietrei, zone-tampon sau lacuri sau cursuri de apă, margini necultivate de câmpuri, arbori cu coroana tunsă, arbori izolați, monumente istorice ale fermelor, valuri de pământ sau alte caracteristici ale peisajului agricol. Această categorie nu include clădiri sau caracteristici care nu au legătură cu terenul agricol.

D.-I. Utilizarea terenului

I. Suprafața totală a exploatației (D-H) este alcătuită din suprafața utilizată de exploatație (D-G) și alte terenuri (H).

Suprafața agricolă utilizată pentru cultivare include suprafața pe care se află culturile principale de recoltat în anul în care se desfășoară ancheta.

II. Pentru clasificarea utilizării terenului în funcție de suprafață, fiecare suprafață este recenzată numai o dată.

Culturile permanente și culturile care durează câțiva ani (de exemplu, sparanghel, căpșuni sau plante sub formă de tufe) se includ din anul în care sunt plantate, chiar dacă nu au intrat pe rod.

Ciupercile de cultură (I/02) se exclud.

În cazul culturilor combinate, suprafața agricolă utilizată se alocă între culturi proporțional față de utilizarea terenului de către culturile respective

Suprafețele agricole combinate cu terenurile împădurite se împart în mod similar.

Acest principiu nu se aplică culturilor mixte (acestea sunt culturi crescute și recoltate împreună pe același teren, de exemplu, porumbul amestecat) sau culturilor succesive (de exemplu, orz combinat cu trifoi care se recoltează mai târziu).

În cazul culturilor combinate, dacă o cultură nu prezintă importanță pentru exploatație, aceasta nu se ia în considerație în defalcarea suprafețelor.

Se poate face o excepție de la principiul alocării proporționale în cazul în care rezultatele nu sunt satisfăcătoare, cu condiția ca reglementările stabilite de statele membre în concordanță cu Comisia să fie respectate.

Culturile succesive se înregistrează numai la rubrica I/01. La rubricile D-G se află suprafața fiecărei culturi succesive necalculate, dar suprafața este alocată unei singure culturi considerată drept cultură principală. În cazul în care în cursul unui an de recoltare se obțin mai multe recolte succesive de pe o suprafață, cultura principală este aceea care are valoarea cea mai mare din producție. Dacă valoarea producției nu este suficientă pentru a stabili care este cultura principală, atunci cultura principală este considerată aceea care ocupă terenul o perioadă mai îndelungată.

D. TERENUL ARABIL

I. Terenul lucrat (arat sau cultivat) în mod regulat, în general în cadrul unui sistem de rotație a culturilor.

II. Terenul arabil cuprinde categoriile productive D/01-D/20, terenul necultivat fără subvenții (D/21) și terenul necultivat care se încadrează în proiectele de stimulare a creării terenurilor de rezervă fără utilitate economică (D/22).

Suprafețele cu plante industriale pe teren de rezervă se includ în rubricile respective, dar se înregistrează și la secțiunea I/08 (b).

D/01-D/08 Cereale pentru producția de boabe (inclusiv semințe)

II. Excluzând cerealele recoltate sau date ca hrană verde. Acestea se încadrează în categoria D/18.

D/01 Grâu comun

D/02 Grâu dur

D/03 Secară

I. Inclusiv amestecuri de boabe semănate toamna (meslin).

D/04 Orz

D/05 Ovăz

I. Inclusiv amestecuri de boabe semănate primăvara (meslin de vară).

D/06 Porumb boabe

I. Porumb recoltat pentru boabe.

II. Porumb recoltat manual, cu recoltatorul de porumb, mașina de dezghiocat sau cu combina, indiferent de folosirea ulterioară, inclusiv boabele pentru însilozare. De asemenea, se include aici porumbul recoltat împreună cu părți din știulete, dar cu o umiditate mai mare de 20 % și folosit pentru însilozare (așa-numitul amestec de porumb boabe cu știuleți).

Știuleții de porumb dulce pentru consum uman se includ în rubrica D/14.

D/07 Orez

D/08 Alte cereale

D09 Leguminoase pentru recoltare sub formă de boabe (inclusiv semințe și amestecuri de leguminoase și cereale)

II. Leguminoasele recoltate verzi se includ în categoria D/14 sau D/18, în funcție de utilizarea lor.

din care:

D/09 (c) Mazăre, culturi pure pentru recoltare în stare uscată

D/09 (d) Mazăre furajeră, culturi pure pentru recoltare în stare uscată

D/10 Cartofi (inclusiv cartofi timpurii și cartofi pentru semințe)

D/11 Sfeclă de zahăr (cu excepția semințelor)

D/12 Rădăcinoase furajere și vărzoase (cu excepția semințelor)

D/13 Plante industriale (inclusiv semințe pentru plante erbacee oleaginoase, excluzând semințe pentru plante pentru fibre, hamei, tutun și alte culturi industriale) din care:

D/13 (a) Tutun

D/13 (b) Hamei

D/13 (c) Bumbac

D/13 (d) Alte plante oleaginoase sau pentru fibre și alte plante industriale

D/13 (d) (i) Plante oleaginoase sau pentru fibre (total)

D/13 (d) (ii) Plante și ierburi aromate și medicinale

II. Principalele plante și ierburi medicinale și aromate sunt:

angelica (Angelica spp.), belladonna (Atropa spp.), mușețelul (Matricaria spp.), chimionul (Carum spp.), digitalis – degețelul roșu (Digitalis spp.), gențiana (Gentiana spp.), isopul (Hyssopus spp.), iasomia (Jasminum spp), levănțica și lavandina (Lavandula spp.), sovârf (Origanum spp), roinița (Melissa spp), menta (Mentha spp.), macul (Papaver spp.), pervinca (Vinca spp.), psyllium (semințe) (Psyllium spp.), șofranul (Curcuma spp.), salvia (Salvia spp.), gălbenelele (Calendula spp.), valeriana (Valeriana spp) etc.

D/13 (d) (iii) Alte culturi industriale

D/14 și D/15 Legume proaspete, pepeni, căpșuni

II. Ciupercile de cultură (I/02) se exclud.

D/14 Legume proaspete, pepeni, căpșuni – în aer liber sau în spații protejate joase (inaccesibile)

D/14 (a) Câmp deschis

I. Legume, pepeni, căpșuni, cultivate pe teren în rotație cu alte culturi agricole.

D/14 (b) Grădinăritul legumicol

I. Legume, pepeni, căpșuni cultivate pe teren în rotație cu alte culturi agricole.

D/15, D/17 și G/07 Legume sub sticlă sau acoperiș înalt (accesibil)

I. Culturi care pe întreaga perioadă de creștere sau în cea mai mare parte a timpului sunt acoperite de sere sau de acoperișuri înalte fixe sau mobile (sticlă sau plastic rigid sau flexibil).

II. Aceasta exclude folia de plastic întinsă direct pe pământ, de asemenea culturile sub clopot de sticlă sau tuneluri inaccesibile pentru oameni sau rame acoperite cu geam.

Pentru serele mobile sau cu acoperiș înalt, suprafața înregistrată este suprafața totală acoperită efectiv în cursul precedentelor 12 luni (prin însumarea lor pentru a calcula suprafața totală acoperită), nu numai suprafața acoperită de instalație la orice altă dată.

Suprafețe cu culturi care sunt cultivate temporar sub sticlă și temporar în aer liber, se înregistrează ca fiind exclusiv sub geam, cu excepția cazului în care perioada petrecută sub geam este de durată extrem de scurtă.

Dacă aceeași suprafață sub geam este folosită de mai multe ori, ea se înregistrează numai o dată.

Se ia în considerație numai suprafața de la sol pentru serele multietajate.

D/16 și D17 Flori și plante ornamentale (excluzând pepiniere)

D/18 Plante furajere

I. Toate culturile furajere verzi cultivate în rotația culturilor și ocupând același teren vreme de mai puțin de cinci ani (culturi furajere anuale sau multianuale).

II. Se includ cerealele și plantele industriale recoltate și/sau consumate verzi sau ca furaj. Rădăcinoasele pentru furaj și vărzoase (D/12) se exclud.

D/18 (a) Pajiștile și pășunile temporare

I. Plante erbacee pentru pășunat, fân sau însilozare incluse ca parte a unei rotații normale a culturilor, cu durata de cel puțin un an de cultură și mai puțin de cinci ani, semănată cu iarbă sau amestecuri de ierburi. Suprafețele se desțelenesc prin arătură sau prin alte lucrări sau plantele se distrug prin alte metode decât erbicidare înainte ca suprafața să fie însămânțată și plantată din nou.

D/18 (b) Alte furaje verzi

I. Alte culturi anuale predominant pentru furaj (de exemplu, linte, porumb verde, cereale recoltate și/sau verzi, plante leguminoase).

D/18 (b) (i) Porumb verde (porumb pentru însilozare)

I. Porumb cultivat pentru însilozare.

II. Toate formele de porumb furajer, care nu se recoltează pentru boabe (știulete întreg, părți sau planta întreagă). Aceasta cuprinde porumbul verde consumat direct de animale (fără însilozare) și știuleți întregi (boabe + cocean + pănuși) recoltat pentru a fi folosit ca hrană animală sau pentru însilozare.

