31974L0060
11.2.1974 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 38/2
DIRECTIVA CONSILIULUI
din 17 decembrie 1973
privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la amenaj area interioară a autovehiculelor
(părțile interioare ale habitaclului, altele decât oglinda sau oglinzil e retrovizoare interioare, dispunerea
comenzilor, plafonul sau plafonul care se deschide, spătarulș i partea din spate a scaunelor)
(74/60/CEE)
CONSILIUL COMUNITĂȚILOR EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice
Europeneș i, în special, articolul 100 al acestuia,
având în vedere propunerea Comisiei,
având în vedere avizul Adunării parlamentare (1),
având în vedere avizul Comitetului Economicș i Social (2),
întrucât specificațiile tehnice pe care autovehiculele trebuie să le
respecte în temeiul legislațiilor naționale se referă, inter alia,l a
amenajarea interioară pentru protecția ocupanților;
întrucât aceste specificații diferă de la un stat membru la altul;
întrucât este necesară adoptarea de către statele membre a unorspecificații identice, fie în completarea, fie în locul reglementări-loractualeînvigoarealeacestora,pentruapermiteaplicareapro-ceduriideomologareCEEpentrufiecaretipdevehicul,procedurăcare face obiectul Directivei Consiliului din 6 februarie 1970 pri-vind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare laomologarea de tip a autovehiculelorș i a remorcilor acestora (
3);
întrucât specificațiile comune privind oglinzile retrovizoare inte-rioaresuntprevăzuteînDirectivaConsiliuluidin1martie1971 (
4);
întrucât este necesară stabilirea unor specificațiiș i pentru părțile
interioare ale habitaclului, dispunerea comenzilor, plafon, spătarulșiparteadinspateascaunelor;întrucâtulteriorseadoptăaltecerințe
privindamenajareainteriorului,înspecialfixareacenturilordesigu-ranță, fixarea scaunelor, tetierele, protecțiaș oferului împotriva dis-
pozitivului de direcțieș i dispunerea comenzilor;întrucâtcerințelearmonizatetrebuiesăreducărisculderăniresaurănirea gravă a ocupanților autovehiculelorș i să asigure astfel o
maibunăsiguranțăacirculațieirutierepeîntregteritoriulComu-nității;
întrucât în ceea ce priveș te specificațiile tehnice trebuie luate în
considerare în special cele adoptate de Comisia Economică pen-
truEuropaaONUînRegulamentulnr.21(„Specificațiiuniformede omologare a vehiculelor privind amenajarea interioară a aces-tora”) care este anexat la Acordul din 20 martie 1958 privindadoptarea condițiilor uniforme de omologareș i de recunoaș tere
reciprocăaomologăriiechipamentelorș icomponentelorautove-
hiculelor,
ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:
Articolul 1
În sensul prezentei directive, prin „vehicul” se înțelege oriceautovehicul din categoria M
1(definită în anexa I la Directiva din
6februarie1970)destinatcirculațieirutiere,cucelpuținpatruroțiși o viteza maximă constructivă mai mare de 25 km/h.
Articolul 2
StatelemembrenupotsărefuzeacordareaomologăriiCEEdetipsau a omologării naționale din motive legate de amenajareainteriorului vehiculelor în ceea ce priveș te:
— părțile interioare ale habitaclului altele decât oglinda sau
oglinzile retrovizoare interioare;
— dispunerea comenzilor; (1) JO C 112, 27.10.1972, p. 14.
(2) JO C 123, 27.11.1972, p. 32.
(3) JO L 42, 23.2.1970, p. 1.
(4) JO L 68, 22.3.1971, p. 1.13/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 3
— plafonul sau plafonul care se deschide;
— spătarulș i partea din spate a scaunelor;
dacă aceste elemente respectă cerințele stabilite în anexe.
Articolul 3
Statele membre nu pot să refuze sau să interzică vânzarea, înma-
tricularea, introducerea în circulație sau utilizarea vehiculelor dinmotive legate de:
— părțile interioare ale habitaclului, altele decât oglinda sau
oglinzile retrovizoare interioare;
— dispunerea comenzilor;— plafonul sau plafonul care se deschide;— spătarulș i partea din spate a scaunelor;
dacă aceste elemente respectă cerințele stabilite în anexe.
Articolul 4
Statul membru care acordă omologarea de tip adoptă măsurile
necesarepentruafiinformatcuprivirelaoricemodificareauneiadintre componentele sau caracteristicile prevăzute în anexa Ipunctul 2.2. Autoritățile competente ale acelui stat decid dacăprototipul modificat trebuie supus unor încercări noiș i dacă este
necesar un nou buletin de încercări. Dacă din aceste încercărirezultă neîncadrarea în dispozițiile prezentei directive,modificarea nu se autorizează.
Articolul 5
Modificărilenecesarepentruadaptareaspecificațiilordinanexelaprogresul tehnic se adoptă în conformitate cu proceduraprevăzută la articolul 13 din Directiva Consiliului din 6 februarie1970 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoarela omologarea de tip a autovehiculelorș i a remorcilor acestora.
Articolul 6
(1) Statele membre pun în aplicare dispozițiile necesare pentru ase conforma prezentei directive în termen de optsprezece luni dela notificarea saș i informează de îndată Comisia cu privire la
aceasta.
(2) Statele membre trebuie să comunice Comisiei textul princi-
palelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniulreglementat de prezenta directivă.
Articolul 7
Prezenta directivă se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles, 17 decembrie 1973.
Pentru Consiliu
Președintele
I. NØRGAARD4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 2
ANEXA I (1)
DEFINIȚIE, CERERE DE OMOLOGARE CEEȘ I SPECIFICAȚII
(1.)
2.
DEFINIȚII
În sensul prezentei directive:
(2.1.)
