DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 1 decembrie 2011

privind adoptarea planului de lucru pe 2012, având rolul de decizie de finanțare în cadrul celui de Al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013), privind criteriile de selecție, de atribuire și alte criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile acestui program, precum și privind plata contribuției UE la Convenția-cadru a OMS privind combaterea tabagismului

2011/C 358/06

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia nr. 1350/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 de instituire a unui Al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013) (1), în special articolul 8 alineatul (1),

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2), în special articolul 53 literele (a) și (d), articolele 75 și 110,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3), în special articolul 90 și articolul 168 alineatul (1) literele (c) și (f),

având în vedere Decizia 2004/858/CE a Comisiei din 15 decembrie 2004 de înființare a unei agenții executive, denumită „Agenția Executivă pentru Programul de Sănătate Publică”, pentru gestionarea activității comunitare în domeniul sănătății publice – în temeiul Regulamentului (CE) nr. 58/2003 al Consiliului (4), în special articolul 6,

întrucât:

DECIDE:

Articolul 1

Se adoptă planul de lucru pentru 2012 privind punerea în aplicare a celui de Al doilea program în domeniul sănătății, astfel cum este prevăzut în anexa I, și criteriile de selecție, de atribuire și alte criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile acestui program, astfel cum este prevăzut în anexele II, III, IV, V, VI și VII, și contribuția financiară a UE la Convenția-cadru a OMS privind combaterea tabagismului.

Prezenta decizie constituie o decizie de finanțare în sensul articolului 75 din Regulamentul financiar.

Articolul 2

Contribuția maximă autorizată prin prezenta decizie pentru punerea în aplicare a celui de-Al doilea program în domeniul sănătății este fixată la 51 130 200 EUR, și urmează a fi finanțată prin liniile bugetare următoare din bugetul general al Uniunii Europene pentru 2012:

și prin contribuții suplimentare din partea țărilor AELS/SEE și din partea Croației pentru participarea acestora la programul în domeniul sănătății, estimate după cum urmează:

Aceasta aduce totalul liniei bugetare 17 03 06 la 49 688 800 EUR și totalul liniei bugetare 17 01 04 02 la 1 441 400 EUR.

Contribuția maximă autorizată prin prezenta decizie pentru contribuția financiară la Convenția-cadru a OMS privind combaterea tabagismului este stabilită la 200 000 EUR din linia bugetară 17 03 05 „Acorduri internaționale și aderarea la organizații internaționale din domeniul sănătății publice și al combaterii tabagismului”.

Aceste creditări pot acoperi, de asemenea, plata dobânzilor pentru penalități de întârziere în conformitate cu articolul 83 din Regulamentul financiar.

Punerea în aplicare a prezentei decizii depinde de disponibilitatea creditelor prevăzute în proiectul de buget pentru 2012 după adoptarea bugetului pentru 2012 de către autoritatea bugetară.

Articolul 3

Sistemul de gestionare stabilit de Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori care are sarcina punerii în aplicare a fondurilor UE respectă condițiile de delegare a sarcinilor din cadrul gestiunii centralizate indirecte. Agenția Executivă va adopta măsuri de prevenire a fraudei adaptate în funcție de riscurile identificate. Prin urmare, punerea în aplicare a bugetelor sarcinilor legate de subvenții pentru proiecte, subvenții operaționale, subvenții pentru acțiuni comune, subvenții pentru conferințe și acorduri privind subvenții directe cu organizații internaționale și o parte a achizițiilor pot fi încredințate acestei entități.

Alocările bugetare necesare pentru gestionarea celui de-Al doilea program în domeniul sănătății sunt delegate Agenției Executive pentru Sănătate și Consumatori în condițiile și în limitele sumelor stabilite în planul de lucru din anexa I.

Subvenția de funcționare înscrisă în linia bugetară 17 01 04 30 se plătește Agenției Executive pentru Sănătate și Consumatori.

Articolul 4

Modificările cumulate ale sumelor alocate mecanismelor de finanțare specifice cuprinse în anexa I, care nu depășesc 20 % din contribuția maximă autorizată prin prezenta decizie pentru fiecare post bugetar, nu sunt considerate a fi substanțiale, cu condiția ca acestea să nu afecteze semnificativ natura și obiectivele planului de lucru. Acestea pot include creșterea contribuției maxime autorizate prin prezenta decizie până la 20 %.

Ordonatorul de credite, în conformitate cu articolul 59 din Regulamentul financiar, poate adopta aceste modificări în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare și cu cel al proporționalității.

Directorul general al DG Sănătate și Consumatori asigură punerea în aplicare globală a acestei decizii de finanțare.

Articolul 5

În conformitate cu condițiile detaliate în planul de lucru anexat, se pot atribui subvenții fără o cerere de propuneri organismelor care dețin un monopol de jure sau de facto, în conformitate cu articolul 168 alineatul (1) litera (c) din normele de aplicare și pentru acțiunile cu caracteristici specifice care necesită un anumit tip de organism pentru competența sa tehnică, gradul său ridicat de specializare sau puterea sa administrativă, în conformitate cu articolul 168 alineatul (1) litera (f). Acordarea oricăror subvenții unor beneficiari aflați într-o situație de monopol va fi precedată de o analiză specifică a situației de monopol, pe baza unor elemente de probă documentare.

(1) JO L 301, 20.11.2007, p. 3.

(2) JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(3) JO L 357, 31.12.2002, p. 1.

(4) JO L 369, 16.12.2004, p. 73.

ANEXA I

Planul de lucru pentru 2012 pentru cel de al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013)

1. CONTEXTUL GENERAL

1.1. Contextul politic și juridic

Baza acțiunilor prezentate în prezentul plan de lucru o reprezintă articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și obligațiile legale și alte angajamente care decurg din acesta. Tratatul prevede că acțiunea UE în domeniul sănătății publice are drept scop îmbunătățirea sănătății publice, prevenirea afecțiunilor fizice și mintale, precum și înlăturarea surselor de pericol pentru sănătatea fizică și mintală. Acestea trebuie efectuate în cooperare cu statele membre. Strategia UE în domeniul sănătății, stabilită în Cartea albă a Comisiei „Împreună pentru sănătate: o abordare strategică pentru UE 2008-2013” [COM(2007) 630 final] (1), prevede un cadru global pentru toate acțiunile cuprinse în prezentul plan de lucru.

Cel de al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013) (denumit în continuare „Al doilea program în domeniul sănătății” sau „programul”), instituit prin Decizia nr. 1350/2007/CE (denumită în continuare „Decizia privind programul”), susține această strategie. Misiunea Programului în domeniul sănătății este de a completa, sprijini și conferi valoare adăugată politicilor statelor membre. Acesta urmărește să contribuie la sporirea solidarității și prosperității în Uniunea Europeană prin protejarea și promovarea sănătății și a siguranței oamenilor și prin îmbunătățirea sănătății publice. Programul urmărește următoarele obiective, prezentate la articolul 2 alineatul (2) din Decizia privind programul:

1. îmbunătățirea siguranței cetățenilor în materie de sănătate;

2. promovarea sănătății, inclusiv reducerea inegalităților în materie de sănătate;

3. producerea și difuzarea de informații și cunoștințe cu privire la sănătate.

Articolul 8 alineatul (1) din Decizia privind programul prevede adoptarea de către Comisie a:

(a) unui plan de lucru anual pentru punerea în aplicare a programului, care stabilește: (i) prioritățile și acțiunile care urmează a fi întreprinse, inclusiv alocarea resurselor financiare; (ii) criteriile corespunzătoare procentajului contribuției financiare a UE, inclusiv criteriile privind utilitatea excepțională; (iii) modalitățile de punere în aplicare a strategiilor și acțiunilor comune menționate la articolul 9;

(b) criteriilor de selecție, de atribuire și a altor criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile programului în conformitate cu articolul 4.