D/18 (b) (ii) Plante leguminoase

I. Plante leguminoase cultivate și recoltate în stare verde ca plantă întreagă pentru furaj.

D/19 Semințe și puieți pe teren arabil (cu excepția cerealelor, boabelor sau semințelor de leguminoase, cartofi sau plante oleaginoase)

I. Suprafețe pe care se produc semințe și puieți pentru vânzare, excluzând cereale, orez, semințe de leguminoase, cartofi și semințe de oleaginoase. Semințele și puieții pentru nevoile proprii ale exploatației (de exemplu, plantele leguminoase tinere, cum ar fi puieții de varză sau de salată) se includ în categoria culturii respective.

II. Include semințe de furaj verde.

D/20 Alte culturi arabile

I. Culturi arabile neincluse în D/01-D/19 sau în D/21 și D/22.

D/21 și D/22 Teren necultivat

II. Terenul necultivat nu trebuie confundat cu culturile succesive (I/01) și cu zona agricolă neutilizată (H/01). Caracteristica esențială a terenului necultivat este că se lasă în repaus, în mod normal pe o perioadă de un an de cultură.

Terenul necultivat poate fi:

1. terenul gol, fără culturi pe el;

2. teren cu culturi spontane, care se pot folosi ca hrană sau se pot băga în arătură;

3. teren semănat exclusiv pentru producția de îngrășământ verde (teren necultivat verde).

D/21 Teren necultivat fără subvenții

I. Tot terenul inclus în sistemul de rotație a culturilor, lucrat sau nu, dar neproducând recoltă pe durata unui an de cultură, pentru care nu se plătește ajutor financiar sau subvenție.

D/22 Teren necultivat ce se încadrează în planuri stimulative de creare de terenuri de rezervă fără utilitate economică

I. Suprafețe pentru care exploatația are dreptul să primească ajutor financiar în scopul de a se încuraja păstrarea în rezervă a pământului în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2328/91 (8) al Consiliului, precum și în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 1765/92 (9) al Consiliului și cu Regulamentul (CEE) nr. 334/93 (10) al Comisiei sau, după caz, conform celei mai recente legislații. Dacă există astfel de planuri naționale, aceste suprafețe urmează a se include în această caracteristică. Suprafețele ce se încadrează în planuri în cadrul cărora terenul este scos din producție pe o perioadă mai mare de cinci ani trebuie încadrate în H/01 și H/03.

II. Terenuri arabile cuprinse în planuri în care producția nealimentară este admisă și efectiv obținută în baza unor contracte se înregistrează în altă parte în D/01-D/20.

E. GRĂDINI DE ZARZAVAT

I. Teren separat de restul exploatației și recunoscut sub termenul de grădină de zarzavat, destinat cultivării de produse care sunt în principal pentru consumul persoanelor care locuiesc pe exploatație și nu sunt de vânzare.

II. Nu se includ:

— grădinile de plăcere (parcuri și peluze) (H/03);

— suprafețe cultivate de gospodării colective, de exemplu institute de cercetare, comunități religioase, școli cu internat, închisori etc. Aceste suprafețe se consideră exploatație agricolă dacă o asemenea exploatație, fiind legat de o gospodărie colectivă, funcționează în așa fel încât îndeplinește celelalte criterii ale unei exploatații agricole. Aceste suprafețe sunt, în același fel ca și suprafețele unei exploatații agricole, clasificate potrivit utilizării lor.

F. PĂȘUNE ȘI PAJIȘTE PERMANENTĂ

F/01 Pășune și pajiște, excluzând pășunatul brut

I. Teren, altul decât cel pentru pășunat brut, neinclus în sistemul de rotație a culturilor, folosit pentru producția permanentă (cinci ani sau mai mult) de culturi de furaje verzi, semănate sau cu autoînsămânțare și dacă este folosit pentru pășunat sau pentru recoltare ca fân sau însilozare.

II. Următoarele se exclud:

— pășunatul brut, dacă este folosit intermitent sau permanent (F/02);

— pășunea nefolosită sau pășunatul montan sau colinar (H/01).

F/02 Pășuni sărace

I. Pășuni situate frecvent în zone accidentate, care nu au fost îmbunătățite prin fertilizare, cultivare, însămânțare sau drenaj.

II. Această categorie include terenuri stâncoase, bărăganul, terenurile mlăștinoase, pădurile de „cerbi” din Scoția.

Sunt excluse pășunile sărace neutilizate (H/01).

G. CULTURI PERMANENTE

I. Culturi care nu sunt cultivate în rotație, altele decât pajiștea permanentă, care ocupă solul o perioadă lungă și dau recolte vreme de câțiva ani.

II. Această categorie include pepinierele (cu excepția pepinierelor necomerciale pentru arbori de pădure crescuți în pădure, care se includ în categoria terenurilor împădurite) și plante folosite pentru împletit sau răsucit (răchită, papură, trestie etc.) (G/06).

Culturi permanente care se tratează ca legume sau ca plante ornamentale sau plante industriale (de exemplu, sparanghel, trandafiri, tufe decorative pentru flori sau frunze, căpșuni, hamei) nu se includ în această categorie.

G/01 Plantații de pomi pentru fructe și boabe

I. Suprafețe conținând arbori și arbuști pentru producerea de fructe. Livezile pot fi de tip continuu cu spațiere minimă între arbori sau de tip discontinuu cu spațiere mare și nu trebuie să conțină alte culturi.

II. Castanii se includ.

Plantațiile de citrice și măslini și viile se exclud (G/02, G/03, G/04).

G/01 (a) Specii de fructe proaspete și de fructe tip bacă din zonele cu climă temperată

G/01 (b) Specii de fructe și de fructe tip bacă din zonele cu climă subtropicală

II. Următoarele culturi se consideră ca fiind specifice zonelor subtropicale: anona (Anona spp.), ananas (Ananas spp.), avocado (Persea spp.), banana (Musa spp.), para țepoasă (Opuntia spp.), lycheea (Litchi spp.), kiwi (Actinidea spp.), papaya (Carica spp.), mango (Mangifera spp.), guava (Psidium spp.), fructul pasiunii (Passiflora spp.).

G/01 (c) Nuci

G/02 Plantații de citrice

G/03 Plantații de măslini

G/03 (a) Plantații producând în mod normal măsline de consum

G/03 (b) Plantații producând în mod normal măsline pentru producția de ulei

G/04 Vii

G/04 (a) Vii, producând în mod normal vin de calitate

I. Recolte de varietăți de struguri de vin cultivate în mod normal pentru producția de vin de calitate produse în regiuni specifice (vinuri cu denumire de origine controlată) care îndeplinesc cerințele Regulamentelor (CEE) nr. 817/70 (11) al Consiliului și (CEE) nr. 823/87 (12) al Consiliului sau, după caz, celei mai recente legislații prevăzute în implementarea acestora prin reglementările naționale.

G/04 (b) Vii, producând în mod normal alte vinuri

I. Recolte de varietăți de struguri de vin cultivate pentru producția de alte vinuri decât vinuri cu denumire de origine controlată (DOC).

G/04 (c) Vii, producând în mod normal struguri de masă

G/04 (d) Vii, producând în mod normal stafide

G/05 Pepiniere

I. Suprafețe de plante tinere lemnoase (de pădure) crescute în aer liber pentru transplantare ulterioară:

(a) pepiniere de viță de vie și butuci;

(b) pepiniere de pomi fructiferi;

(c) pepiniere de plante ornamentale;

(d) pepiniere de arbori de pădure (cu excepția arborilor pentru propriile nevoi ale exploatației, crescuți în zona împădurită);

(e) arbori și arbuști pentru plantare în grădini, parcuri, pe marginea drumurilor și pe ramblee, de exemplu, plante pentru garduri vii, trandafiri și alte tufe ornamentale, conifere ornamentale, incluzând în toate cazurile puieții sau butucii lor.

II. Pepiniere de arbori pentru comercializare, fie în zonă împădurită fie în afara acesteia, se includ în grupa G/05, ca și pepinierele de arbori necomerciali pentru nevoile proprii ale exploatației, ce cresc în afara terenului împădurit. Totuși, pepinierele (în general mici) pentru nevoile proprii ale exploatației ce cresc în zona împădurită, se includ alături de alte terenuri împădurite (articol H/02).

În formă de tabel:

Pepiniere de arbori de pădure

Comerciale Necomerciale (uz propriu al exploatației) Pe teren împădurit G/05 H/02 În afara terenului împădurit G/05 G/05

G/06 Alte culturi permanente

I. Culturi permanente în aer liber, altele decât cele incluse în categoriile G/01-G/05 și în special acelea pentru împletit sau răsucit (a se vedea 02.01.42 din lista de produse agricole).

G/07 Culturi permanente sub geam (a se vedea D/15, D/17)

H. ALTE TERENURI

„Alte terenuri” includ terenul agricol neutilizat (teren agricol care nu se mai lucrează, în scop economic, social sau în alte scopuri și care nu se folosește în sistemul de rotație a culturilor) și terenul ocupat de clădiri și curți cu destinație agricolă, grădini pentru odihnă, heleștee, cariere, terenuri neproductive, stâncării etc. – circumscrise în terenul agricol.

H/01 și H/03 Teren agricol neutilizat (teren agricol care nu se mai lucrează în scop economic, social sau în alte scopuri și care nu se folosește în sistemul de rotație a culturilor) și alte terenuri (terenuri și curți cu destinație agricolă, grădini pentru odihnă, heleștee, cariere, terenuri neproductive, stâncării etc. – circumscrise în terenul agricol).