2.2. prin „tip de vehicule”, în ceea ce priveș te amenajarea interioară a vehiculelor [părțile interioare ale
habitaclului altele decât oglinda (oglinzile) retrovizoare interioare , dispunerea comenzilor, plafonul
sauplafonulcaresedeschide,spătarulș iparteadinspateascaunelor],seînțelegautovehiculelecenu
prezintă diferențe majore între ele, aceste diferențe putând fi următoar ele:
2.2.1.
forma sau materialele caroseriei care formează habitaclul,
2.2.2.
dispunerea comenzilor;
2.3. prin „zonă de referință” se înțelege zona de impact a capului aș a cum este ea definită în anexa II,
excepție făcând:
2.3.1.
suprafața delimitată de proiecția orizontală spre înainte a unui cerc car e circumscrie dimensiunea
totală a comenzii de direcție, mărită cu o bandă periferică cu o lățime de 12 7 mm; această suprafață
estelimitatăînparteadejosdeplanulorizontaltangentlamargineainfe rioarăacomenziidedirecție
în poziția de miș care în linie dreaptă,
2.3.2.
partea din suprafața tabloului de bord, cuprinsă între conturul suprafeț ei descrise la punctul 2.3.1
anteriorși panoul lateral interior cel mai apropiat al vehiculului; această supraf ață este limitată în
partea de jos de planul orizontal tangent la marginea inferioară a comenzi i de direcție,
2.3.3.
stâlpii laterali ai parbrizului;
2.4. prin„nivelultablouluidebord”seînțelegeliniadefinitădepuncte ledecontactaletangentelorverticale
la tabloul de bord;
2.5. prin „plafonul caroseriei” se înțelege partea superioară a vehiculu lui care se întinde de la marginea
superioară a parbrizului la marginea superioară a lunetei, delimitată la teral de osatura superioară a
pereților laterali;
2.6. prin „linie de centură” se înțelege linia definită de conturul inferi or vizibil al geamurilor laterale ale
vehiculului;
2.7. prin„vehiculcaresedeschide”seînțelegeunvehiculcarepoatesănu prezinte,înanumiteconfigurații,
nici un element structural de rezistență deasupra liniei de centură, altu l decât stâlpii laterali ai
parbrizului sau bara (barele) de ranforsare;
2.8. prin„vehiculdescoperit”seînțelegeunvehicullacaredoarplafonu lcaroserieisauoparteaacestuia
sepoatepliasaupoatefiscos,lăsânddeasupralinieidecenturăelemente lestructuralealevehiculului.
3.
CERERE DE OMOLOGARE CEE
3.1 Cererea de omologare pentru un tip de vehicul poate fi prezentată de con structorul vehiculului sau
de mandatarul acestuia.
(1) Textul din anexe este în general similar cu cel din Regulamentul nr. 21 al C omisiei Economice pentru Europa a ONU; în special
subpunctele sunt identice; din această cauză, dacă un punct din Regulamen tul nr. 21 nu are corespondent în prezenta directivă,
numărul lui este indicat între paranteze cu titlu de referință.13/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 5
3.2 Aceasta trebuie însoțită de documentele menționate mai jos, în triplu exemplarș i de următoarele
indicații:
— o descriere detaliată a tipului de vehicul în ceea ce priveș te părțile menționate la punctul 2.2,
— o fotografie sau de o vedere detaliată a habitacluluiș i
— numereleș i/sau simbolurile ce caracterizează tipul de vehicul.
3.3 Autoritatea de inspecție tehnică responsabilă cu încercarea trebuie să primească:
3.3.1.
la alegerea constructorului, fie un vehicul reprezentativ pentru tipul d e vehicul ce trebuie omologat,
fie partea (părțile) vehiculului considerată(e) drept esențială(e) pen tru verificărileș i încercările
prevăzute în prezenta directivă,
3.3.2.
la cererea sa, anumite componenteș i anumite eș antioane din materialele folosite.
(4.)
5.
SPECIFICAȚII
5.1.
Părțile interioare din față ale habitaclului situate deasupra nivelului tabloului de bord, în fața
punctelor H ale locurilor din fațăș i cu excepția portierelor laterale
5.1.1.
Zonadereferințădefinitălapunctul2.3nutrebuiesăprezinteniciasper itățipericuloase,nicimuchii
ascuțitecarepotmăririsculderăniresaudeagravarearănilorocupanțil or.Înspecialcomponentele
menționate la punctele 5.1.2 la 5.1.6. sunt considerate drept satisfăcăt oare dacă sunt conforme cu
cerințele de la aceste puncte.
5.1.2.
Părțilevehicululuisituateînzonadereferințătrebuiesăpoatădisipae nergiaînconformitatecuanexa
III. Nu se iau în considerare părțile care nu aparțin tabloului de bordș i care sunt situate la mai puțin
de10cmdezoneledesticlă;deasemenea,nuseiauînconsiderarepărțilesi tuateînzonadereferință
și care îndeplinesc simultan următoarele două condiții:
— dacă, în cursul încercării efectuate în conformitate cu cerințele din an exa III, pendulul întâlneș te
părți situate în afara zonei de referință;
— dacăpărțilecareurmeazăafisupuseîncercăriisesitueazălamaipuțind e10cmdepărțileaflate
în afara zonei de referință, această distanță fiind măsurată pe suprafața zonei de referință;
cadrul metalic care serveș te eventual ca suport nu trebuie să aibă muchii proeminente.
5.1.3.
Marginea inferioară a tabloului de bord, în cazul în care acesta nu îndepli nește condițiile indicate la
punctul 5.1.2, trebuie rotunjită, raza de curbură nefiind mai mică de 19 mm .
5.1.4.
Butoanele, manetele etc., din materiale rigide ce formează proeminențe, de la 3,2 mm la 9,5 mm în
raport cu tabloul de bord, măsurate după metoda indicată în anexa V, trebui e să aibă cel puțin o
secțiune transversală cu o suprafață de 2 cm2, măsurată la 2,5 mm în raport cu punctul cel mai
proeminent, trebuie să aibăș i marginile rotunjite, cu o rază de curbură de cel puțin 2,5 mm.