În conformitate cu articolul 75 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), angajarea cheltuielilor ar trebui precedată de o decizie de finanțare adoptată de instituție sau de autoritățile delegate de către aceasta. În conformitate cu articolul 90 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 (denumit în continuare „regulamentul de punere în aplicare”), decizia de adoptare a programului de lucru anual menționat la articolul 110 din Regulamentul financiar poate fi considerată ca reprezentând decizia de finanțare, cu condiția ca aceasta să constituie un cadru suficient de detaliat. Prezentul document vizează îndeplinirea obligațiilor respective și prezentarea activităților pentru anul 2012.

În afara statelor membre ale Uniunii Europene, Programul în domeniul sănătății permite participarea țărilor terțe. Țările membre ale AELS/SEE Islanda, Liechtenstein și Norvegia participă la program în conformitate cu condițiile specificate în Acordul privind SEE. Alte țări terțe, în special cele care fac obiectul politicii europene de vecinătate, țările care solicită aderarea, sunt candidate la aderare sau sunt în curs de aderare la UE, precum și țările din Balcanii de Vest incluse în procesul de stabilizare și asociere pot participa la program cu condiția existenței acordurilor necesare. Dintre aceste țări, Croația a încheiat aceste formalități și participă la program.

1.2. Resurse

Decizia privind programul stabilește un buget total de 321 500 000 EUR pentru perioada 1 ianuarie 2008-31 decembrie 2013. Bugetul pentru anul 2012 este de 49 700 000 EUR, sub rezerva aprobării bugetului de către autoritatea bugetară:

— 48 300 000 EUR pentru linia bugetară 17 03 06 „Acțiunea UE în domeniul sănătății” (buget de funcționare);

— 1 400 000 EUR pentru linia bugetară 17 01 04 02 „Cheltuieli de gestionare administrativă” (buget administrativ).

Contribuțiile suplimentare din partea țărilor membre ale AELS/SEE și a Croației sunt estimate la 1 292 200 EUR din partea țărilor membre ale AELS/SEE și, respectiv, 138 000 EUR din partea Croației.

Aceasta aduce totalul liniei bugetare 17 03 06 la 49 688 800 EUR și totalul liniei bugetare 17 01 04 02 la 1 441 400 EUR.

Sumele indicate în următoarele capitole sunt orientative. În conformitate cu articolul 90 alineatul (4) din normele de aplicare, sunt posibile variații nesemnificative ale sumelor alocate fiecărui mecanism de finanțare.

Linia bugetară 17 01 04 02 „Cheltuieli de gestionare administrativă” este destinată să acopere cheltuielile privind studiile, reuniunile de experți, informarea, publicațiile și furnizarea de asistență tehnică și administrativă pentru sistemele informatice. Acestea sunt direct legate de realizarea obiectivelor programului sau a măsurilor adoptate pentru această activitate.

Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori (EAHC) sprijină Comisia la punerea în aplicare a acestui plan de lucru în conformitate cu Decizia C(2008) 4943 a Comisiei din 9 septembrie 2008. Linia bugetară pentru creditele administrative aferente EAHC este 17 01 04 30.

Pentru contribuția financiară a UE la Convenția-cadru a OMS privind combaterea tabagismului se prevede un buget total de 200 000 EUR, sub rezerva aprobării bugetului de către autoritatea bugetară, din linia bugetară 17 03 05 „Acorduri internaționale și aderarea la organizații internaționale din domeniul sănătății publice și al combaterii tabagismului”.

2. MECANISME DE FINANȚARE

Creditele disponibile din linia bugetară 17 03 06 „Acțiunea UE în domeniul sănătății” vor fi utilizate pentru acordarea de subvenții pentru proiecte, subvenții de funcționare, subvenții pentru acțiuni comune, subvenții pentru conferințe și subvenții directe pentru organizații internaționale, precum și pentru acoperirea achizițiilor și a altor acțiuni. Toate subvențiile fac obiectul unui acord scris.

Conform considerentului 33 din Decizia privind programul, ar trebui facilitată colaborarea cu țările terțe care nu participă la program. Aceasta nu va implica finanțare din cadrul programului. Cu toate acestea, cheltuielile de deplasare și de ședere ale experților invitați din aceste țări sau care călătoresc în aceste țări pot fi considerate cheltuieli eligibile în cazuri excepționale, justificate corespunzător, atunci când aceasta contribuie în mod direct la obiectivele programului.

2.1. Subvenții pentru proiecte

Suma totală orientativă a subvențiilor pentru proiecte este estimată la 13 171 820 EUR. Subvențiile pentru proiecte se calculează pe baza costurilor eligibile înregistrate. Procentajul maxim de cofinanțare din partea UE este de 60 %. Cu toate acestea, procentajul poate ajunge până la 80 % dacă o propunere îndeplinește criteriile de utilitate excepțională. Anexa II conține criteriile de excludere, eligibilitate, selecție și atribuire ale subvențiilor pentru proiecte. Anexa VII conține criteriile de utilitate excepțională.

Pentru finanțare se vor lua în considerare numai propunerile care corespund direct temei și descrierii stabilite în prezentul plan de lucru și pentru care se indică drept mecanism de finanțare „subvențiile pentru proiecte”. Propunerile care abordează numai un domeniu mai larg și care nu corespund descrierii specifice a unei anumite acțiuni nu vor fi luate în considerare pentru finanțare.

Calendarul orientativ pentru publicarea cererilor de propuneri de subvenții pentru proiecte în Jurnalul Oficial este ultimul trimestru al anului 2011.

2.2. Subvenții de funcționare

Suma totală orientativă a subvențiilor de funcționare este estimată la 4 400 000 EUR. Acestea se calculează pe baza costurilor eligibile înregistrate. Procentajul maxim de cofinanțare din partea UE este de 60 %. Cu toate acestea, procentajul poate ajunge până la 80 % dacă o propunere îndeplinește criteriile de utilitate excepțională.

Subvențiile de funcționare pot fi atribuite pentru reînnoirea subvențiilor de funcționare atribuite organismelor neguvernamentale și rețelelor specializate în conformitate cu planul de lucru pentru 2011. Noi subvenții de funcționare pot fi acordate organismelor neguvernamentale și rețelelor specializate care își desfășoară activitatea în domenii care corespund celor trei obiective ale Programului în domeniul sănătății. Activitatea care beneficiază de subvenții de funcționare trebuie să contribuie direct la atingerea priorităților Uniunii Europene, astfel cum este prevăzut în Comunicarea Comisiei „EUROPE 2020 A Strategy for smart, sustainable and inclusive growth” (2) [COM(2010) 2020] din 3 martie 2010. Aspectele deosebit de relevante cuprind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, inclusiv promovarea sănătății și prevenirea bolilor, prevenirea inegalităților în materie de sănătate, inclusiv asigurarea unui acces mai bun la asistență medicală pentru toți, precum și probleme legate de forța de muncă din domeniul sănătății.