II. Începând din 1988, categoriile H/01 și H/03, care au fost tratate separat până la ancheta din 1987, se tratează ca o singură caracteristică: „H/01 și H/03”.

II. Aceste două caracteristici sunt încă listate separat pentru a asigura continuitatea dintre anchetele desfășurate începând din 1988 și cele precedente.

H/01 Teren agricol neutilizat (teren agricol care nu se mai lucrează în scop economic, social sau în alte scopuri și care nu se folosește în sistemul de rotație a culturilor)

I. Suprafață anterior folosită ca suprafață agricolă și în timpul anului de referință al anchetei care nu a mai fost lucrată în scopuri economice, sociale sau în alte scopuri și care nu se folosește în sistemul de rotație a culturilor.

II. Acest teren nu a putut fi repus în stare de cultivare folosind resursele disponibile în mod normal pe o exploatație agricolă.

Următoarele se exclud:

— grădinile pentru odihnă (parcuri și peluze) (H/03);

— terenul necultivat (D/21 și D/22).

H/03 Alte terenuri (teren ocupat de clădiri și curți cu destinație agricolă, grădini pentru odihnă, heleștee, cariere, terenuri neproductive, stâncării etc. – circumscrise în terenul agricol).

I. Toate acele părți din suprafața totală care aparțin exploatației agricole care nu constituie nici suprafață agricolă utilizată, nici suprafață neutilizată, nici teren împădurit.

II. Această categorie cuprinde în special:

1. suprafețe nefolosite direct pentru producerea de recolte, dar necesare pentru funcționarea fermei, cum ar fi pământul ocupat de clădiri sau căi de acces;

2. suprafețe improprii producției agricole, înțelegându-se că pot fi cultivate numai prin mijloace extreme ce nu sunt în mod normal realizabile pe o exploatație agricolă, de exemplu, terenuri mlăștinoase și bărăganuri etc.;

3. grădini de agrement (parcuri și peluze).

H/02 Suprafața împădurită

I. Suprafețe acoperite de copaci sau arbuști de pădure, inclusiv plantații de plopi în interiorul sau în afara pădurii și pepinierele de copaci de pădure cultivate pe teren împădurit pentru necesitățile proprii ale exploatației, precum și facilități forestiere (drumuri forestiere, depozite pentru cherestea etc.).

II. În cazul în care culturile agricole sunt combinate cu teren împădurit, suprafața se împarte proporțional, în funcție de modul de folosire a pământului.

Perdele de protecție, centuri forestiere de adăpost, garduri vii etc., trebuie incluse în măsura în care este cazul să fie considerate drept teren împădurit.

Pomi de Crăciun și pomi și tufișuri crescute în primul rând pentru producerea de energie se includ în această categorie, indiferent de locul în care cresc.

Următoarele se exclud:

— nucii și castanii crescuți în primul rând pentru fructele lor (G/01), alte plantații de copaci ce nu formează păduri (G) și răchitării (G/06);

— suprafețe de copaci izolați, grupuri sau șiruri de copaci (H/03);

— parcuri (H/03), grădini (parcuri și peluze) (H/03), pășuni (F/01 și F/02) și pășuni brute nefolosite (H/01);

— teren mlăștinos și bărăganuri (F/01 sau H/01);

— pepiniere arboricole comerciale și alte pepiniere în afara terenului împădurit (G/05).

H/02 (f) Suprafețe împădurite îngrijite în principal pentru vânzarea lemnului produs

I. Suprafețele împădurite ale exploatației care trebuie să respecte măsuri menite să influențeze sau să accelereze creșterea lemnului, cum ar răririle, fertilizarea, alte măsuri de îmbunătățire sau regenerare.

H/02 (g) Suprafețe împădurite cu rotație scurtă

I. Suprafețele împădurite pentru creșterea plantelor de pădure, în cazul în care perioada de rotație este de 15 ani sau mai puțin. Perioada de rotație este timpul dintre prima semănare/plantare a copacilor și recoltarea produsului final, în cazul în care recoltarea nu include acțiuni normale de gospodărire cum ar fi rărirea.

II. Produsele finale ale acestor suprafețe pot fi, de exemplu, pomi de Crăciun, produse energetice (de exemplu, Salix), celuloză (de exemplu, plopi, eucalipt).

I. CULTURI SECUNDARE SUCCESIVE ȘI COMBINATE, CIUPERCI, IRIGAȚII, SERE, SPAȚII DE DEPOZITARE PENTRU ÎNGRĂȘĂMINTE NATURALE, TRECEREA ÎN REZERVĂ A TERENULUI ARABIL ȘI ADMINISTRAREA SUBSTANȚELOR NUTRITIVE

I/01 Culturi secundare succesive (cu excepția culturilor de grădină destinate comercializării și a culturilor sub geam)

I. Culturile care urmează (sau poate care preced) cultura principală și se recoltează în cursul celor 12 luni de referință. Suprafața este dată pentru fiecare dintre recolte dacă există mai mult de o cultură succesivă (sau precedentă).

II. Suprafața pe care se face cultură succesivă nu se numără de două ori, adică, suprafața se include în secțiunile D-G pentru cultura principală și suprafața culturii succesive nu se include în nici o altă categorie decât I/01.

Următoarele culturi se exclud:

— culturile de grădină destinate comercializării;

— culturi intermediare pentru producerea de îngrășământ „verde” [I/09 (b)].

I/01 (a) Cereale (D/01-D/08) nefurajere

I/01 (b) Boabe de leguminoase (D/09) nefurajere

I/01 (c) Semințe de oleaginoase [D/13 (i)] nefurajere

I/01 (d) Alte culturi secundare succesive

I/02 Ciuperci

I. Ciuperci de cultură crescute în clădiri care au fost construite special sau adaptate pentru creșterea ciupercilor, precum și spații subterane, peșteri și pivnițe.

II. Ancheta trebuie să înregistreze suprafața straturilor disponibile pentru creșterea culturilor care sunt sau vor fi umplute cu compost cel puțin o dată în cursul perioadei de referință de 12 luni.

Dacă acest lucru se face de mai multe ori, suprafața se numără numai o dată.

I/03 Suprafața irigată

I/03 (a) Suprafața totală irigabilă

I. Suprafața maximă care ar putea fi irigată în anul de referință folosind echipamentele și cantitatea de apă disponibilă în mod normal pe exploatație.

II. Suprafața totală irigabilă poate fi diferită de suma suprafețelor dotate cu echipamente de irigație, întrucât echipamentele pot fi mobile și prin urmare utilizabile pe mai multe terenuri în cursul unui an de cultură; capacitatea poate fi de asemenea redusă datorită cantității de apă disponibile sau perioadei în care este posibilă mobilitatea.

I/03 (b) Suprafața culturilor care sunt irigate cel puțin o dată pe an

I. Suprafața culturilor care au fost irigate efectiv cel puțin o dată în cursul celor 12 luni anterioare datei anchetei.

II. Culturi sub geam și grădini de zarzavat, care sunt aproape întotdeauna irigate, nu se includ.

Dacă în cursul unui an de cultură pe un teren se crește mai mult de o cultură, suprafața trebuie precizată numai o dată: pentru cultura principală, dacă pentru ea s-au folosit irigații sau altfel pentru cea mai importantă recoltă secundară sau succesivă irigată.

I/04 Suprafața de teren acoperită de sere în folosință

I. Serele sunt instalații fixe sau mobile din geam, plastic sau orice alt material, care este translucid dar impermeabil la apă, în care recoltele cresc sub acoperiș protector.

Următoarele se exclud:

— ramele fixe, mobile sau reglabile;

— tunele plastice joase (inaccesibile);

— clopote de sticlă.

II. Se includ numai serele folosite în cursul celor 12 luni ce preced datei anchetei.

Trebuie dată suprafața de bază acoperită de sere. În cazul instalațiilor mobile, suprafața acoperită se înscrie numai o dată. Acestea se numără numai o dată, chiar dacă suprafețele aflate sub geam se folosesc de mai multe ori pe an.

I/05 Culturi combinate

I. Cultivarea simultană de culturi temporare (teren arabil sau pășuni și fânețe) și culturi permanente și/sau plante forestiere pe unul și același câmp și în sens mai larg, cultivarea simultană de diferite tipuri de culturi temporare sau permanente pe unul și același câmp.

II. Această caracteristică acoperă suprafața totală folosită efectiv pentru culturile combinate. Subdivizarea suprafeței totale în diferite culturi este tratată în secțiunile D-I, la „Utilizarea terenului”.

I/05 (a) Culturi agricole (inclusiv pășuni și fânețe) - specii forestiere

I/05 (b) Culturi permanente - culturi anuale

I/05 (c) Culturi permanente - culturi permanente

I/05 (d) Altele

I/07 Îngrășăminte naturale de origine animală (bălegar, gunoi de grajd lichid și compost lichid)

Bălegar: excremente (cu sau fără resturi) de animale domestice incluzând și o cantitate mică de urină.

Gunoi de grajd lichid: urină de animale domestice incluzând o cantitate mică de excremente și/sau apă.

Compost lichid: bălegar în formă lichidă, adică un amestec de excremente și urină de animale domestice, incluzând apă și/sau o cantitate redusă de resturi.

I/07 (a) Locuri de depozitare

I. În cazul bălegarului, spațiile de depozitare se referă la depozitarea pe o suprafață impermeabilă cu evacuare de siguranță, cu sau fără acoperiș.