5.1.5.
Dacă aceste componente depăș esc cu mai mult de 9,5 mm suprafața tabloului de bord, ele trebuie
proiectateș i construite în aș a fel încât să poată intra în suprafața tabloului de bord, astfel încât
proeminența formată de acestea să nu depăș ească 9,5 mm sau să se detaș eze sub efectul unei forțe
orizontale longitudinale orientate în față, de 37,8 daN, exercitate cu aj utorul unui vinci cu
extremitățileplane,cudiametruldemaxim50mm;înaldoileacaz,nutrebu iesăexisteproeminențe
maimaride9,5mm;secțiuneaefectuatăpânălaodistanțămaximăde6,5mmde lapunctulcelmai
proeminent trebuie să aibă o suprafață de cel puțin 6,50 cm2.6 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 2
5.1.6. Pentrutoateproeminențelecareconstauîntr-ocomponentădintr-unmate rialușorcuoduritatemai
micăde50shoreA,aflatăpeunsuportrigid,cerințeledelapunctele5.1.4 și5.1.5nuseaplicădecât
suportului rigid.
5.2.
Părțile interioare aflate în partea din față a habitaclului situate sub ni velul tabloului de bord
și în fața punctelor H ale locurilor din față, cu excepția portierelor later aleși pedalelor
5.2.1. Cu excepția pedalelorș i a dispozitivelor de fixare a acestora, precumș i a componentelor ce nu pot
intra în contact cu dispozitivul descris în anexa VIș i utilizate conform procedurii descrise în aceeaș i
anexă, componentele menționate la punctul 5.2 trebuie să respecte cerinț ele de la punctele 5.1.4
la 5.1.6 menționate mai sus.
5.2.2. Comanda frânei de mâna, în cazul în care este plasată pe tabloul de bo rd sau sub acesta, trebuie
poziționată astfel încât, dacă este în poziția de repaus, să nu poate fi lov ită de către ocupanții
vehiculului în cazul unuiș oc frontal. Dacă această condiție nu este îndeplinită, suprafața comenzi i
trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute la punctul 5.3.2.3.
5.2.3. Torpedoul sau alte elemente asemănătoare trebuie proiectateș i construite astfel încât în nici un caz
suporturile acestora să nu prezinte muchii proeminenteș i să îndeplinească una din următoarele
condiții:
5.2.3.1.
parteadinspreinteriorulvehicululuitrebuiesăprezinteosuprafațăcu oînălțimedecelpuțin25mm,
ale cărei margini vor fi rotunjite cu o rază de curbură de cel puțin 3,2 mm; de asemenea, această
suprafață trebuie să fie acoperită cu un material ce disipează energia, de finit în anexa III,ș i testată în
consecință, direcția de impact ce trebuie aplicată fiind cea orizontal lo ngitudinală;
5.2.3.2.
torpedoul sau alte elemente similare trebuie să se poată detaș a, rupe, deforma semnificativ, distruge
ca efect al unei forțe longitudinale orizontale de 37,8 daN, îndreptată în spre partea din fațăș i
exercitatăcuajutorulunuicilindrucuaxverticalș icuundiametrude110mm,fărăaformaelemente
periculoaseș ifărăcapemargineatorpedouluisăseformezemuchiipericuloase.Înoric ecaz,această
forță trebuie să fie îndreptată spre partea cea mai rezistentă a torpedoul ui sau a altui element
asemănător.
5.2.4. Cândcomponenteledemaisusconținopartedintr-unmaterialcudur itatemaimicăde50shoreA,
plasatăpeunsuportrigid,cerințeledemaisus,cuexcepțiacelorprivind absorbțiaenergieiînsensul
anexei III, nu se aplică decât suportului rigid.
5.3.
Alte dotări interioare ale habitaclului situate în partea anterioară a pl anului transversal ce
trece prin linia de referință a torsului manechinului aș ezat pe scaunul din spate
5.3.1.
Domeniul de aplicare
Cerințeledelapunctul5.3.2seaplicămânerelor,manetelorș ibutoanelordecomandă,precumș ialtor
obiecte proeminenteș i care nu fac obiectul punctelor 5.1ș i 5.2.
5.3.2.
Cerințe
Dacă obiectele menționate la punctul 5.3.1 sunt aș ezate în aș a fel încât pot fi lovite de ocupanții
vehiculului, acestea trebuie să îndeplinească cerințele punctelor 5.3. 2.1 la 5.3.4. Se consideră drept
obiectecepotfiloviteobiectelecarepotfiatinsedeosferăcudiametrul de165mmsituatădeasupra
punctului H al scaunelor din față, în fața planului transversal ce trece pr in linia de referință a
manechinului aș ezat pe scaunele din spateș i în exteriorul zonelor definite la punctele 2.3.1ș i 2.3.2.13/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 7
5.3.2.1. Suprafața acestora trebuie să se termine prin muchii rotunjite, razele de curbură nefiind mai mici
de 3,2 mm.
5.3.2.2.
Maneteleș ibutoaneledecomandătrebuieproiectateș irealizateastfelîncât,subefectuluneiforțede
37,8 daN, aplicată în direcția orizontală longitudinală înspre înainte, proeminența, în poziția sa cea
mai puțin favorabilă, să fie ieș ită cu 25 mm în afara suprafeței panoului, sau aceste dispozitive să se
detașeze sau plieze; în aceste două cazuri nu trebuie să existe proeminențe peri culoase;
pentru manetele de comandă ale macaralelor de geam, se admite ca proeminen ța acestora să
depășească cu 35 mm suprafața panoului.
5.3.2.3.