În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Decizia privind programul, reînnoirea contribuțiilor financiare prevăzute la alineatul (1) litera (b) pentru organismele neguvernamentale și rețelele specializate poate fi scutită de aplicarea principiului descreșterii treptate. Ca regulă generală, această scutire se aplică organizațiilor solicitante care nu primesc nicio finanțare din sectorul privat (3) și care nu prezintă niciun alt conflict de interese în funcționarea lor (finanțare de bază). Pentru orice altă subvenție de funcționare reînnoită se aplică o scădere de 1 punct procentual față de procentajul de cofinanțare a UE acordat în acordul de subvenționare încheiat ca urmare a cererii de propuneri din 2011. În orice caz, valoarea cofinanțării UE nu poate fi mai mare decât valoarea atribuită în 2011. Anexa III conține criteriile de excludere, eligibilitate, selecție și atribuire pentru subvențiile de funcționare. Anexa VII conține criteriile de utilitate excepțională.

Calendarul orientativ pentru publicarea cererilor de propuneri pentru subvenții de funcționare în Jurnalul Oficial este ultimul trimestru al anului 2011.

2.3. Subvenții pentru acțiuni comune

Suma totală orientativă pentru acțiuni comune este estimată la 8 950 000 EUR. Acțiunile comune permit autorităților competente din statele membre/alte țări care participă la Programul în domeniul sănătății și Comisiei Europene să continue lucrările în ceea ce privește aspecte identificate în comun. Pot participa la acțiunea comună organismele publice sau organismele neguvernamentale bazate într-un stat membru/o altă țară participante la program care iau parte la o acțiune comună dată. Totuși, acestea trebuie să fie mandatate în mod explicit în acest sens de către autoritățile statului membru respectiv/acelei alte țări participante.

Subvențiile pentru acțiuni comune se calculează pe baza costurilor eligibile înregistrate. Procentajul maxim de cofinanțare a UE este de 50 %. Totuși, acesta poate urca până la 70 % în caz de utilitate excepțională. O cofinanțare de 70 % pentru utilitate excepțională este prevăzută pentru acțiunea comună „Facilitarea colaborării autorităților naționale din UE în domeniul donării de organe” (a se vedea punctul 3.1.4.2), datorită contribuției sale la punerea în aplicare efectivă a legislației UE în acest domeniu. În alte cazuri, se aplică criteriile privind utilitatea excepțională menționate în anexa VII. Anexa IV conține criteriile de excludere, eligibilitate, selecție și atribuire pentru acțiunile comune.

Statele membre/alte țări care participă la Programul în domeniul sănătății care intenționează să participe la una sau mai multe acțiuni comune, trebuie să își declare intenția către Comisie înainte de expirarea termenului de depunere a propunerilor. Cu excepția ONG-urilor care își desfășoară activitatea la nivelul UE, numai organizațiile stabilite în statele membre/alte țări participante la Programul în domeniul sănătății care au făcut această declarație au dreptul să solicite participarea la acțiuni comune.

Calendarul orientativ pentru publicarea cererilor de propuneri pentru acțiuni comune în Jurnalul Oficial este ultimul trimestru al anului 2011.

2.4. Subvenții pentru conferințe

Suma totală orientativă pentru conferințe este de 800 000 EUR: 200 000 EUR pentru conferințele organizate de președinție și 600 000 EUR pentru alte conferințe. Din motive administrative, conferințele eligibile pentru cofinanțare, cu excepția conferințelor organizate de președinție, trebuie să aibă loc în 2013.

2.4.1. Conferințe organizate de președinție – monopol de drept

În conformitate cu articolul 168 alineatul (1) litera (c) din normele de aplicare, în absența unei cereri de propuneri, subvențiile pot fi alocate unor organizații aflate într-o situație de monopol de drept sau de fapt, motivată în mod corespunzător în decizia de acordare.

Conferințele organizate de președinție, cu o importantă componentă politică și care implică reprezentarea la cel mai înalt nivel atât din partea autorităților naționale, cât și a reprezentanților europeni, vor fi organizate exclusiv de către statul membru care deține președinția UE. Dat fiind rolul unic al președinției în cadrul activităților UE, statul membru responsabil cu organizarea evenimentului este considerat a deține un monopol de drept.

Două conferințe organizate de președințiile Uniunii Europene, una pentru președinția din cea de a doua jumătate a anului 2012 și cealaltă pentru președinția din prima jumătate a anului 2013, pot primi fiecare până la 100 000 EUR. Procentajul maxim de cofinanțare a UE este de 50 % din costurile eligibile înregistrate.

Președinția va înainta EAHC o cerere de subvenție pentru conferința în cauză, prin intermediul reprezentanței permanente, utilizând un formular furnizat de EAHC. Această formalitate trebuie să fie încheiată cu cel puțin patru luni înainte de eveniment.

Conferința organizată de președinție, care urmează să fie finanțată în cadrul acestui plan de lucru, se intitulează „Primii pași către un proces de îmbătrânire sănătoasă”, planificată pentru septembrie 2012, în cadrul președinției cipriote.

2.4.2. Alte conferințe

Subvențiile pentru conferințe pot fi acordate pentru organizarea de conferințe care corespund celor trei obiective ale Programului în domeniul sănătății. Pentru a beneficia de subvenții, conferințele trebuie să promoveze în mod direct prioritățile Uniunii Europene, astfel cum este prevăzut în Comunicarea Comisiei „EUROPE 2020 A Strategy for smart, sustainable and inclusive growth” [COM(2010) 2020] din 3 martie 2010. Printre problemele deosebit de relevante se numără îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, inclusiv promovarea sănătății și profilaxia bolilor, prevenirea inegalităților în materie de sănătate, inclusiv asigurarea unui acces mai bun la asistență medicală pentru toți, precum și probleme legate de forța de muncă din domeniul sănătății.

Conferințele trebuie să aibă o largă dimensiune europeană. Acestea trebuie să fie organizate de un organism public sau nonprofit cu sediul într-o țară participantă la Programul în domeniul sănătății, care are experiență relevantă de cooperare la nivelul UE. Conferințele pot primi până la 100 000 EUR (maximum 50 % din bugetul total). Anexa V conține criteriile de excludere, eligibilitate, selecție și atribuire pentru alte conferințe decât cele ale președinției.

Calendarul orientativ pentru publicarea cererilor de propuneri pentru conferințe în Jurnalul Oficial este ultimul trimestru al anului 2011.

2.5. Acorduri privind subvenții directe cu organizații internaționale

Suma totală orientativă a subvențiilor directe este estimată la 2 633 000 EUR. Subvențiile directe vor fi bazate pe colaborarea efectivă cu Comisia.

În conformitate cu articolul 168 alineatul (1) litera (f) din normele de aplicare, finanțarea acțiunilor cu organizațiile internaționale se va aloca prin acorduri de subvenționare fără cereri de propuneri pentru tematicile identificate în mod specific în prezentul plan de lucru. Organizațiile internaționale și birourile naționale sau regionale ale acestora nu sunt eligibile pentru finanțare în calitate de beneficiari principali sau asociați în cadrul vreunei cereri de propuneri. Procentajul maxim de cofinanțare a UE este de 60 % din costurile eligibile înregistrate efectiv. Conform considerentului 33 din Decizia privind programul, activitățile care implică țări terțe care nu participă la Programul în domeniul sănătății nu vor fi considerate ca fiind costuri eligibile. Totuși, cheltuielile de deplasare și de ședere ale experților invitați din aceste țări sau care călătoresc în aceste țări pot fi considerate costuri eligibile în cazuri excepționale, justificate în mod corespunzător, atunci când aceasta contribuie în mod direct la obiectivele programului.