În cazul gunoiului de grajd lichid sau compostului lichid, locurile de depozitare se referă la un recipient etanș, deschis sau acoperit sau la o groapă de evacuare și depozitare împrejmuită.

I/07 (b) Capacitate de depozitare

1. Pentru bălegar, suprafața, măsurată în metri pătrați, a locului de depozitare.

Pentru gunoiul de grajd lichid și compostul lichid, volumul, măsurat în metri cubi, al locului de depozitare.

2. Pentru Danemarca, Finlanda și Suedia: numărul de luni în care locurile de depozitare pot păstra bălegarul produs pe exploatație, fără riscul scurgerii și fără golire întâmplătoare.

II. Suprafața și volumul se referă la suprafața sau volumul care se poate folosi fără nici un risc de scurgere.

I/07 (c) Locuri de depozitare acoperite

I. Locuri de depozitare pentru îngrășăminte naturale de origine animală care sunt acoperite astfel încât bălegarul să fie protejat împotriva ploii sau a altor precipitații.

I/07 (d) Sistem de recuperare a metanului

I. Un sistem pentru recuperarea metanului emanat din gunoiul de grajd astfel încât acestea să nu se disperseze în atmosferă.

I/08 Suprafața ce se încadrează în schema de păstrare a unor terenuri în rezervă se împarte în:

(a) teren necultivat fără destinație economică (deja înregistrat în categoria D/22);

(b) suprafețe folosite pentru producția de material agricol brut în scopuri nealimentare (de exemplu, sfeclă de zahăr, rapiță, arbori, arbuști etc., inclusiv lintea, năutul, măzărichea și borceagul, deja înregistrate în categoriile D și G);

(c) suprafețe transformate în pășuni și fânețe permanente (deja înregistrate în categoriile F/01 și F/02);

(d) foste terenuri agricole transformate în zone împădurite sau care sunt pregătite pentru împădurire (deja înregistrat în categoria H/02);

(e) altele (deja înregistrate în categoriile H/01 și H/03).

I. Suprafețe agricole pentru care exploatația are dreptul să primească sprijin financiar pentru a se încuraja păstrarea în rezervă a terenului arabil în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2328/91, precum și în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 1765/92 și Regulamentul (CEE) nr. 334/93 sau, unde este posibil, legislația cea mai recentă.

II. Sunt incluse numai acele suprafețe pentru care exploatația are dreptul la sprijin financiar pentru anul de referință al anchetei.

I/09 Gestionarea substanțelor nutritive

I/09 (a) Culturi acoperite pentru reducerea pierderilor de substanțe nutritive în cursul iernii

I. Culturi semănate toamna pentru a se reduce pierderea de substanțe nutritive în cursul iernii.

II. Aceste recolte nu trebuie confundate cu recoltele verzi normale pe timp de iarnă, cum ar fi grâul de iarnă sau iarba, ci sunt culturi semănate în cursul toamnei cu singurul scop de a reduce pierderile de substanțe nutritive. În mod normal, ele sunt arate în brazdă primăvara, înainte de semănarea altei culturi și nu sunt recoltate sau folosite pentru pășunat.

I/09 (b) Culturi care fixează azotul și sunt folosite pentru fertilizarea solului

I. Anumite culturi, îndeosebi plantele leguminoase care prezintă calități de fixare a azotului, semănate în scopul îmbunătățirii solului sau așa-numita fertilizare „verde”.

II. Există în esență două modalități de a le folosi: cultivarea lor în combinație cu alte culturi sau drept culturi pure, uneori drept culturi succesive, după ce a fost recoltată o anumită cultură. Plantele nu sunt recoltate, ci băgate sub arătură, iar azotul pe care îl conțin servește ca îngrășământ pentru cultura succesivă. Plantele leguminoase semănate în combinație cu alte culturi servesc drept sursă de azot pentru cultura principală, însă de obicei este de valoare mai mare atunci când se cultivă după ce cultura principală a fost recoltată și apoi băgată sub brazdă. Informațiile care se culeg privesc numai cultura pură.

J. ANIMALE VII (1A DATA ANCHETEI)

J/01-J/19 Stocul de animale

I. Numărul animalelor de producție care în ziua efectuării anchetei se află în posesia sau controlul direct al conducerii exploatației. Animalele nu sunt în mod necesar proprietatea deținătorului. Aceste animale se pot afla pe exploatație (pe suprafețele utilizate sau în adăposturi folosite de exploatație) sau în afara acestuia (pe pășunile comunale sau în curs de migrare etc.).

II. Nu se includ animalele de companie și alte animale în afara cailor, care nu sunt folosiți în producție sau nu sunt utilizați în activități profitabile, adică folosiți în scopul petrecerii timpului de către propria familie a deținătorului.

Animalele aflate la pășunat pe exploatație, dar aparținând unei întreprinderi neagricole (de exemplu, moară de nutrețuri, abator) sunt incluse în anchetă.

Turmele în transhumanță, care nu aparțin exploatațiilor care folosesc suprafețele agricole, sunt considerate drept exploatații independente.

Următoarele se exclud:

— animalele în tranzit (de exemplu, animalele femele care sunt luate pentru montă);

— animalele aflate la pășunat pe o altă exploatație.

J/01 Cabaline

II. Se includ caii de călărit și de cursă și caii folosiți numai în scopul petrecerii timpului liber de către familia deținătorului.

J/02-J/08 Bovine

II. Se includ bivolii.

J/02 Bovine sub vârsta de un an

J/03 Bovine masculi între 1-2 ani

J/04 Bovine femele între 1-2 ani

II. Bovinele femele, care au fătat deja, se exclud (J/07 și J/08).

J/05 Bovine masculi de 2 ani și peste

J/06 Juninci

I. Bovine femele de doi ani și peste care încă nu au fătat.

II. Bovine femele de doi ani și peste care încă nu au fătat se includ în această categorie, chiar dacă ele sunt gestante în ziua anchetei.

J/07 și J/08 Vaci de lapte, alte tipuri de vaci

Vaci: bovine femele, care au fătat deja (inclusiv cele care au vârsta de sub doi ani).

J/07 Vaci de lapte

I. Vaci care datorită rasei sau calităților specifice sunt păstrate exclusiv sau în principal pentru a produce lapte destinat consumului uman sau pentru prelucrare în produse lactate. Acestea includ vacile reformate, indiferent dacă acestea sunt sau nu îngrășate între ultima lactație și sacrificare.

J/08 Alte tipuri de vaci

1. Vaci care datorită rasei sau calităților lor speciale sunt păstrate exclusiv sau în principal pentru producția de viței și al căror lapte nu este destinat consumului uman sau transformării în produse lactate.

2. Animale de muncă.

II. Alte vaci reformate, indiferent dacă acestea sunt sau nu îngrășate între ultima lactație și sacrificare.

J/09 Ovine (toate vârstele)

J/09 (a) Oi fătătoare

I. Oi care au fătat.

II. Inclusiv:

— oi și mioare pentru prăsilă;

— oi reformate.

J/09 (b) Alte ovine

I. Altele decât oi și mioare montate.

J/10 Caprine (toate vârstele)

J/10(a) Capre: femele de prăsilă

I. Capre care au fătat.

II. Inclusiv:

— capre și iezi pentru prăsilă;

— capre care au fătat.

J/10(b) Alte caprine

I. Toate caprinele, cu excepția femelelor de prăsilă.

J/11-J/13 Porcine

J/11 Purcei având o greutate în viu sub 20 de kilograme

J/12 Scroafe de prăsilă cântărind peste 50 de kilograme

II. Scroafele scoase din producție se exclud.

J/13 Alte porcine

I. Porci cu o greutate în viu de la 20 de kilograme până la mai puțin de 50 de kilograme, porci la îngrășat, inclusiv vieri scoși din producție și scroafe scoase din producție cu o greutate în viu de 50 de kilograme și peste (indiferent dacă sunt sau nu îngrășați înainte de sacrificare) și vieri de prăsilă cu o greutate în viu de 50 de kilograme și peste.

J/14-J/16 Păsări

J/14 Pui de consum

II. Găinușele, găinile ouătoare și ouătoarele neproductive se exclud.

J/15 Găini ouătoare

II. Inclusiv tineretul femel de înlocuire (puicuțe) și găinile neproductive. Toate găinile care au început să ouă sunt incluse, indiferent dacă ouăle sunt pentru consum sau pentru incubație. Cocoșii de prăsilă pentru găinile ouătoare se includ.

J/16 Alte păsări (rațe, curcani și curci, gâște, bibilici)

J/17 Iepuri de casă: femele de prăsilă

I. Iepuri femele pentru producția de iepuri îngrășați și care au fătat.

J/18 Albine

I. Numărul de stupi ținuți pentru producerea de miere.

II. Fiecare familie (roi) de albine se înregistrează ca stup, indiferent de caracterul și tipul de stup.

J/19 Alte animale

I. Orice animal folosit pentru obținerea de produse agricole menționate în anexa II, secțiunea A, cu excepția produselor menționate în anexa II, secțiunea B.

J/19 (a) Căprioare și cerbi (cu excepția renului)

I. Căprioare crescute în captivitate cu intenția de a fi folosite pentru producția de carne, nu în scop vânătoresc.

K. TRACTOARE, CULTIVATOARE, MAȘINI ȘI UTILAJE AGRICOLE

Folosirea de mașini agricole

I. Mașini utilizate de exploatația agricolă în cursul celor 12 luni precedente datei de desfășurare a anchetei.

Aparținând exploatației:

I. Vehicule cu motor, mașini și utilaje care sunt proprietatea unică a exploatației agricole în ziua desfășurării anchetei.