Comandafrâneidemână,cândesteînpozițiederepaus,ș imanetaschimbătoruluideviteze,cândse
află în poziția de mers înainte, trebuie să aibă, oricare ar fi poziția lor, exceptând zonele definite la
punctele2.3.1ș i2.3.2.șizoneleinferioareplanuluicareintersecteazăpunctulHallocurilordi nfață,
osuprafațădecelpuțin6,5cm2,măsuratăîntr-osecțiunenormalăpedirecțiaorizontalălongitudinală
pe o distanță de 6,5 mm a părții celei mai proeminente, razele de curbură tre buind să fie de
minim 3,2 mm.
5.3.3. Cerințele din punctul 5.3.2.3 nu se aplică pentru comanda frânei de mână situată pe podea, dacă
înălțimea mânerului în poziție de repaus se găseș te sub planul orizontal ce intersectează punctul H
(a se vedea anexa IV).
5.3.4. Celelalte elemente ale echipamentului vehiculului ce nu au fost me nționate la punctele precedente,
cumarfiglisierelescaunelor,dispozitiveledereglareaș ezutuluiscaunelorsauaspătareloracestora,
dispozitivelederulareacenturilordesiguranțăetc.,nutrebuiesăresp ecteniciospecificațiedacăsunt
poziționate sub planul orizontal care intersectează punctul H al fiecăru i scaun ocupat, chiar dacă
ocupantul poate intra în contact cu elementele respective.
5.3.5. Când componentele menționate mai sus conțin părți din materiale cu o duritate mai mică de
50 shore A, plasate pe un suport rigid, cerințele de mai sus nu se aplică decâ t suportului rigid.
5.4.
Plafonul caroseriei
5.4.1.
Domeniul de aplicare
5.4.1.1.
Cerințele de la punctul 5.4.2 se aplică părții interioare a plafonului car oseriei.
5.4.1.2.
Cu toate acestea, cerințele nu se aplică părților din plafonul caroseriei ce nu pot fi atinse de o sferă
cu diametrul de 165 mm.
5.4.2.
Cerințe
5.4.2.1.
Partea interioară a plafonului caroseriei nu trebuie să prezinte, în part ea situată deasupra sau în fața
ocupanților, asperități periculoase sau muchii ascuțite îndreptate îns pre partea din spate sau în jos.
În special, lățimea părților ce formează proeminențe nu trebuie să fie inf erioară dimensiunii
proeminențeiîndreptateînjos,iarmuchiilenutrebuiesăaibăorazădecu rburămaimicăde5mm.
În privința armăturilorș i a nervurilor rigide, acestea nu trebuie să prezinte în partea de jos vreo
proeminență mai mare de 19 mmș i trebuie să aibă o formă teș ită, în conformitate cu anexa V.
5.4.2.2.
Dacăarmăturilesaunervurilenuîndeplinesccondițiiledelapunctul5.4 .2.1,acesteatrebuieacoperite
cu un material ce poate disipa energia în conformitate cu anexa III.
5.5.
Plafonul care se deschide
5.5.1.
Cerințe
5.5.1.1. Se aplică plafonului care se deschide, atunci când se află în pozi ția „închis”, următoarele cerințe,
precumși cele de la punctul 5.4 referitoare la plafonul caroseriei.8 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 2
5.5.1.2. De asemenea, dispozitivele de deschidereș i de manevrare trebuie:
5.5.1.2.1.
să fie proiectateș i construite astfel încât să se evite, pe cât posibil, o funcționare involu ntară sau
neprevăzută;
5.5.1.2.2.
să aibă, pe cât posibil, o forma teș ită conform anexei V; suprafața acestora trebuie să se termine cu
muchii rotunjite, razele de curbură fiind mai mari de 5 mm;
5.5.1.2.3.
să fie situate, când sunt în poziția de repaus, în zone ce nu pot fi atinse de o sferă cu un diametru
de165mm.Dacăaceastăcondițienupoatefiîndeplinită,dispozitivelede deschidereș idemanevrare
aflateînpozițiaderepaustrebuiefiesărămânăîncastrate,fiesăfiepro iectateșiconstruiteastfelîncât,
sub efectul unei forțe de 37,8 daN aplicate în direcția de impact definită î n anexa III prin tangenta la
traiectoria capului fals, proeminența, în sensul anexei V, în raport cu su prafața pe care sunt fixate
dispozitivele, să fie de 25 mm cel mult, sau aceste dispozitive trebuie să f ie detașabile; în acest ultim
caz nu trebuie să rămână proeminențe periculoase.
5.6. Vehicule decapotabileș i descoperite
5.6.1.
Înprivințaautomobilelordecapotabile,doarpărțileinferioarealeele mentelorsuperioarealearcurilor
desiguranțăș iparteasuperioarăacadruluiparbrizuluitrebuiesărespectecerințele delapunctul5.4.
5.6.2.
Vehiculele descoperite trebuie să respecte cerințele de la punctul 5.5 ap licabile automobilelor cu
plafon decapotabil.
5.7.
Partea din spate a scaunelor
5.7.1.
Cerințe
5.7.1.1. Suprafațapărțiidinspateascaunelornutrebuiesăaibăniciasp eritățipericuloase,nicimuchiiascuțite
ce ar putea creș te riscul de rănire sau de posibilă agravare a rănilor ocupanților.
5.7.1.2. Sub rezerva condițiilor prevăzute la punctele 5.7.1.2.1, 5.7.1 .2.2și 5.7.1.2.3, partea spătarului
scaunuluidinfațăcesegăseș teînzonadeimpactacapului,definităînanexaII,trebuiesăpoatădisipa
energia,înconformitatecuanexaIII.Pentrudeterminareazoneideimpac tacapului,scauneledinfață,
dacă sunt reglabile, trebuie să fie în poziția de condus cea mai retrasă, ia r spătarele reglabile ale
scaunelor trebuie reglate la înclinarea cea mai apropiată de 25°, dacă nu e xistă indicații contrare din
partea constructorului.
5.7.1.2.1.
Pentru scaunele din față separate, zona de impact a capului pasagerilor di n spate se întinde pe o
distanță de 10 cm, măsurată de o parteș i de alta a axului scaunului, pe partea superioară spate a
spătarului.