Finanțarea prin subvenții directe va fi acordată următoarelor organizații internaționale în conformitate cu prezenta decizie de finanțare, datorită competenței lor specifice și gradului înalt de specializare în domeniile acoperite de subvențiile directe stabilite în secțiunile 3.1, 3.2 și 3.3:

— Consiliul Europei (CoE);

— Agenția Internațională pentru Cercetarea Cancerelor (IARC);

— Organizația Internațională pentru Migrație (OIM);

— Organizația pentru cooperare și dezvoltare economică (OCDE).

2.6. Achiziții publice

Suma totală orientativă pentru achiziții publice este estimată la 14 463 980 EUR.

Achizițiile publice acoperă activități precum evaluarea și monitorizarea acțiunilor și politicilor, studii, furnizarea de consiliere, date și informații privind sănătatea, asistență științifică și tehnică, comunicare și activități de sensibilizare și aplicațiile societății informaționale în sprijinul politicilor. Se preconizează ca cererile de oferte să fie publicate în Jurnalul Oficial în primul semestru din 2012. Contractele-cadru și noile contracte de servicii vor fi utilizate conform indicațiilor din prezentul plan de lucru.

2.7. Alte acțiuni

Suma totală orientativă pentru alte acțiuni este estimată la 5 270 000 EUR.

Aceasta se referă la contribuțiile plătite de UE sub formă de cotizații la organismele a căror membră este în sensul articolului 108 alineatul (2) litera (d) din Regulamentul financiar, la acordurile administrative cu Centrul Comun de Cercetare (JRC), precum și la indemnizațiile speciale plătite experților pentru participarea la reuniuni și pentru furnizarea de avize științifice în temeiul punctului 3.1.3.1 și consultanță cu privire la sistemele de sănătate în temeiul punctului 3.3.2.1.

2.8. Contribuția financiară a UE la Convenția-cadru a OMS privind combaterea tabagismului

Uniunea Europeană este parte integrantă a Convenției-cadru a OMS privind combaterea tabagismului (CCCT). Contribuția financiară a UE pentru 2012 la CCCT se va efectua din linia bugetară 17 03 05 „Acorduri internaționale și aderarea la organizații internaționale din domeniul sănătății publice și al combaterii tabagismului” și nu din Programul privind sănătatea. Suma contribuției financiare se bazează pe decizia privind planul de lucru și bugetul pentru perioada financiară 2012-2013 adoptat de cea de a patra conferință a părților la Convenție din noiembrie 2010 (FCTC/COP/4/20).

Contribuția UE se ridică la 145 225 USD pentru 2012. Pentru a acoperi fluctuațiile cursului de schimb, suma maximă este stabilită la 200 000 EUR pentru 2012. Secretariatul CCCT va gestiona fondurile în conformitate cu normele financiare ale OMS.

3. PRIORITĂȚI PENTRU 2012

Acțiunile prevăzute în cadrul prezentului plan de lucru sunt dirijate, în general, către sprijinirea îndeplinirii priorităților UE stabilite în cadrul Strategiei Europa 2020 și ca răspuns la obligațiile legislative și angajamentele politice. Prioritățile privind creșterea inteligentă și favorabilă incluziunii din cadrul Strategiei Europa 2020 sunt deosebit de relevante pentru prezentul plan de lucru. Obiectivele Strategiei Europa 2020 corespund cu cele ale Strategiei UE privind sănătatea, care susține că investițiile în domeniul sănătății pot stimula inovarea, crearea de noi competențe și noi locuri de muncă și reducerea inegalităților în domeniul sănătății.

În 2012, Programul privind sănătatea va contribui la obiectivele următoarelor inițiative emblematice din cadrul Strategiei Europa 2020:

În cadrul inițiativei emblematice „O Uniune a inovării” (4), „Parteneriatul-pilot pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate” a inspirat o acțiune prevăzută în prezentul plan de lucru care să permită cetățenilor europeni să ducă o viață activă, sănătoasă și independentă cât mai mult timp posibil. Această acțiune va promova sănătatea fizică și mentală, inclusiv promovarea unei alimentații mai bune și a activității fizice și prevenirea comportamentelor dăunătoare sănătății. Se vor căuta modalități de prevenire a apariției bolilor grave și cronice, prin acțiuni precum screeningul pentru depistarea cancerului. Furnizarea de consiliere și informații relevante va sprijini statele membre în eforturile acestora de realizare și de menținere a unor sisteme de sănătate sustenabile și eficiente. Se vor întreprinde, de asemenea, acțiuni pentru a analiza modalități de dezvoltare a produselor și serviciilor inovatoare care să răspundă la provocarea reprezentată de îmbătrânirea populației. Toate acțiunile urmăresc, în cele din urmă, să contribuie la obiectivul global al parteneriatului care este adăugarea unei medii de doi ani de viață sănătoasă pentru fiecare persoană din Europa.

„Platforma europeană împotriva sărăciei și a excluziunii sociale” (5) din cadrul Strategiei Europa 2020 a inspirat acțiuni referitoare la inegalități. Aceste acțiuni urmăresc să îmbunătățească accesul populațiilor vulnerabile la asistență medicală, sprijină incluziunea socială a acestora și combat discriminarea cu care se confruntă acestea. Ele contribuie la atingerea obiectivului UE de reducere a sărăciei și a excluderii sociale cu cel puțin 20 de milioane de cazuri până în 2020.

Inițiativa „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă” (6) oferă cadrul pentru activitatea privind forța de muncă din domeniul sănătății. Această activitate urmărește să contribuie la atingerea obiectivului Strategiei Europa 2020 de ocupare în procentaj de 75 % a populației apte de muncă până în anul 2020. Acesta sprijină în special obiectivele în temeiul priorității 2 din agendă, și anume echiparea persoanelor cu calificările potrivite pentru a ocupa un loc de muncă.

În plus, acest plan de lucru reprezintă un răspuns la alte provocări în care acțiunea poate aduce o reală valoare adăugată UE. O societate sigură constituie o condiție prealabilă pentru creșterea economică și bunăstarea cetățenilor. În ultimii ani, o serie de amenințări transfrontaliere pentru sănătate au demonstrat în mod clar necesitatea și valoarea adăugată a unor acțiuni coerente și eficiente la nivelul UE. Acțiunile preconizate în cadrul acestui plan de lucru se concentrează pe explorarea și stabilirea unor mecanisme eficiente pentru a detecta și preveni răspândirea diverselor amenințări transfrontaliere pentru sănătate sau pentru a minimiza impactul acestora. Prezentul plan de lucru prevede, de asemenea, sprijin pentru sisteme și mecanisme sigure și securizate în sprijinul legislației UE privind siguranța și calitatea organelor și a substanțelor de origine umană, a sângelui și a derivatelor acestuia. Activitățile vizează obținerea și menținerea încrederii cetățenilor UE în acest domeniu. În același mod, legislația în materie de asistență medicală transfrontalieră va fi susținută prin acțiuni specifice.

Menținerea unei populații sănătoase și active pe timp mai îndelungat are un impact pozitiv asupra productivității și competitivității. Sunt prevăzute, prin urmare, măsuri complementare cu privire la principalii factori de risc pentru sănătate, cum ar fi alimentația, abuzul de alcool și fumatul precum și în domeniul bolilor grave, cronice și rare.

În cele din urmă, se au în vedere mai multe activități pentru conformarea cu cel de al treilea obiectiv, „Producerea și difuzarea de informații și cunoștințe privind sănătatea”. În cooperare, parțial, cu organizațiile partenere externe, sunt planificate o serie de activități pentru culegerea de date, prezentarea de dovezi științifice și prelucrarea în mod eficient a informațiilor adresate cetățenilor, părților interesate și factorilor decizionali.