II. Se includ vehicule cu motor, mașini și utilaje care au fost închiriate altor exploatații agricole pe o perioadă tranzitorie.

Utilizate de mai multe exploatații:

1. Aparținând altei exploatații:

I. Vehicule cu motor, mașini agricole și utilaje care sunt proprietatea unei exploatații agricole și sunt utilizate de exploatația la care se desfășoară ancheta (de exemplu, în cadrul unor aranjamente reciproce de ajutor sau închiriate).

2. Aparținând unei cooperative:

I. Vehicule cu motor, mașini și utilaje care aparțin asociațiilor cooperatiste și sunt folosite de exploatațiile agricole care constituie subiect al anchetei.

3. În proprietate comună:

I. Vehicule cu motor, mașini și utilaje aflate în proprietatea comună a două sau mai multe exploatații agricole sau aparținând unui grup ce deține mașini agricole.

Aparținând unei unități furnizoare de servicii:

I. Vehicule cu motor, mașini și utilaje care sunt proprietatea unei unități furnizoare de servicii.

II. Unitățile furnizoare de servicii sunt întreprinderi care, folosind vehicule cu motor etc., desfășoară servicii pentru exploatațiile agricole în baza unui contract. Aceasta poate reprezenta activitatea principală a întreprinderii sau o activitate secundară (de exemplu, pentru firme al căror obiect principal de activitate este vânzarea sau repararea de mașini agricole, comercializarea sau prelucrarea de produse agricole, cultivarea pământului sau care lucrează pentru o instituție locală de conservare a naturii).

K/01 Tractoare pe patru roți, tractoare cu șenile, utilaje pentru transportul uneltelor agricole

I. Toate tractoarele cu cel puțin doi arbori de tracțiune utilizate de exploatația agricolă și toate celelalte vehicule cu motor folosite ca tractoare agricole. Această categorie cuprinde vehicule speciale precum „Jeep”, „Unimogs” etc. utilizate ca tractoare agricole.

Cu toate acestea, vehiculele folosite în cele 12 luni exclusiv pentru pădurărit, pescuit, construirea de șanțuri și drumuri și alte operațiuni de excavații se exclud din anchetă.

K/02 Cultivatoare, mașini de prășit, prășitoare rotative, cositoare cu motor

I. Vehicule cu motor utilizate în agricultură, horticultură și viticultură cu un arbore de tracțiune și vehicule similare fără arbori de tracțiune.

II. Mașinile folosite exclusiv pentru parcuri și peluze se exclud.

K/03 Combine de recoltat

I. Mașini autopropulsate, tractate de sau montate pe tractor, pentru recoltarea și treieratul cerealelor (inclusiv a orezului și porumbului), leguminoaselor și semințelor de oleaginoase, semințelor de legume și ierburi etc.

II. Mașinile specializate pentru recoltarea mazării nu se includ.

K/09 Alte mașini de recoltat complet mecanizate

I. Mașini, altele decât combinele de recoltat (K/03), autopropulsate, tractate de sau montate pe tractor, pentru recoltarea în flux continuu a sfeclei de zahăr, cartofilor sau recoltelor folosite ca furaj.

II. Culegerea unei recolte se poate desfășura în cadrul uneia sau mai multor operațiuni (de exemplu, în cazul în care sunt folosite în program continuu câteva mașini cu funcții diferite, diferitele mașini se socotesc drept o singură mașină).

K/10 Echipament de irigații

I. Toate tipurile de echipamente folosite pentru irigații, indiferent dacă apa este dispersată prin stropirea culturilor sau furnizată prin șanțuri sau țevi plasate pe sol.

II. Echipamentele folosite în mod exclusiv în grădinile cu culturi destinate comercializării sau sere se exclud, însă sunt incluse echipamentele folosite pentru cultivarea legumelor de câmp.

K/10 (a) Echipamente mobile de irigație

I. Toate echipamentele utilizate pentru irigații care pot fi deplasate de pe un câmp pe altul în cursul aceleiași perioade de cultivare.

K/10 (b) Echipament fix de irigații

I. Toate echipamentele utilizate pentru irigații care sunt fixe și nu pot fi deplasate în cursul perioadei de cultivare.

L. FORȚA DE MUNCĂ AGRICOLĂ

Informațiile statistice privind forța de muncă agricolă sunt colectate astfel încât să fie posibilă întocmirea de tabele în care datele (de exemplu, vârsta sau timpul de lucru) din diferitele categorii și clase de forță de muncă agricolă se încrucișează unele cu altele și cu oricare alte caracteristici urmărite de anchetă. Acest lucru înseamnă că fiecare persoană care desfășoară activitate agricolă pe exploatații urmează a fi clasificată potrivit tuturor claselor cerute pentru respectiva categorie.

Datele se colectează o dată pentru fiecare persoană, adică, dacă o persoană are multiple roluri în cadrul exploatației, de exemplu, soțul sau soția exploatantului, care este în același timp și administrator, datele privind această persoană nu trebuie să fie dublu contabilizate. Datele care urmează a fi colectate în aceeași ordine ca și categoriile, adică, întâi rolul ca deținător, apoi ca administrator, apoi ca soț sau soție, apoi ca alt membru de familie.

Exploatațiile de grup [răspunsul la întrebarea B/01 (b) este „da” ] se consideră că nu folosesc forță de muncă din cadrul familiei. Drept urmare, pentru exploatațiile de grup, datele la puncte precum „soț sau soție” (în mod normal L/02) și „alți membri de familie” [în mod normal L/03 (b)] se atribuie punctului L/04.

În cazul exploatațiilor la care exploatantul este o persoană fizică, secțiunile „deținător” (L/01), „soț/soție” (în mod normal L/02) și „alți membri de familie” [în mod normal L/03 (a) și L/03 (b)] nu se completează. Administratorul este trecut la rubrica L/01(a) și se consideră că nu face parte din forța de muncă a familiei. Dacă soțul sau soția administratorului sau membrii familiei sale lucrează în mod regulat pe exploatație, aceștia sunt înregistrați la rubrica L/04 și, dacă nu lucrează în mod regulat, sunt trecuți la rubricile L/05 și 06.

Statele membre, pentru care întrebarea B/01 (b) este opțională, nu colectează informații privind partenerii exploatației de grup. În aceste state membre informațiile privind exploatantul se colectează numai pentru o persoană [vezi B/01 (a)]. Informațiile privind „soțul/soția” (L/02) și „alți membri de familie” [L/03 (a) și L/03 (b)] se completează numai pentru soț/soție și membrii de familie ai acestei persoane. Informațiile privind toate celelalte persoane care lucrează în mod regulat pe exploatație se colectează la rubrica L/04 și, pentru persoanele care nu lucrează în mod regulat, la rubricile L/05 și 06.

L/01-L/06 Forța de muncă agricolă a exploatației

I. Toate persoanele care au absolvit învățământul obligatoriu (dacă au împlinit vârsta de absolvire a școlii) care au lucrat pe exploatația care a făcut obiectul anchetei în cursul celor 12 luni dinaintea datei de desfășurare a anchetei.

Aici se includ:

— exploatanții unici (inclusiv exploatanții care nu desfășoară nici o activitate pe exploatație (excluzându-i pe partenerii care nu desfășoară nici o activitate pe exploatație) și administratori exploatației [L/01 și L/01 (a)];

— membrii de familie ai exploatantului unic (L/02 și L/03);

— forță de muncă din afara familiei (L/04 – L/06).

II. Perioada de studiu poate fi mai scurtă de 12 luni dacă informațiile furnizate se bazează pe o analiză anuală.

Toate persoanele care au vârsta de pensionare și continuă să lucreze pe exploatație se includ în forța de muncă a exploatației.

Vârsta la care se încheie învățământul obligatoriu în statele membre este:





Belgia 18 ani Danemarca 16 ani Germania 15 sau 16 ani Grecia 15 ani Spania 16 ani Franța 16 ani Irlanda 15 ani Italia 16 ani Luxemburg 15 ani Țările de Jos 16 ani Austria 15 ani Portugalia 15 ani Finlanda 16 ani Suedia 16 ani Regatul Unit 16 ani

Belgia, Germania și Țările de Jos posedă un sistem de învățământ obligatoriu de zi până la o anumită vârstă și un sistem de învățământ obligatoriu cu program redus (de obicei ucenicie) pe o perioadă de alți doi sau trei ani. Germania are reglementări diferite în fiecare Land.

Observație: Aceste vârste nu trebuie interpretate într-un mod foarte strict, întrucât unele state nu prevăd o anumită vârstă pentru încheierea învățământului obligatoriu, ci doar numărul de ani de învățământ obligatoriu pe care trebuie să îi urmeze orice persoană.

Cu toate că în Portugalia învățământul obligatoriu se încheie la vârsta de 15 ani, în cadrul structurii anchetelor sunt înregistrați tineri care lucrează în agricultură de la vârsta de 12 ani.

L/01-L/06 Forța de muncă agricolă a exploatației

I. Orice tip de activitate pe exploatația care face obiectul anchetei și care contribuie la obținerea de produse enumerate în anexa II și la întreținerea capacității acestor produse sau la activitățile care derivă direct din aceste acțiuni productive.