5.7.1.2.1. a (1)Pentru scaunele prevăzute cu tetieră, fiecare încercare trebuie efectua tă cu tetiera în poziția cea mai
joasăși într-un punct situat pe linia verticală ce trece prin centrul tetierei.
5.7.1.2.1.b (1)Pentruunscaunproiectatpentrumaimultetipuridecaroserii,zonadeimp actvafistabilităîntr-un
vehiculîncarepozițiaceamairetrasăpentrucondusesteceamaipuținfav orabilădintretoatetipurile
avute în vedere; zona de impact stabilită astfel va fi considerată satisfă cătoare pentru toate celelalte
tipuri.
5.7.1.2.2.
Pentru banchetele din față, zona de impact conține punctele situate între planurile verticale
longitudinalesituatelaodistanțăde10cmlateraldeaxulfiecăruilocex teriorprevăzut.Axulfiecărui
loc exterior al unei banchete este specificat de către constructor.
5.7.1.2.3.
În zona de impact a capului, în afara limitelor prevăzute la punctele 5.7.1 .2.1. (a)și (b)și 5.7.1.2.2,
părțiledinstructurascaunuluitrebuiecăptuș itepentruaevitacontactuldirectalcapuluicuelementele
(1) Aceste puncte nu figurează în Regulamentul nr. 21.13/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 9
structurii care trebuie, în aceste zone, să prezinte o rază de curbură de ce l puțin 5 mm. Aceste părți
sau elemente sunt, de asemenea, considerate satisfăcătoare dacă pot abso rbi energia în conformitate
cu anexa III.
5.7.2. Aceste cerințe nu se aplică scaunelor situate în poziția cea mai din spate, scaunelor îndreptate spre
lateralsausprespate,scaunelorcuspătareopuse,scaunelorrabatabile saustrapontinelor.Dacăzonele
de impact ale scaunelor, ale tetierelorș i ale suporturilor acestora conțin părți acoperite cu material
deduritatemaimicăde50shoreA,cerințeledemaisus,cuexcepțiacelorpr ivindabsorbțiadeenergie
conform anexei III, nu se aplică decât părților rigide.
5.8. Cerințele de la punctul 5 se aplică echipamentelor ce nu au fost mențio nate la punctele precedente
și care, după zona lor de amplasare, pot fi lovite de către ocupanți, conform diferitelor proceduri
prevăzute la punctele 5.1 la 5.7. Dacă elementele acestor echipamente car e pot fi atinse sunt făcute
dintr-un material cu o duritate mai mică de 50 shore A, situat pe un suport(u ri) rigid(e), cerințele
respective nu se aplică decât suportului (suporturilor) rigid(e).
(6.)
(7.)(8.)(9.)10 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 2
ANEXA II
DETERMINAREA ZONEI DE IMPACT A CAPULUI
1.
Zona de impact a capului conține toate suprafețele care nu sunt de sticlă di n interiorului vehiculului,
suprafețecearputeaintradinpunctdevederestatisticîncontactcuunca psfericcudiametrulde165mm
ce face parte dintr-un instrument de măsură a cărui dimensiune măsurată di n punctul de articulație a
șoldului la vârful capului este reglabilă în mod continuu între 736 mmș i 840 mm.
2.
Pentru această măsurare trebuie aplicată următoarea procedură sau echiv alentul grafic al acesteia.
2.1. Punctul de articulație al dispozitivului de măsurare, pentru fiecar e loc pe scaun prevăzut de către
constructor, este poziționat după cum urmează:
2.1.1. pentru scaunele culisante,
2.1.1.1. în punctul H (a se vedea anexa IV)ș i
2.1.1.2.
într-un punct situat pe orizontală la 127 mm în fața punctului Hș i la o înălțime care rezultă din variația
de înălțime a punctului H, corespunzătoare deplasării spre înainte cu 127 mm sau pe înălțime cu 19 mm;
2.1.2. pentru scaunele care nu sunt culisante, în punctul H al scaunului re spectiv.
2.2. Pentru fiecare valoare a dimensiunii dintre punctul de articulațieș i vârful capului, permisă de dispozitivul
de încercare în funcție de dimensiunile interioare ale vehiculului, treb uie determinate toate punctele de
contact situate sub limita inferioară a parbrizuluiș i în fața punctului H.
2.3. Cu dispozitivul de încercare în poziție verticală, dacă nu există nic i un punct de contact pentru o distanță
de reglaj cuprinsă între limitele de mai sus, se determină punctele de cont act posibile prin rotirea
dispozitivuluidemăsurareînspreparteadinfațăș iînjos,descriindtoatearceledecercînplanurileverticale,
până la 90° de la planul vertical longitudinal al vehiculului, care trece p rin punctul H.
3.
Punctele de contact sunt punctele de tangență a capului dispozitivului cu părțile interioare ale vehiculului.
Mișcarea în jos este limitată la poziția capului tangentă la un plan orizontal situat la 25,4 mm deasupra
punctului H.13/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11
ANEXA III
METODA DE ÎNCERCARE A MATERIALELOR CARE POT DISIPA ENERGIA
1.
INSTALARE, DISPOZITIV DE ÎNCERCAREȘ I METODĂ
1.1.Instalare
1.1.1.
Componenta realizată dintr-un material care poate să disipeze energia tr ebuie montatăș i încercată pe
elementulstructuraldesuportpecareaceastaesteinstalatăînvehicul. Estepreferabilăefectuareaîncercărilor
direct pe caroserie, dacă este posibil. Acest element structural, sau car oseria, este fixat foarte bine de bancul
de încercare astfel încât să nu se deplaseze sub efectulș ocului.
1.1.2.