3.1. Acțiuni în cadrul primului obiectiv „Îmbunătățirea securității sanitare a cetățenilor”

3.1.1. Protecția cetățenilor împotriva amenințărilor în materie de sănătate – Dezvoltarea de capacități și elaborarea de proceduri de gestionare a riscurilor, îmbunătățirea nivelului de pregătire și a planificării pentru urgențe în materie de sănătate (punctul 1.1.3 din anexa la Decizia privind programul)

3.1.1.1. Pregătirea și formarea privind răspunsul în situații de urgență pentru sănătatea publică și exerciții

Obiectivul acestei acțiuni este de a îmbunătăți și consolida pregătirea UE pentru a reacționa la riscurile potențiale. Evaluările naționale și la nivelul UE cu privire la pandemia din 2009 demonstrează în mod clar necesitatea de a consolida pregătirea prin schimbul de cele mai bune practici și dezvoltarea în continuare a unor instrumente comune la nivelul UE. Această acțiune urmărește să sporească cunoștințele funcționarilor statelor membre cu privire la riscurile transfrontaliere și la gestionarea sănătății publice, ca răspuns la acestea, și cu privire la utilizarea eficientă a instrumentelor TI aferente.

Această acțiune este compusă din trei pachete de lucru. Primul trebuie să furnizeze două sesiuni de formare și exerciții pentru funcționarii statelor membre privind pregătirea pentru și reacția la amenințările transfrontaliere grave în materie de sănătate. Formarea și exercițiile vor viza responsabilitățile și rolurile diferitelor părți interesate, pregătirea, comunicarea în situații de criză și utilizarea instrumentelor informatice. Al doilea pachet de lucru va continua schimburile de experți începute în 2011, cu scopul de a face schimb de cele mai bune practici și de experiență în domeniul gestionării crizelor între funcționari/părțile interesate din statele membre ale UE. Al treilea pachet de lucru constă în dezvoltarea unui noi modul de e-learning pentru utilizarea Sistemului de informare privind urgențele sanitare și bolile (HEDIS) și o descriere a diferitelor roluri și funcții pentru a le completa pe cele dezvoltate în 2010.

[Contractul-cadru și cererea de oferte]

3.1.2. Protecția cetățenilor împotriva amenințărilor în materie de sănătate – elaborarea de strategii și mecanisme pentru prevenire, schimbul de informații și răspunsul la amenințările pentru sănătate cauzate de boli transmisibile și netransmisibile, precum și la amenințările pentru sănătate cauzate de factori fizici, chimici sau biologici, inclusiv acte intenționate de răspândire (punctul 1.1.1 din anexa la Decizia privind programul)

3.1.2.1. Coordonarea răspunsului privind sănătatea publică în cazul accidentelor chimice

Obiectivul acestei acțiuni este de a asigura un răspuns eficient la accidentele transfrontaliere grave cauzate de agenți chimici prin înființarea unei rețele-pilot la nivelul UE, asigurând în același timp complementaritatea cu activitățile altor sectoare, cum ar fi mecanismul de protecție civilă al UE (MPC). O astfel de rețea se va asigura că toate statele membre beneficiază de pe urma experiențelor și celor mai bune practici adoptate de un stat membru ca urmare a unui incident. Aceasta va permite un răspuns eficient și coerent la nivelul UE în cazul unor accidente transfrontaliere potențial devastatoare. Acest lucru este deosebit de important, în special în statele membre cu mai puține capacități și competențe pentru a răspunde accidentelor chimice. Nu există acorduri oficiale în domeniul sănătății publice la nivelul UE pentru a coordona răspunsurile la asemenea evenimente. Acordurile ad-hoc utilizate până în prezent au demonstrat în mod clar necesitatea și valoarea adăugată a instituirii unui mecanism structurat pentru a determina evaluarea riscului și coordonarea măsurilor de sănătate publică la nivelul UE. Această acțiune va sprijini statele membre la punerea în aplicare a noului regulament sanitar internațional.

Această acțiune ar trebui să ia în considerare îndeaproape experiența câștigată cu rețeaua de supraveghere epidemiologică și control al bolilor transmisibile, creată prin Decizia nr. 2119/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 septembrie 1998 de creare a unei rețele de supraveghere epidemiologică și control al bolilor transmisibile în Comunitate (7). Ea ar trebui să se bazeze pe: (a) proiectul de document „Procedurile standard de operare (PSO) pentru rețeaua comitetelor pentru securitate sanitară (CSS) pentru evaluarea riscurilor și gestionarea accidentelor chimice”, elaborat de Comisie cu aportul Secțiunii chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN) a Comitetului pentru securitate sanitară (CSS) și care este disponibil ca parte din rezultatele inițiativei CARRA-NET; (b) informațiile parvenite din proiectul „Rețeaua de evaluare a riscurilor chimice și al radiațiilor (CARRA-NET)”, proiect care a început în octombrie 2010 în cadrul Contractului de prestări de servicii nr. EAHC/2010/Health/12 de punere în aplicare a Contractului-cadru nr. EAHC/2009/Health/06 lotul 2 privind contractele-cadru multiple cu redeschiderea competiției referitoare la asistența externă privind activitățile din domeniul securității sănătății pentru stabilirea de rețele de evaluare a riscurilor pe care le reprezintă substanțele chimice industriale toxice și a amenințărilor și riscurilor prezentate de radioactivitate – licitația a fost acordată Agenției de Protecție a Sănătății și rezultatele vor deschide calea pentru crearea viitoarelor rețele din domeniul pericolelor pe care le reprezintă substanțele chimice și radioactivitatea; (c) lecțiile învățate din cele trei exerciții regionale de simulare a accidentelor chimice „IRIDIUM”, puse în aplicare în 2011 – cele trei exerciții s-au desfășurat sub tema precisă „exerciții chimice” în cadrul Contractului-cadru nr. SANCO/C3-2007-01 (8); și (d) informațiile primite prin inițiativa „Inventarul chimic și radiologic al contramăsurilor medicale (CARIMEC)” care a fost lansată în decembrie 2011 în cadrul Contractului de prestări de servicii nr. EAHC/2010/Health/17 de punere în aplicare a Contractului-cadru nr. EAHC/2009/Health/06 lotul 2 privind contractele-cadru multiple cu redeschiderea competiției referitoare la asistența externă privind activitățile din domeniul securității sănătății „Pentru stabilirea unui inventar al măsurilor de sănătate publică și al contramăsurilor medicale care să răspundă amenințărilor și riscurilor reprezentate de substanțele chimice industriale toxice și de radioactivitate”. Inițiativa CARIMEC este realizată de Agenția de Protecție a Sănătății.

Rețeaua ar trebui să înceapă să funcționeze în modul pilot în 2013-2014. Ea ar trebui să fie pe deplin asociată structurilor și mecanismelor existente, dezvoltate și puse în aplicare în alte sectoare, cum ar fi Programul „lecții învățate” din cadrul mecanismului de protecție civilă al UE cu privire la catastrofe majore, inclusiv accidentele chimice, pentru care a fost activată. Proiectul-pilot va oferi orientări privind necesitatea și domeniul de aplicare al măsurilor suplimentare, inclusiv a unui mecanism permanent.