II. „Activitatea care contribuie la producție” include, între altele, următoarele sarcini:

— organizarea și gestionarea (achiziționare și vânzare, contabilitate etc.);

— munca câmpului (arat, cositul fânului, recoltare etc.);

— creșterea animalelor (pregătirea și distribuirea de hrană, mulsul, îngrijirea animalelor etc.);

— toată munca desfășurată pe exploatație în ceea ce privește depozitarea, prelucrarea și pregătirea pentru vânzare a produselor agricole primare (însilozarea, împachetarea etc.);

— activitatea de întreținere (a construcțiilor, mașinilor, instalațiilor etc.);

— transporturile pe cont propriu, în măsura în care acest lucru este desfășurat de către forța de muncă proprie a exploatației;

— toate activitățile secundare neagricole însă inseparabile. Acestea sunt activități strâns legate de producția agricolă, care nu pot fi separate de activitatea agricolă principală (de exemplu, producerea untului).

Următoarele nu se includ: forța de muncă de pe o exploatație, dar utilizată de către o terță parte sau în baza unor aranjamente de ajutor reciproc (de exemplu, forța de muncă a contractorilor agricoli sau a cooperativelor).

De asemenea, din „munca agricolă de pe exploatație” se exclud:

— munca pentru gospodăria personală a exploatantului/partenerilor sau a administratorului(ilor) și a familiilor acestora;

— orice operațiuni forestiere, cinegetice, de pescuit sau de creștere a peștelui (indiferent dacă sunt sau nu desfășurate la exploatație). O parte redusă a acestei activități de lucrătorul agricol nu este, totuși, exclusă, dacă este imposibil de cuantificat separat;

— activități neagricole separabile (probabil prelucrarea de produse agricole pe exploatație);

— orice activitate neagricolă desfășurată;

— orice altă activitate lucrativă (vezi L/07-L/09 „Alte activități lucrative” și secțiunea M/01) desfășurată de către deținător și/sau forța de muncă.

L/01-L/06 Timpul lucrat pe exploatație

I. Timpul de muncă dedicat efectiv activității agricole pentru exploatație, excluzând munca pe gospodăriile personale ale exploatantului sau administratorului.

II. Prin „program complet” se înțelege numărul minim de ore necesar potrivit prevederilor naționale care guvernează contractele de angajare. Dacă acestea nu precizează numărul de ore pe an, atunci se va lua ca standard numărul minim de 1 800 de ore (adică 225 de zile de muncă de 8 ore zilnic).

L/01(a)-L/03 Dacă se plătesc sau nu salarii

I. Dacă administratorii, soțul sau soția sau alți membri de familie care desfășoară activități agricole pe exploatație primesc sau nu bani drept salarii.

II. Dacă salariile sunt plătite prin alte mijloace decât bani, atunci ele nu se includ.

Se presupune că toți administratorii care nu sunt în același timp deținători sau parteneri unici la exploatațiile de grup sunt remunerați într-un fel sau altul, în timp ce se presupune că ceilalți administratori nu primesc salariu, deoarece aceștia sunt exploatanți/parteneri.

L/01 și L/01(a) Exploatantul și administratorul exploatației: aceștia sunt definiți la B/01 și B/02

II. Toate informațiile solicitate se colectează pentru fiecare persoană fizică care acționează ca exploatant sau administrator de exploatație, indiferent de numărul acestora. Se colectează numai informațiile referitoare la persoanele fizice. Aceasta înseamnă că dacă exploatantul este o persoană juridică, informațiile se culeg numai pentru administrator(i).

Pentru statele membre pentru care B/01 (b) este opțional, vezi punctul (L). „Forța de muncă”.

L/02 Soțul/soția exploatantului

II. Datele se colectează numai pentru soții/soțiile exploatanților unici care desfășoară activitate agricolă pentru exploatația care face obiectul anchetei (vezi mai sus). În cazul în care soțul/soția este partener la o exploatație de grup el/ea este recenzat(ă) la rubrica L/01 și dacă el/ea este administratorul exploatației este recenzat(ă) la rubrica L/01 (a).

L/03 Alți membri ai familiei exploatantului

I. Membrii de familie ai exploatantului unic, alții decât soțul/soția, care desfășoară activități agricole la exploatație, dar care nu locuiesc în mod necesar pe exploatație.

II. „Membrii de familie ai exploatantului” reprezintă, în general, soțul/soția, rudele pe linie ascendentă sau descendentă (inclusiv cei prin căsătorie și prin adopție) și frații și surorile deținătorului și soțul/soția lui/ei [vezi B/01 (e)]. Nu prezintă importanță dacă aceste persoane primesc salarii sau nu sau dacă aceștia lucrează în mod regulat sau nu.

Când unul dintre membrii familiei exploatantului este partener al unei exploatații de grup sau administratorul de exploatație, acesta sau aceasta trebuie inclus(ă) la rubrica L/01 sau L/01 (a).

L/04-L/06 Forța de muncă din afara familiei

I. Toate persoanele care efectuează muncă agricolă pentru și plătită de exploatația agricolă, cu excepția exploatantului și a membrilor familiei acestuia.

II. În această rubrică se includ soții/soțiile și alți membri de familie sau partenerii de pe exploatațiile de grup, care desfășoară muncă agricolă pe exploatație. Aceștia sunt tratați ca forță de muncă din afara familiei, însă nu prezintă importanță dacă aceste persoane sunt remunerate sau nu.

L/04 Persoane angajate în mod regulat, dar care nu sunt membri de familie

I.

Forță de muncă folosită în mod regulat: Persoane care au efectuat muncă agricolă în fiecare săptămână pe exploatația care face obiectul anchetei în cursul celor 12 luni care preced anchetei, indiferent de durata săptămânii de muncă.

Se includ aici persoanele care au muncit în mod regulat o parte a acestei perioade, dar nu au putut, din oricare dintre motivele următoare, să muncească întreaga perioadă:

1. condiții speciale de producție pe exploatație;

2. absență motivată de sărbători, satisfacerea serviciului militar, boală, accident sau deces;

3. începerea sau încetarea contractului de muncă cu exploatația;

4. încheierea totală a activității pe exploatație datorită unor cauze accidentale (inundații, incendii etc.).

II. Exploatațiile cu condiții speciale de producție (punctul 1 de mai sus) includ, de exemplu, exploatațiile care sunt specializate în cultivarea măslinelor sau a strugurilor sau a fructelor și legumelor în aer liber sau se ocupă de îngrășarea vitelor prin hrănirea cu iarbă și au nevoie de forță de muncă numai pentru un număr limitat de luni.

Punctul 3 de mai sus se referă la lucrătorii care încetează munca la o fermă pentru a începe activitatea la altă fermă pe perioada celor 12 luni dinaintea datei anchetei

Lucrătorii sezonieri pe termen foarte scurt, de exemplu, forța de muncă angajată strict pentru culegerea fructelor sau recoltarea legumelor nu se include aici, ci în categoriile L/05 și L/06, unde se înregistrează numărul de zile lucrate.

L/05 și L/06 Forța de muncă din afara familiei, fără contract permanent

I.

Lucrători „fără contract permanent” reprezintă lucrătorii care, din alte motive decât cele enumerate în rubrica L/04, nu au muncit în fiecare săptămână pe exploatația agricolă în cursul celor 12 luni care preced data anchetei.

L/05 și L/06 Numărul de zile de muncă efectuate de forța de muncă neregulată și care nu face parte din familie

I. Prin zi de muncă se înțelege orice zi care are o durată pentru care lucrătorului îi este plătit un salariu pentru munca de o zi completă, în cursul căreia se realizează activități de tipul celor pe care lucrătorul agricol cu program complet le efectuează în mod normal. Zilele de concediu și de concediu medical nu se socotesc drept zile de muncă.

II. O zi completă de muncă este ziua normală de muncă a lucrătorilor angajați în mod obișnuit cu program complet. Timpul de muncă al forței de muncă sezoniere este transformat în zile complete de muncă, deși contractul de angajare stabilește că zilele de muncă sunt mai lungi sau mai scurte decât pentru lucrătorii obișnuiți.

L/07-L/09 Alte activități lucrative

I. Orice altă activitate, alta decât aceea care este legată de munca agricolă definită la rubrica L, desfășurată în vederea remunerării (salariu fix, săptămânal, profituri sau alte modalități de plată, inclusiv plata în natură, în funcție de serviciile prestate).

II. Acest lucru cuprinde activități profitabile neagricole desfășurate chiar pe exploatație (locuri de campare, cazare a turiștilor etc.) sau pe o altă exploatație agricolă, precum și activități în cadrul unei întreprinderi neagricole. Munca agricolă desfășurată pe o altă exploatație agricolă se include.

Se exclud activitățile secundare profitabile neagricole de pe exploatație, care nu se pot separa.

Pentru L/07, datele privind partenerii unei exploatații de grup se culeg numai pentru partenerii care lucrează pe exploatație.

Pentru L/08 și L/09, datele se culeg numai pentru exploatațiile în care exploatantul este exploatant unic.

Ocupația principală

I. Activitatea declarată de către recenzent ca fiind activitatea sa principală.

II. În mod normal o activitate care necesită mai mult timp decât cea legată de munca agricolă efectuată pentru exploatația agricolă care face obiectul anchetei.

Ocupația secundară

I. Orice altă activitate a recenzentului care declară că activitatea agricolă a exploatației ce constituie subiect al anchetei este activitatea sa principală.