Cutoateacestea,lacerereaconstructorului,componentapoatefimontat ăpeuncadrucesimuleazăinstalarea
pe vehicul, cu condiția ca ansamblul „componentă/cadru” să aibă, raporta t la ansamblul real
„componentă/elementstructuraldesuport”aceeaș idispozițiegeometrică,ungradderigiditatecaresănufie
mai micși o capacitate de a disipa energia care să nu fie mai mare.
1.2.Aparat de încercare
1.2.1.
Acestaestealcătuitdintr-unpendulalcăruipivotestesusținutderulme nțișiacăruimasăredusă (1)încentrul
său de percutare este de 6,8 kg. Extremitatea inferioară a pendulului este formată dintr-un cap fals rigid cu
diametrul de 165 mm al cărui centru este acelaș i cu centrul de percutare al pendulului.
1.2.2.
Capulfalsesteprevăzutcudouăaccelerometreș icuundispozitivdemăsurareavitezeicapabilesămăsoare
valorile pe direcția de impact.
1.3.Aparatura de înregistrare
Aparatura de înregistrare utilizată trebuie să permită efectuarea măsur ătorilor cu următoarele precizii:
1.3.1. accelerația:
— precizie :±5%d i n valoarea reală
— răspuns de frecvență: până la 1 000 Hz;
— sensibilitate transversală :<5%decât limita inferioară a scalei<
1.3.2. viteza:
— precizie: ± 2,5 % din valoarea reală;— sensibilitate: 0,5 km/h<
1.3.3. adâncitura creată în capul fals de către elementul de încercare:
— precizie :±5%d i n valoarea reală;
— sensibilitate: 1 mm;
(1)Notă: Relația dintre masa redusă mra pendulului, masa totală m a pendulului, distanța a dintre centrul de
percutareș i axa de rotațieș i distanța l dintre centrul de gravitațieș i axa de rotație e redată de formula:
mr=ml
a12 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 2
1.3.4. înregistrarea timpului:
— aparatura trebuie să permită înregistrarea fenomenului pe întreaga dur atăși să citească până la o miime
de secundă;
— începutulș ocului în momentul primului contact al capului fals cu componenta încerca tă este reperat pe
înregistrările care servesc la interpretarea încercării.
1.4.Metodă de încercare
1.4.1.
Înoricepunctdeimpactalsuprafețeideîncercare,direcțiadeimpactest eceadefinitădetangentalatraiectoria
capului fals al aparatului de măsurare definit în anexa II.
1.4.2.
Încazulîncareunghiuldintredirecțiadeimpactș iperpendicularapesuprafațăînpunctuldeimpactestemai
mic sau egal cu 5°, încercarea este efectuată astfel încât tangenta la trai ectoria centrului de percutare al
pendulului să coincidă cu direcția definită la punctul 1.4.1. Capul fals v a trebui să lovească elementul de
încercare cu o viteza de 24,1 km/h; această viteză va fi atinsă fie prin simp la energie de propulsie, fie prin
adăugarea unui dispozitiv suplimentar de propulsie.
1.4.3.
Încazulîncareunghiuldintredirecțiadeimpactș iperpendicularapesuprafațăînpunctuldeimpactestemai
mare de 5°, încercarea este efectuată astfel încât tangenta la traiectori a centrului de percutare al pendulului
săcoincidăcuperpendicularaînpunctuldeimpact.Valoareavitezeideîn cercareesteastfelredusălavaloarea
componentei normale a vitezei prevăzută la punctul 1.4.2.
2. REZULTATE
În încercările efectuate conform modalităților indicate mai sus, decele rația capului fals nu trebuie să
depășească80gînmodcontinuutimpdepeste3miimidesecundă.Valoareadeceler ațieicaretrebuiereținută
este media valorilor indicate de cele două decelerometre.
3. PROCEDURI ECHIVALENTE
3.1.
Sunt admise proceduri echivalente de încercare cu condiția obținerii rez ultatelor menționate la punctul 2.
3.2.
Persoanele care utilizează o altă metodă decât cele descrise la punctul 1 t rebuie să demonstreze echivalența
dintre cele două metode.13/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13
ANEXA IV
METODA DE DETERMINARE A PUNCTULUI HȘ I DE VERIFICARE A POZIȚIEI RELATIVE A
PUNCTELOR RȘ IH
1.
DEFINIȚIE
1.1. Punctul „H”, ce indică poziția în interiorul habitaclului a unui ocup ant așezat, este traiectoria, într-un plan
verticallongitudinal,aaxeiteoreticederotațiecareexistăîntrepici orulșitorsulunuicorpumanreprezentat
de un manechin.
1.2. Punctul„R”,careestepunctuldereferințăalloculuipescaun,estep unctuldereferințădinconstrucțieindicat
de către constructor, care
1.2.1.
corespundepozițieinormaledeutilizareceamairetrasăafiecăruilocpe scaunprevăzutdeconstructorîntr-un
vehicul;
1.2.2. are coordonate definite în raport cu structura vehiculului studia t;
1.2.3. reprezintă poziția centrului de pivotare între trunchiulș i coapsele unui ocupant (punctul H).
2. DETERMINAREA PUNCTELOR H
2.1. Se determină câte un punct H pentru fiecare loc pe scaun prevăzut de con structorul vehiculului. Întrucât
scaunele din acelaș i rând pot fi considerate similare (banchete, scaune identice etc.) nu est e necesară decât o
singură determinare a punctului H pentru fiecare rând de scaune, plasând m anechinul descris la punctul 3
pe un singur loc considerat reprezentativ pentru întregul rând de scaune. Acest loc este:
2.1.1. pentru rândul din față, scaunul conducătorului auto,
2.1.2. pentru rândul (rândurile) din spate, un loc la una din extremitățil e rândului.
2.2. Pentru fiecare determinare a punctului H, scaunul luat în considerar e este așezat în poziția normală sau în
pozițiaceamaiînspateascaunuluiconducătoruluiautoprevăzutădecons tructor,spătarul,dacăestereglabil
ca înclinare, fiind fixat într-o poziție corespunzătoare unei înclinări spre spate cât mai apropiată posibil de
valoareade25°,înraportcuverticalalinieidereferințăamanechinului descrislapunctul3,cuexcepțiaunor
indicații contrare ale constructorului.