[Subvenții pentru proiecte] Sumă orientativă: 450 000 EUR

3.1.2.2. Impactul amenințărilor pentru sănătate cauzate de agenți biologici, chimici și radiologici asupra transportului aerian

Obiectivul acestei acțiuni este de a asigura un răspuns eficient la nivelul UE la amenințările transfrontaliere grave în materie de sănătate, la bordul aeronavelor. Nu există acorduri oficiale la nivelul UE pentru coordonarea unui răspuns la aceste amenințări. Acordurile ad-hoc utilizate până în prezent au demonstrat în mod clar necesitatea și valoarea adăugată a instituirii unui mecanism structurat pentru a determina evaluarea riscului și coordonarea măsurilor la nivelul UE. Această acțiune va sprijini statele membre la punerea în aplicare a noului regulament sanitar internațional.

Această acțiune ar trebui să se bazeze pe rezultatele și experiența acumulată în cadrul proiectelor finanțate de Programul din domeniul sănătății în sectorul transportului maritim, în special „Evaluarea utilității unui program UE pentru igienizarea navelor și a unei acțiuni coordonate de combatere a bolilor transmisibile pe vasele de croazieră și feriboturi” (SHIPSAN) și „Rețeaua UE de formare în domeniul igienizării navelor” (SHIPSAN TRAINET) (9).

Această acțiune ar trebui să acopere cel puțin principalele aeroporturi internaționale din statele membre ale UE, cu implicarea și colaborarea principalelor companii aeriene și autorități aeroportuare. Această acțiune ar trebui: (a) să definească domeniul de aplicare și procedurile standard de operare (PSO), în special rolul diferitelor autorități implicate și un mecanism de coordonare satisfăcător; (b) să identifice o rețea de puncte de contact a autorităților de sănătate publică pentru supravegherea și răspunsul la amenințările pentru sănătate cauzate de boli transmisibile și la alte amenințări care ar putea avea un impact asupra zonelor de transport internațional din aeroporturile desemnate; (c) să sprijine statele membre și autoritățile lor aeroportuare să dezvolte capacități fundamentale și să pună în aplicare noul regulament sanitar internațional, cu un accent special pe aplicarea cerințelor de capacitate fundamentale pentru supravegherea și răspunsul la amenințările pentru sănătate cauzate de bolile transmisibile și de alte amenințări transfrontaliere, care ar putea avea un impact asupra zonelor de transport internațional din aeroporturile desemnate; (d) să analizeze impactul cu privire la cerințele suplimentare de infrastructură aeroportuară, atât din punctul de vedere al personalului, cât și al instalațiilor; și (e) pe baza experienței acumulate în sectorul transportului maritim, să creeze o rețea a autorităților de sănătate publică responsabile de transporturile aeriene civile, cu autoritate cel puțin asupra principalelor aeroporturi internaționale din statele membre, cu implicarea și colaborarea companiilor aeriene. Pentru a se evita dublarea eforturilor, trebuie să fie asigurată coerența cu măsurile similare adoptate de Organizația aviației civile internaționale (OACI) și de Conferința Europeană a Aviației Civile (CEAC).

În prima etapă ar trebui creată o rețea care să acopere cel puțin principalele noduri aeroportuare din statele membre ale UE (minimum 8 state membre și aproximativ 10 aeroporturi) cu implicarea și colaborarea marilor transportatori aerieni europeni (minimum 8 companii aeriene cu un număr total de aproximativ 300 de vectori). În a doua etapă, ar trebui să fie aprobat și testat un set compus din proceduri operaționale standard și proceduri de consultare. În cele din urmă, un număr limitat de evenimente ar trebui să fie monitorizate și evaluate. Dezvoltarea capacității de bază ar trebui să aibă loc în paralel pentru supravegherea, răspunsul și evaluarea nevoilor. Rețeaua ar trebui să înceapă să funcționeze în modul pilot în 2013-2014. Proiectul-pilot va oferi orientări privind necesitatea și domeniul de aplicare al măsurilor suplimentare, care să includă un mecanism permanent.

[Subvenții pentru proiecte] Sumă orientativă: 600 000 EUR

3.1.2.3. Impactul asupra transportului maritim al amenințărilor pentru sănătate cauzate de agenți biologici, chimici și radiologici, inclusiv de bolile transmisibile

Obiectivul acestei acțiuni este de a crea o strategie integrată și sustenabilă la nivelul UE pentru protejarea sănătății călătorilor și a echipajului navelor de pasageri și de mărfuri, precum și prevenirea transmiterii transfrontaliere a bolilor. Controlul și răspunsul la amenințările transfrontaliere grave în materie de sănătate prin transportul maritim, cum ar fi bolile transmisibile sau amenințările reprezentate de agenți biologici, chimici și radiologici, reprezintă o problemă transfrontalieră care trebuie să fie abordată la nivelul UE. Sosirea imigranților prin frontierele maritime face, de asemenea, ca îmbunătățirea supravegherii bolilor transmisibile și monitorizarea transporturilor maritime să fie esențiale.

Această acțiune va sprijini punerea în aplicare a Deciziei nr. 2119/98/CE și a măsurilor de punere în aplicare a acesteia, precum Decizia 2000/57/CE a Comisiei din 22 decembrie 1999 privind sistemul de alertă precoce și de reacție pentru prevenirea și controlul bolilor transmisibile în temeiul Deciziei nr. 2119/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), Directiva 2010/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 octombrie 2010 privind formalitățile de raportare pentru navele care sosesc în și/sau pleacă din porturile statelor membre și de abrogare a Directivei 2002/6/CE (11), și noul regulament sanitar internațional. Ea sprijină, de asemenea, aplicarea Directivei 2009/13/CE a Consiliului din 16 februarie 2009 de punere în aplicare a acordului încheiat între Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) cu privire la Convenția din 2006 privind munca în domeniul maritim și de modificare a Directivei 1999/63/CE (12).

Această acțiune ar trebui să se bazeze pe rezultatele și experiența acumulată în cadrul proiectelor finanțate de Programul din domeniul sănătății în sectorul transportului maritim, în special „Evaluarea utilității unui program UE pentru igienizarea navelor și a unei acțiuni coordonate de combatere a bolilor transmisibile pe vasele de croazieră și feriboturi” (SHIPSAN) și „Rețeaua de formare a UE în domeniul igienizării navelor” (SHIPSAN TRAINET).

Această acțiune ar trebui să se concentreze pe: (a) funcționarea platformei operaționale de comunicare elaborate de proiectul SHIPSAN pentru coordonarea răspunsurilor la evenimente reale la bordul navelor de croazieră; (b) extinderea la navele de transport de mărfuri a unui mecanism de orientare adecvat și sustenabil, actualizarea orientărilor tehnice, pachete de programe de formare, programe de exerciții fizice și de orientare a evaluării în temeiul certificatelor de control al igienizării elaborate în cadrul proiectului SHIPSAN. Aceasta va include o legătură permanentă cu mecanismele existente de control al bolilor transmisibile la bordul navelor în conformitate cu Decizia nr. 2119/98/CE și cu măsurile sale de punere în aplicare; (c) formarea pentru personalul aflat la bordul cargourilor, pentru personalul din domeniul sănătății publice din porturi, și a funcționarilor responsabili cu menținerea legăturii între nave, autoritățile portuare și autoritățile din domeniul sănătății publice care răspund de notificarea celorlalte state membre, a Comisiei, și a Centrului European pentru Prevenirea și Controlul Bolilor; (d) un mecanism care să permită evaluarea riscului și sprijin pentru activitățile de gestionare a riscurilor; și (e) examinarea fezabilității utilizării proiectului SHIPSAN pentru a pune în aplicare Declarația maritimă de sănătate în format electronic conform celor prevăzute în Directiva 2010/65/UE.