II. În mod normal, o activitate care solicită mai puțin timp decât aceea legată de munca agricolă efectuată pentru exploatația agricolă care face obiectul anchetei.

L/10 Zile de muncă agricolă, complete și echivalente, care nu se includ în rubricile L/01-L/06, efectuate pe exploatație de persoane care nu au fost angajate direct de către exploatație (de exemplu, angajați ai unui contractor)

I. Toate tipurile de muncă agricolă (vezi observațiile de la L/01-L/06 privind „Munca agricolă”) desfășurată pe exploatație pentru exploatație de către persoane care nu sunt angajate direct de către exploatație, ci sunt liber întreprinzătoare sau angajate de terți, de exemplu, contractori sau cooperative. Numărul de ore lucrate trebuie să fie transformat în numărul echivalent de zile sau săptămâni pe baza programului normal.

II. Se includ persoanele care lucrează pe exploatația care face obiectul anchetei în numele altei persoane sau companii. Munca desfășurată de firmele de contabilitate agricolă și ajutorul reciproc neachitat se exclud.

M. Dezvoltarea rurală

Se colectează informații referitoare la faptul dacă exploatantul și/sau soțul/soția sau alți membri ai familiei sau unul sau mai mulți parteneri dintr-o exploatație de grup desfășoară activități profitabile care nu cuprind muncă agricolă așa cum este aceasta definită la rubricile L/01-L/06, dar care sunt legate în mod direct de exploatație și prezintă importanță economică pentru exploatație.

Pe aceeași exploatație pot fi desfășurate mai multe activități. Acestea trebuie înregistrate.

Se exclud activitățile lucrative inseparabile cu privire la exploatație.

Se exclud de asemenea activitățile forestiere.

M/01 Legate în mod direct de exploatație

I. Activități (a se vedea punctele L/07-L/09) în care fie resursele exploatației (suprafața, clădirile, mașinile etc.), fie produsele exploatațiilor sunt folosite în activitate.

II. Dacă se folosește numai forța de muncă din afara familiei și nu se apelează la alte resurse, atunci se consideră că lucrătorii desfășoară activități pentru două structuri și aceste activități sunt prin urmare considerate ca nefiind legate direct de exploatație.

Activitățile în care nu există relații directe, de exemplu un magazin în care nu se vând produse proprii, nu sunt acoperite de anchetă.

M/01 (a) Turism, cazare și alte activități distractive

I. Toate activitățile de turism, serviciile de cazare, prezentarea exploatației față de turiști sau alte grupuri, activități sportive sau distractive etc. în care sunt folosite fie suprafața, fie alte resurse ale exploatației.

M/01 (b) Artizanat

I. Lucrări de artizanat produse pe exploatație de deținător sau de către membrii de familie sau de către forța de muncă din afara familiei, cu condiția ca aceștia să desfășoare de asemenea muncă agricolă, indiferent de modul cum sunt vândute produsele.

M/01 (c) Prelucrarea produselor agricole

I. Întreaga prelucrare a unui produs agricol primar într-un produs secundar pe exploatație, indiferent dacă materia brută este obținută pe exploatație sau cumpărată din afară.

II. Acest lucru include, între altele, prelucrarea cărnii, obținerea de brânză, producerea de vin etc.

Orice prelucrare a produselor agricole se încadrează în această rubrică, indiferent dacă activitatea este considerată activitate agricolă (de exemplu, producerea de vin este considerată în unele regiuni drept parte a procesului de obținere a vinului, în vreme ce în alte regiuni acest lucru este considerat un proces diferit).

M/01 (d) Prelucrarea lemnului (de exemplu, tăierea etc.)

I. Prelucrarea lemnului brut pe exploatație pentru piață (tăierea de cherestea etc.)

II. Continuarea prelucrării, cum ar fi producerea de mobilier din cherestea, se încadrează în mod normal în categoria M/01 (b).

M/01 (e) Acvacultură

I. Producția de pește, raci etc. în cadrul exploatației.

M/01 (f) Producția de energie alternativă regenerabilă (energia vântului, arderea de paie etc.)

I. Producerea de energie alternativă pentru piață, între altele, mori de vânt sau electricitate produsă din biogaz, vânzarea de produse agricole, paie sau lemn către întreprinderi de producere a electricității etc.

II. Energia alternativă regenerabilă produsă numai pentru uzul propriu al exploatației nu se include aici.

M/01 (g) Lucrări contractuale (folosind echipament al exploatației)

I. Lucrare contractuală, de obicei folosind echipamentul exploatației în interiorul sau în afara sectorului agricol, de exemplu, îndepărtarea zăpezii, operațiuni de tractare, menținerea peisajului, servicii agricole sau legate de mediu etc.

M/01 (h) Altele

I. Alte activități lucrative care nu sunt menționate în altă parte, inter alia, creșterea de animale pentru blană.

(1) JO L 185, 15.7.1988, p. 9.

(2) JO L 337, 24.12.1994, p. 11.

(3) JO L 142, 2.6.1997, p. 1.

(4) JO L 198, 22.7.1991, p. 1.

(5) JO L 202, 30.7.1997, p. 12.

(6) JO L 215, 30.7.1992, p. 85.

(7) JO L 288, 1.12.1995, p. 35.

(8) JO L 218, 6.8.1991, p. 1.

(9) JO L 181, 1.7.1992, p. 12.

(10) JO L 38, 16.2.1993, p. 12.

(11) JO L 99, 5.5.1970, p. 20.

(12) JO L 84, 27.3.1987, p. 59.