3. CARACTERISTICILE MANECHINULUI
3.1. Se foloseș te un manechin tridimensional care are greutateaș i conturul unui adult de sex masculinș i de talie
medie. Acest manechin este reprezentat în figurile 1ș i 2 din apendicele la prezenta anexă.
3.2. Acest manechin trebuie să cuprindă:
3.2.1.
două elemente care simulează spatele respectivș ezutul corpului, articulate conform unei axe reprezentând
axa de rotație între bustș i coapse. Proiecția acestei axe pe flancul manechinului reprezintă punct u lHa l
manechinului;
3.2.2. două elemente care simulează gambele articulate în raport cu eleme ntul care simuleazăș ezutul;
3.2.3.
două elemente care simulează picioarele, legate de gambe prin articulați i care simulează gleznele;
3.2.4.
înplus,elementulcaresimuleazăș ezutulestedotatcuonivelăcepermitecomandaorientăriisalepedirecți e
transversală.
3.3. În anumite puncte care constituie centrele de greutate corespunzăto are pentru a atinge o greutate totală a
manechinului de aproximativ 75,6 kg, se poziționează greutăți reprezent ând greutatea fiecărei părți a
corpului.Detaliireferitoareladiferitelegreutățisuntfurnizateînt abeluldinfigura2dinapendicelelaprezenta
anexă.14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 2
4. POZIȚIONAREA MANECHINULUI
Poziționarea manechinului tridimensional se realizează după cum urmeaz ă.
4.1. Se plasează vehiculul într-un plan orizontalș i se reglează scaunele după cum este indicat la punctul 2.2.
4.2. Se acoperă scaunul ce trebuie încercat cu o bucată de pânză destinată s ă faciliteze poziționarea corectă a
manechinului.
4.3. Se aș ează manechinul pe scaunul respectiv, axa de articulație fiind perpendic ulară pe planul longitudinal de
simetrie a vehiculului.
4.4. Se poziționează picioarele manechinului în felul următor:
4.4.1.
pentru scaunele din față, în aș a fel încât nivelul ce verifică orientarea transversală aș ezutului să fie adus la
orizontală;
4.4.2.
pentru scaunele din față, picioarele sunt aș ezate în aș a fel încât să fie, pe cât posibil, în contact cu scaunele
din față. Dacă picioarele se sprijină în acel moment pe părți ale podelei de nivel diferit, piciorul care intră
primul în contact cu scaunul din față se ia drept referință, iar celălalt pi cior este aș ezat astfel încât nivelul ce
controlează orientarea transversală aș ezutului să fie adus la orizontală;
4.4.3.
dacăsedeterminăpunctulHalunuiscaundinmijloc,picioarelesuntaș ezatedeoparteș idealtaatunelului
cardanic.
4.5. Se plasează greutățile suplimentare pe coapse, se aduce la orizontal ă nivelul transversal alș ezutuluișis e
plasează greutățile suplimentare pe elementul care reprezintăș ezutul.
4.6. Sedepărteazămanechinuldespătarulscaunuluiutilizândbaradeart iculațieagenunchilorș isepliazăspatele
acestuiaînspreînainte.Sereaș eazămanechinulpescaun,împingândînspateș ezutulpânăcândseîntâmpină
rezistență, apoi se împinge din nou spatele manechinului către spătarul s caunului.
4.7. Se aplică de două ori o forță orizontală de 1 0 ± 1 daN asupra manechinului. Direcțiaș i punctul de aplicare
a forței sunt reprezentate printr-o săgeată neagră în figura 2 din apendic e.
4.8. Se plasează greutățile suplimentare pe flancurile dreptș i stângși apoi cele de pe bust. Nivelul transversal al
manechinului se menține la orizontală.
4.9. Menținândnivelultransversalalmanechinuluilaorizontală,sepli azăspatelecătreînaintepânăcegreutățile
suplimentare ale bustului sunt deasupra punctului H astfel încât să se eli mine orice frecare cu spătarul
scaunului.
4.10. Se readuce uș or înapoi spatele pentru terminarea poziționării; nivelul transversal a l manechinului trebuie să
fie orizontal. În caz contrar, se repetă procedura de mai sus.
5. REZULTATE
5.1.
Manechinul fiind poziționat conform punctului 4, punctul H al scaunului l uat în considerare este acelaș ic u
punctul H al manechinului.
5.2.
Coordonatele punctului H se măsoară fiecare cu cea mai mare precizie posib ilă. Același lucru este valabilș i
pentrucoordonatelepunctelorcaracteristiceș ibinedeterminatealehabitaclului.Proiecțiileacestorpunctepe
un plan vertical longitudinal sunt reprezentate într-o diagramă.
6. VERIFICAREA POZIȚIEI RELATIVE A PUNCTELOR RȘ IH
6.1.
Rezultatele măsurărilor prevăzute la punctul 5.2 pentru punctul H trebui e comparate cu coordonatele
furnizate pentru punctul R de către constructorul vehiculului.13/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 15
6.2.Verificarea relației care există între cele două puncte este considerată satisfăcătoare pentru poziția pe scaun
dacăpunctulHarecoordonatelesituateîntr-undreptunghilongitudinal alecăruilaturiorizontaleș iverticale
au 30 mmș i respectiv 20 mmș i ale cărui diagonale se intersectează în punctul R. În acest caz, se folose ște
punctulRînîncercăriș i,dacăestenecesar,manechinulestereglatastfelcapunctulHsăcoincid ăcupunctulR.
6.3.
Dacă punctul H nu se află în dreptunghiul definit la punctul 6.2, se efectue ază alte două determinări ale
punctuluiH(treiîntotal).Dacădouădinceletreipunctedeterminateast felseaflăîninterioruldreptunghiului,
rezultatul încercării este considerat satisfăcător.