[Acțiune comună] Sumă orientativă: 1 800 000 EUR

3.1.2.4. Îmbunătățirea prevenirii HIV în Europa

Obiectivul acestei acțiuni comune este de a promova integrarea practicilor de asigurare a calității (QA) și de îmbunătățire a calității (QI) în programele de prevenire a HIV, în scopul îmbunătățirii eficienței programelor de prevenire a HIV. Programele de prevenire mai eficiente vor contribui la reducerea numărului de noi infecții cu HIV în Europa. Acestea vor contribui, de asemenea, la combaterea discriminării și excluderii sociale cu care se confruntă deseori persoanele infectate cu HIV.

Obiectivul acestei acțiuni comune este punerea în aplicare a Comunicării Comisiei din 26 octombrie 2009„Combaterea HIV/SIDA în Uniunea Europeană și țările învecinate, 2009-2013” [COM(2009) 569 final] (13). Respectiva comunicare oferă cadrul pentru sprijinirea elaborării unor strategii naționale și dirijează coordonarea politicilor privind HIV între statele membre. Aceasta se concentrează în mod specific asupra unor acțiuni preventive mai eficiente pentru combaterea transmiterii HIV. Această acțiune, împreună cu alte proiecte privind prevenirea HIV, transpune în acțiuni obiectivele de prevenire, astfel cum sunt definite în planul de acțiune privind HIV pentru perioada 2009-2013 (14). Această acțiune comună va contribui la eliminarea discriminării și la sporirea integrării persoanelor cu handicap, a minorităților etnice și imigranților, a homosexualilor și a altor grupuri vulnerabile. Persoanele expuse unui risc ridicat de HIV fac adesea parte din aceste grupuri.

Acțiunea comună preconizată ar acoperi dezvoltarea și integrarea metodologiilor și instrumentelor de QA/QI în prevenirea HIV. Aceasta ar include: (a) dezvoltarea și validarea unei carte de standarde și principii de QA și QI de către principalele părți interesate; (b) difuzarea acestor standarde; (c) monitorizarea integrării acestora în strategiile de prevenire și în activități cu un accent special pe principalele grupuri prioritare identificate în strategia UE; (d) construirea unei rețele durabile a organizațiilor ca urmare a aplicării QA/QI în programele de prevenire a HIV, care ar putea oferi consiliere privind QA/QI în prevenirea HIV; și (e) identificarea și sprijinirea proiectelor-pilot de demonstrație bazate pe elemente concrete.

Rezultatele ar include o cartă validată privind asigurarea calității și îmbunătățirea programelor de prevenire a HIV pentru punerea lor în aplicare în Europa și în afara ei; un ghid privind punerea în aplicare cu succes a programelor de prevenire a HIV; o analiză a canalelor de difuzare eficientă a informațiilor privind sănătatea publică; o rețea de experți în asigurarea calității și prevenirea HIV; și un cadru pentru monitorizarea și evaluarea impactului programelor de prevenire a HIV.

Această acțiune comună va contribui la dezvoltarea și punerea în aplicare a programelor de prevenire mai eficientă a HIV, care pot fi, de asemenea, adaptate la alte regiuni.

[Acțiune comună] Sumă orientativă: 1 500 000 EUR

3.1.3. Îmbunătățirea siguranței cetățenilor – consiliere științifică (punctul 1.2.1 din anexa la Decizia privind programul)

3.1.3.1. Asistența științifică și tehnică pentru funcționarea comitetelor științifice ale Comisiei și comunicări privind riscurile, inclusiv indemnizațiile speciale

Obiectivul acestei acțiuni este de a oferi Comisiei recomandări independente și de înaltă calitate privind riscurile asupra sănătății. Aceasta contribuie la asigurarea unei baze științifice solide pentru politicile și măsurile UE, în conformitate cu principiul unei mai bune reglementări. Astfel de recomandări sunt furnizate de comitetele științifice în conformitate cu Decizia 2008/721/CE a Comisiei din 5 august 2008 de instituire a unei structuri consultative compuse din comitete științifice și experți în domeniul siguranței consumatorilor, al sănătății publice și al mediului și de abrogare a Deciziei 2004/210/CE (15). Această acțiune contribuie la creșterea rolul științei în dezbaterea politicilor UE și contribuie la informarea cetățenilor cu privire la riscuri. Aceasta permite, de asemenea, părților interesate și publicului larg o mai bună înțelegere a politicilor UE și a propunerilor aferente. Această acțiune are două componente: în primul rând, indemnizațiile speciale plătite experților pentru contribuția la elaborarea avizelor științifice și în al doilea rând, asistența științifică și tehnică pentru funcționarea comitetelor științifice și comunicarea riscurilor.

Indemnizațiile speciale sunt plătite experților pentru contribuția lor la elaborarea avizelor științifice în conformitate cu Decizia 2008/721/CE.

[Alte acțiuni] Sumă orientativă: 270 000 EUR

Asistența tehnică și organizatorică pentru funcționarea comitetelor științifice și a comunicărilor cu privire la riscuri include: (a) căutarea, analizarea și sintetizarea literaturii științifice; (b) pregătirea versiunilor pe înțelesul tuturor ale avizelor științifice; (c) pregătirea rezumatelor; (d) căutarea de date; (e) bibliografia temelor abordate de comitete; și (f) revizuirea textelor. Acest sprijin este necesar, întrucât membrii comitetelor nu beneficiază de niciun sprijin din partea organizațiilor lor. Acesta acoperă, de asemenea, organizarea de audieri științifice, reuniuni de lucru și ateliere tematice.

[Cereri de oferte]

3.1.4. Îmbunătățirea siguranței cetățenilor – siguranța și calitatea organelor și a substanțelor de origine umană, a sângelui și a derivatelor sale (punctul 1.2.2 din anexa la Decizia privind programul)

3.1.4.1. Monitorizarea punerii în aplicare a legislației UE privind sângele, componentele sanguine, țesuturile și celulele

Obiectivul acestei acțiuni este de a evalua punerea în aplicare de către statele membre a legislației UE cu privire la sânge, componente sanguine și țesuturi și de a întocmi rapoarte conexe cu privire la stadiul lucrărilor. Actele legislative relevante sunt: (a) Directiva 2002/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor de calitate și securitate pentru colectarea, controlul, prelucrarea, stocarea și distribuirea sângelui uman și a componentelor sanguine, de modificare a Directivei 2001/83/CE (16) și a măsurilor de punere în aplicare conexe (17); și (b) Directiva 2004/23/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind stabilirea standardelor de calitate și securitate pentru donarea, obținerea, controlul, prelucrarea, conservarea, stocarea și distribuirea țesuturilor și a celulelor umane (18) și a directivelor de punere în aplicare conexe (19).

Colectarea și furnizarea de sânge și de componente sanguine este o activitate cu valoare ridicată pentru sistemele de sănătate publică ale statelor membre, oferind și sprijinind multe opțiuni de tratament. Aceste activități contribuie, de asemenea, la progrese în sectorul farmaceutic. Riscul de răspândire a bolilor este inerent pentru utilizarea sângelui și a componentelor sanguine și poate duce la apariția unor riscuri potențiale de siguranță și calitate. Directiva 2002/98/CE și măsurile de punere în aplicare aferente caută să răspundă acestor preocupări. Sectorul țesuturilor și al celulelor este în creștere rapidă, asigurând un număr tot mai mare de tratamente. Aceasta va contribui la creșterea economică, precum și la dezvoltarea sectorului farmaceutic. Acest lucru va fi posibil numai în cazul în care siguranța și calitatea substanțelor de origine umană colectate poate fi garantată. Directiva 2004/23/CE și directivele de punere în aplicare aferente caută să răspundă acestor preocupări.