ANEXA II

A. LISTA PRODUSELOR AGRICOLE (1)

01.1. Produse ale culturilor arabile, de grădină și horticole 01.11. Cereale și alte produse ale culturilor arabile 01.11. 1. Cereale 11. Grâu dur 11.1. Grâu de toamnă 11.2. Grâu de primăvară 12. Grâu moale 12.1. Grâu de toamnă 12.2. Grâu de primăvară 13. Porumb 14. Orez în coajă (nedecorticat sau brut) 15. Orz 15.1. Orz de toamnă 15.2. Orz de primăvară 16. Secară și ovăz 16.1. Secară 16.11. Secară de toamnă 16.12. Secară de primăvară 16.2. Ovăz 17. Alte cereale 17.1. Sorg 17.2. Hrișcă 17.3. Mei 17.4. Mei pentru păsări 17.5. Secară albă 17.6. Meslin 17.7. Triticale 17.8. Altele 01.11. 2. Alte culturi în teren arabil 21. Cartofi 21.1. Cartofi noi 21.2. Alte tipuri de cartofi 22. Leguminoase 22.1. Mazăre pentru consum uman și mazăre furajeră 22.11. Mazăre, alta decât mazărea furajeră 22.12. Mazăre furajeră 22.2. Năut 22.3. Fasole boabe pentru consum uman 22.4. Linte 22.5. Fasole lată 22.6. Bob 22.7. Alte semințe de leguminoase 22.71. Măzăriche 22.72. Lupin 22.73. Semințe de leguminoase neclasificate în altă parte, precum și amestecuri de legume uscate și cereale și amestecuri de legume uscate 23. Rădăcini și tuberculi cu conținut de amidon și inulină 23.1. Manioc 23.2. Cartofi dulci 23.3. Trufă albă 23.4. Salep 23.5. Alte rădăcini și tuberculi 01.11 3 Culturi de plante oleaginoase 31. Soia 32. Alune de pământ 33. Semințe de plante oleaginoase care nu sunt tropicale 33.1 Semințe de rapiță 33.2 Semințe de floarea soarelui 33.3 Semințe de susan 33.4 Semințe de muștar 33.5 Semințe de șofran 34. Semințe de bumbac 35. Semințe și fructe de plante oleaginoase tropicale 35.1. Copra 35.2. In 35.3. Fructe și semințe de palmier 35.4. Semințe de ricin 35.5. Alte semințe și fructe de plante oleaginoase tropicale 35.51. Semințe de mac 35.52. Nuci ale arborelui Shea (nuci karite) 35.53. Altele 01.11. 4. Tutun brut 41. Tutun, necurățat de nervuri/curățat 42. Tutun, curățat parțial de nervuri/curățat 01.11. 5. Culturi pentru producția de zahăr 51. Sfeclă de zahăr 52. Trestie de zahăr 01.11. 6. Culturi pentru producerea de furaje 61. Paie de cereale și pleavă, nepregătite (2) 62. Altele 62.1. Swedes 62.2. Sfeclă furajeră 62.3. Rădăcinoase folosite ca furaj și varză 62.4. Fân 62.5. Lucernă (alfalfa) 62.6. Trifoi 62.7. Onobrychis sativa 62.8. Cale furajeră 62.9. Lupin, cafeluțe 62.10. Măzăriche și alte produse furajere (inclusiv porumb recoltat verde pentru furaj 01.11. 7. Plante pentru fibre 71. Bumbac, necardat nici pieptănat 72. Iută și alte fibre naturale 73. In, cânepă și alte plante cu fibre 73.1. In, brut sau topit 73.2. Cânepă, brută sau topită 73.3. Fibră de nucă de cocos 73.4. Cânepă de Manila brută 73.5. Alte plante fibroase 01.11. 8. Cauciuc natural brut 81. Latex de cauciuc brut 82. Cauciuc natural în alte forme 01.11. 9. Plante industriale 91. Plante aromatice sau medicinale 91.1. Rădăcini de lemn dulce 91.2. Rădăcini de ginseng 91.3. Alte plante medicinale sau aromatice 92. Semințe de sfeclă și de plante furajere 92.1. Semințe de sfeclă de zahăr 92.2. Semințe de plante furajere, altele decât semințe de sfeclă 92.21. Semințe de lucernă (Alfalfa) 92.22. Semințe de trifoi 92.23. Semințe de păiu ș 92.24. Semințe de iarbă de Kentucky 92.25. Semințe de iarbă de secară 92.26. Semințe de iarbă Timothy (Phleum pratense) 92.27. Alte semințe 93. Plante industriale, neclasificate în altă parte 93.1. Conuri proaspete de hamei 93.2. Alte plante industriale 01.12. Produse vegetale, specialități horticole și produse de pepinieră 01.12. 1. Legume 11. Legume rădăcinoase 11.1. Ceapă 11.2. Ceapă eșalotă (ceapă franțuzească) 11.3. Usturoi 11.4. Praz 11.5. Alte legume din familia Allia 11.6. Morcov 11.7. Nap 11.8. Sfeclă roșie (de salată) 11.9. Salsify (planta stridie) (Tragopogon porrifolius) 11.10. Țelină 11.11. Ridichi 11.12. Alte rădăcinoase comestibile similare 12. Legume fructe 12.1. Roșii 12.2. Castraveți și castraveciori 12.3. Leguminoase (boabe de leguminoase) 12.31. Mazăre 12.32. Fasole 12.33. Alte legume 12.4. Pepeni (inclusiv pepeni verzi) 13. Alte legume proaspete 13.1. Varză, conopidă și alte legume comestibile din familia brassicacee 13.11. Conopidă și căpățâni de broccoli 13.12. Varză de Bruxelles 13.13. Altele (kohlrabi, varză albă, varză roșie, varză de Savoia etc.) 13.2. Salată și cicoare 13.21. Salată 13.211. Salată tip varză (căpățână de salată) 13.212. Alte tipuri de salată 13.22. Cicoare 13.221 Cicoare witloof 13.222. Alte tipuri de cicoare 13.3. Alte legume 13.31. Anghinare rotundă 13.32. Sparanghel 13.33. Vinete, dovlecei și dovleci 13.34. Țelină, alta decât albă 13.35. Ciuperci și trufe 13.351. Ciuperci 13.352. Trufe 13.36. Ardei (din specia Capsicum sau Pimenta) 13.37. Spanac (spanac de Noua Zeelandă și spanac orache) 13.38. Altele [pătrunjel, creson, rubarbă, fetică, cardoon (Cynara cardunculus), scai comestibil etc.] 01.12. 2. Plante de pepinieră, plante și flori ornamentale 21. Plante de pepinieră, plante verzi sau flori 21.1. Bulbi, tuberculi, rădăcini tuberculare, rădăcini bulboase și rizomi, în diapauză, în creștere sau în floare 21.2. Alte plante vii (inclusiv rădăcinile acestora), butași și lăstari 21.21. Butași și lăstari fără rădăcini 21.22. Arbori, arbuști și tufe 21.23. Rododendroni și azalee 21.24. Trandafiri 21.25. Altele 22. Flori tăiate 23. Semințe de fructe sau de flori 24. Puieți horticoli și semințe 01.13. Struguri, fructe și nuci; culturi de mirodenii și pentru producerea de băuturi 01.13. 1. Struguri 11. Struguri desert 11.1. Struguri proaspeți 11.2. Stafide 12. Struguri de vin 01.13. 2. Fructe și nuci 21. Diverse fructe tropicale 21.1. Nuci de cocos 21.2. Nuci de Brazilia 21.3. Nuci de anacard 21.4. Banane 21.5. Curmale 21.6. Smochine 21.7. Ananas 21.8. Avocado 21.9. Guava, mango și mangostine 21.10. Alte fructe tropicale 22. Fructe citrice 22.1. Portocale 22.2. Mandarine (inclusiv tangerine și satsuma), clementine, wilkings 22.3. Lămâi 22.4. Grapefruit 22.5. Alte fructe citrice 23. Fructe diverse din zone temperate 23.1. Papaya 23.2. Mere 23.3. Pere 23.4. Gutui 23.5. Caise 23.6. Cireșe 23.7. Piersici (inclusiv nectarine) 23.8. Prune 23.9. Porumbe 23.10. Alte fructe proaspete 23.101. Căpșuni 23.102. Zmeură, mure și zmeur 23.103. Coacăze negre, albe sau roșii și agrișe 23.104. Afine și alte fructe ale genului Vaccinium 23.105. Altele 23.11. Roșcove, inclusiv sâmburi de roșcove 24. Nuci și măsline 24.1. Măsline 24.2. Migdale 24.3. Alune 24.4. Nuci 24.5. Castane 24.6. Fistic 24.7. Altele 01.13. 3. Cafea, ceai și cacao brute 31. Cafea (neprăjită, nedecofeinizată) 32. Ceai (verde și negru) 33. Ceai (din yerba mate) 34. Cacao boabe 01.13. 4. Culturi de mirodenii 41. Piper, vanilie, scorțișoară, cuișoare, nucșoară 42. Semințe de anason, badian, mărar, coriandru, chimen și ienupăr 43. Ghimbir, șofran, cimbru, frunze de dafin 44. Altele 01.13. 5. Vin din struguri din producție proprie (2) 51. Must din struguri 52.1. Vin de calitate 52.2. Vin de masă 52.3. Altele 01.13. 6. Ulei de măsline din măsline din producție proprie (2) 61. Ulei de măsline, brut 62. Ulei de măsline, nerafinat 01.2. Animale, lapte, spermă 01.21. Bovine, creșterea vacilor de lapte 01.21. 1. Bovine 11. Bovine adulte 11.1. Animale de rasă pură pentru reproducție 11.2. Altele 12. Viței 01.21. 2. Lapte de vacă brut 01.21. 3. Spermă de taur 01.22. Ovine, caprine și cabaline 01.22 1 Ovine, caprine și cabaline 12. Ovine 13. Caprine 14. Cabaline 14.1. Cai 14.11. Animale de rasă pură pentru reproducție 14.12. Altele 14.2. Măgari, catâri și bardoți 01.22. 2. Lapte neprelucrat de oaie sau capră 21. Lapte de oaie 22. Lapte de capră 01.22. 3. Lână și păr de animale 31. Lână (lână tunsă) 32. Diverse tipuri de păr de cal (păr de cal, deșeuri, păr fin și brut) 01.23. Porcine 01.23 1. Porci 11. Animale de rasă pură pentru reproducție 12. Altele 12.1. Altele cântărind mai puțin de 50 de kg 12.2. Altele cântărind 50 de kg sau mai mult 01.24. Păsări și ouă 01.24. 1. Păsări 11. Păsări din specia Gallus domesticus, rațe, gâște, curcani și bibilici 12. Altele 01.24. 2. Ouă 01.25. Alte animale 01.25. 1. Alte animale în viu 01.25. 2. Diverse produse de origine animală 21. Miere naturală 22. Broaște și melci (alții decât melci marini) (2) 23. Produse comestibile de origine animală (2) 24. Coconi de viermi de mătase (2) 25. Diverse secreții animale (2) 01.25. 3. Piei și blănuri (2) 31. Piei de animale crescute sau capturate (nurci, castori, șobolani cu miros de mosc, vulpi etc.) 32. Piei de iepure și miel 33. Alte piei de diverse animale 01.4. Activități de servicii agricole și de montă, cu excepția activităților veterinar (2) Muncă agricolă numai pe bază de contract, adică, muncă efectuată de întreprinderile agricole în sine. Acest lucru cuprinde aratul, cositul, treieratul, uscarea tutunului, tunderea oilor, îngrijirea animalelor și înființarea de noi plantații fie de către contractori, fie de către deținători. 01.5. Vânătoare, prinderea animalelor și popularea cu vânat, inclusiv servicii legate de acestea (2) 02.01. 41. Ornamente de origini vegetale (2) 02.01 42. Diverse materiale vegetale brute (Materiale vegetale de tipul celor folosite în primul rând pentru împletit) 42.1. Bambus 42.2. Trestie indiană, trestie 42.3. Altele (stuf, trestie de baltă, răchită, rafie, capoc, păr vegetal, mătură, etc.)

B. LISTĂ DE PRODUSE EXCLUSE

În scopul definirii domeniului de anchetă se exclud următoarele categorii din lista standard de produse agricole stabilite mai sus:





01.11. 61. Paie de cereale și pleavă nepreparată (3) 01.13. 5. Vin din struguri de producție proprie (4) 51. Must de struguri 52.1. Vin de calitate 52.2. Vin de masă 52.3. Altele 01.13. 6. Ulei de măsline din măsline din producția proprie (4) 61. Ulei de măsline, brut 62. Ulei de măsline, nerafinat 01.25. 2. Diverse produse de origine animală 22. Broaște și melci (alții decât melci marini) 23. Produse comestibile de origine animală 24. Coconi de viermi de mătase 25. Diverse secreții de animale 01.25. 3. Piei și blănuri 31. Piei de animale crescute sau capturate (nurci, castori, șobolani cu miros de mosc, vulpi etc.) 32. Piei de iepure și miel (3) 33. Alte piei de animale diverse 01.4. Activități de servicii agricole și de montă, cu excepția activităților veterinare 01.5 Vânătoare, prinderea animalelor și popularea cu vânat, inclusiv servicii legate de acestea Toate produsele colectate din zone necultivate (5)

(1) Prezenta listă