6.4.
Dacă cel puțin două din cele trei puncte determinate sunt în afara dreptung hiului, rezultatul încercării este
considerat nesatisfăcător.
6.5.
În cazul în care se înregistrează situația descrisă la punctul 6.4, sau dac ă verificarea nu poate fi efectuată din
cauzalipseiinformațiilordelaconstructorulvehiculelorprivindpozi țiapunctuluiR,mediarezultatelorcelor
treideterminărialepunctuluiHpoatefifolosităș iconsideratădreptaplicabilăîntoatecazurileîncarepunctul
R este menționat în prezenta directivă.
6.6.
Pentru verificarea poziției relative a punctelor Rș i H pentru un vehicul de serie, dreptunghiul menționat la
punctul 6.2 este înlocuit cu un pătrat cu latura de 50 mm.16 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 2
Apendice
13/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17
18 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 2
ANEXA V
METODA DE MĂSURARE A PROEMINENȚELOR
1. Pentru a determina proeminența unui element alungit, în raport cu panou l la care se raportează, se
deplasează o sferă cu diametrul de 165 mm, menținând-o în contact tangenți al cu panoulș i cu elementul
luat în considerare.
Se ia în considerare gradientul format de raportul dintre variația „y” a ce ntrului sferei pe o direcție
perpendiculară pe panouș i variația „x” a aceluiaș i centru în direcțiile paralele cu panoul.
Oformăesteconsideratăteș itădacăgradientulcorespunzătordirecțieiorizontalelongitudinalee stemaimic
de 1. Există o proeminență atunci când un gradient este mai mare sau egal cu 1 , iar valoarea acesteia se
măsoară prin determinanta „y”.Încazulîncarepanourile,elementeleetc.suntacoperitecumaterialeav ândoduritatemaimicăde50shore
A,proceduradedeterminareaformelorș iaproeminențelordescrisămaisusnutrebuieaplicatădecâtdupă
îndepărtarea acestor materiale.
2. Valoarea proeminențelor constituite de butoane, manete etc., situate în zona de referință se măsoară cu
ajutorul dispozitivului de încercareș i a metodei următoare.
2.1.
Dispozitivul
2.1.1. Dispozitivuldemăsurareaproeminențelorestealcătuitdintr-un capfalsemisfericcudiametrulde165mm
în care se găseș te un piston culisant cu diametrul de 50 mm.
2.1.2. Pozițiile relative ale extremității plane a pistonuluiș i a marginii capului fals sunt reprezentate pe o scară
gradatăpecareunindexmobilîș imenținevaloareamaximămăsuratăîntimpcedispozitivulesteîndepărta t
de obiectul încercat. Capacitatea de măsurare trebuie să fie de minim 30 mm ; scara de măsură trebuie să
fiegradatăînjumătățidemilimetrupentruaputeafiindicatevalorilepr oeminențelordereferințăpeaceastă
scară.
2.1.3.
Metoda de etalonare:
2.1.3.1. Dispozitivulsesprijinăpeosuprafațăplanăastfelîncâtaxadi spozitivuluisăfieperpendicularăpeaceasta.
Scara se pune la zero când extremitatea anterioară plană a pistonului intr ă în contact cu suprafața.
2.1.3.2. Se plasează un distanțier de 10 mm între suprafața plană anterioa ră a pistonuluiș i suprafața de sprijin; se
verifică dacă indexul mobil indică corect această valoare.
2.1.4. Un model de dispozitiv de măsurare a proeminențelor este reprezent at în figura 1.
2.2.
Metoda de încercare
2.2.1. Se retrage pistonul pentru a forma o cavitate în capul falsș i se împinge indexul mobil pentru a intra în
contact cu pistonul.
2.2.2. Se aplică dispozitivul pe proeminența de măsurat, astfel încât cap ul fals să fie în contact cu o suprafață
maximă a materialului ce îl înconjoară, cu o forță ce nu depăș ește 2 daN.13/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 19
2.2.3. Se împinge înainte pistonul până când intră în contact cu proeminen ța de măsurat. Se citeș te pe scară
valoarea proeminenței.
2.2.4. Se orientează capul fals astfel încât să se obțină o proeminență max imă. Se înregistrează valoarea acestei
proeminențe.
2.2.5. Dacădouăsaumaimultecomenzisuntsituatedestuldeaproapeunade altapentruaputeafiatinsesimultan
de piston sau de capul fals, acestea trebuie tratate după cum urmează:
2.2.5.1.
comenzile multiple ce pot fi amplasate simultan în cavitatea capului fals sunt tratate ca o singură
proeminență;
2.2.5.2.
în cazul în care încercarea normală este împiedicată de intrarea în contac t a altor comenzi cu capul fals,
acesteatrebuieîndepărtateș iîncercareatrebuieefectuatăînabsențalor.Elevorfiapoireinstalate șiîncercate
pe rând, îndepărtând eventual alte comenzi pentru a facilita operația.20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 2
Apendice
13/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 21
ANEXA VI
DISPOZITIVȘ I PROCEDURĂ PENTRU APLICAREA PUNCTULUI 5.2.1. DIN ANEXA I
Se consideră că pot fi lovite de genunchii ocupanților componentele (buto ane, manete etc.) care pot fi atinse cu
dispozitivulș i prin procedura de mai jos.
1.
Dispozitiv
Dispozitivul este determinat de planul de mai jos
2.
Procedura
Dispozitivul poate ocupa toate pozițiile situate sub nivelul tabloului d e bord, cum ar fi:
— planul XX’ rămâne paralel cu planul longitudinal median al vehiculului,
— axa X poate fi înclinată pe o parteș i pe cealaltă a orizontalei formând un unghi ce poate fi de maxim 30°.
3. Pentru a realiza această încercare, toate materialele cu o duritate mai mică de 50 shore A sunt îndepărtate.
22 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 2