Această acțiune va contribui la realizarea a două rapoarte cuprinzând o evaluare a punctelor-cheie pentru toate statele membre. Rapoartele rezultate vor contribui la: (a) rapoarte privind experiențele statelor membre în aplicarea Directivei 2004/23/CE, astfel cum se prevede la articolul 26 alineatul (2), și a Directivei 2002/98/CE, în conformitate cu articolul 26 alineatul (2); (b) identificarea statelor membre care au aplicat cu succes și sprijinirea statelor membre care au întâmpinat probleme; (c) sprijinirea aplicării acestei legislații; și (d) identificarea problemelor sistemice care ar putea necesita modificări în legislație. Termenul estimat pentru transmiterea rapoartelor este sfârșitul anului 2013.

[Cerere de oferte]

3.1.4.2. Facilitarea colaborării între autoritățile naționale din UE cu privire la donarea de organe

Obiectivul acestei acțiuni este de a sprijini statele membre în organizarea optimă a alocării și utilizării/transplantării de organe donate prin acorduri multilaterale și bilaterale și prin transplantări efectuate în alte state membre. Această acțiune va contribui la punerea în aplicare a Comunicării Comisiei intitulate „Planul de acțiune privind donarea și transplantul de organe (2009-2015): consolidarea cooperării dintre statele membre” (20) [COM(2008) 819/3] din 8 decembrie 2008.

Această acțiune urmărește să stabilească o platformă TI la nivelul UE pentru schimbul multilateral de organe. Majoritatea statelor membre au organisme naționale de alocare pentru coordonarea organelor disponibile cu primitorii potențiali și asigurarea alocării și utilizării optime a fiecărui organ. Unele state membre și-au unit eforturile, în cadrul unei organizații multinaționale de schimb de organe, precum „Eurotransplant” și „Scandiatransplant”. Cu toate acestea, nu toate organele pot fi coordonate, alocate și utilizate pe teritoriul acestor țări sau zone multinaționale. Acest lucru este valabil în special pentru pacienții foarte imunizați, pentru copii și pentru organele rare. O platformă la nivelul UE, care să conecteze organismele de alocare de organe existente în Europa va permite acest lucru. Această acțiune vizează elaborarea de protocoale și de formulare convenite pentru un schimb de date ușor și rapid. Activitățile de pregătire au fost deja întreprinse în cadrul proiectului intitulat „Coordonarea unei inițiative europene între organizațiile naționale de transplant de organe” (COORENOR), finanțat de Programul din domeniul sănătății. Acesta va fi dezvoltat în continuare, va fi elaborată o platformă concretă, iar numărul statelor membre implicate va fi majorat. O pregătire atentă din punct de vedere juridic, financiar și operațional care să ducă la acorduri concrete între statele membre va contribui la sustenabilitatea platformei.

Această acțiune va sprijini, de asemenea, autoritățile naționale să încheie acorduri bilaterale pentru schimbul de organe între statele membre. Nu toate statele membre au programe de transplant pentru fiecare tip de organ. Încheierea unor acorduri bilaterale specifice pentru anumite organe între statele membre oferă cetățenilor UE accesul la îngrijire într-un centru de transplant dintr-un alt stat membru, care este specializat în organul de care au nevoie aceștia. Aceste organe pot fi, de asemenea, prelevate și trimise de la un stat membru la altul. Acordurile existente au sporit mobilitatea pacienților și utilizarea organelor în Europa. Această acțiune va analiza practicile existente, va identifica posibilitățile de acorduri bilaterale, va sprijini statele membre în elaborarea acordurilor bilaterale și instituirea unui cadru operațional. Activitatea întreprinsă în cadrul proiectului COORENOR va contribui la acest lucru.

Această acțiune va aborda, de asemenea, problemele care împiedică accesul cetățenilor UE la programele de transplant din alte state membre. Ea va oferi o vedere de ansamblu asupra modelelor de mobilitate a pacienților din statele membre pentru transplantul de organe și asupra problemelor conexe, precum și propuneri pentru soluționarea acestora. Acțiunea va oferi totodată o vedere de ansamblu asupra sistemelor de consimțământ și a metodelor de înțelegere reciprocă a acestor sisteme de către statele membre pentru a facilita donarea de organe în alte state membre, în cazul în care potențialii donatori decedează în afara frontierelor lor naționale. Termenul estimat de difuzare a rezultatelor este sfârșitul anului 2015.

[Acțiune comună] Sumă orientativă: 1 150 000 EUR

3.1.4.3. Difuzarea celor mai bune practici de donare/transplant de organe

Obiectivul acestei acțiuni este de a contribui în mod eficient la difuzarea celor mai bune practici în ceea ce privește donarea și transplantul de organe, țesuturi, celule și sânge prin intermediul Consiliului Europei (CoE). Această acțiune decurge din mai multe proiecte finanțate de către Programul în domeniul sănătății și din activitatea desfășurată de diverse grupuri de lucru pentru a identifica și dezvolta cele mai bune practici pe teritoriul UE. Acestea includ, în special: (a) campanii de sensibilizare; (b) identificarea, recrutarea și gestionarea donatorilor; (c) donarea de organe de la donatori vii; (d) practicile privind calitatea în cadrul instituțiilor de colectare a sângelui și a țesuturilor, în special privind colectarea, testarea, prelucrarea, depozitarea și distribuirea; (e) monitorizarea siguranței substanțelor de origine umană; (f) colaborarea cu unitățile de terapie intensivă; și (g) monitorizarea după donare și după transplantare/transfuzie.

Datorită razei sale de acțiune și structurii sale, CoE poate contribui în mod semnificativ la diseminarea celor mai bune practici, adresându-se unui public suplimentar. Acesta include cadre și unități medicale, reprezentate în multe grupuri de experți gestionate de către Consiliul Europei, și reprezentanți ai autorităților competente din cadrul grupurilor sale de experți. Aceste autorități competente sunt responsabile pentru organizarea activităților de donare, transfuzie și transplant de organe din statele membre.

Pentru a mări această rază de acțiune și a se asigura că grupuri suplimentare pot beneficia de cunoștințele obținute cu ajutorul fondurilor UE, Consiliul Europei va dezvolta și va pune în aplicare un plan de difuzare pentru diferite grupuri țintă și zone geografice. Activitățile concrete pot include conferințe, campanii de sensibilizare care vizează crearea unei platforme, distribuția de referințe prin e-mailuri/site-uri internet, publicarea de broșuri/materiale de orientare și formare.

Aceste activități vor contribui la o mai bună punere în aplicare a cerințelor de siguranță și calitate stabilite în Directiva 2010/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind standardele de calitate și siguranță referitoare la organele umane destinate transplantului (21); Directiva 2002/98/CE și măsurile de punere în aplicare conexe și Directiva 2004/23/CE și măsurile de punere în aplicare conexe. Acestea vor contribui, de asemenea, la ameliorarea eficienței sistemelor și a accesibilității substanțelor de origine umană, în special a organelor, în conformitate cu planul de acțiune al Comisiei privind donarea și transplantul de organe.

[Subvenție directă pentru Consiliul Europei] Sumă orientativă: 100 000 EUR

3.2. Acțiuni în cadrul celui de al doilea obiectiv, „Promovarea sănătății”

3.2.1. Sporirea duratei de viață sănătoasă și promovarea îmbătrânirii în condiții bune de sănătate (punctul 2.1.1 din anexa la Decizia privind programul)

3.2.1.1. Sprijinirea parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate

Obiectivul acestei acțiuni este de a contribui la îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, o prioritate în cadrul Strategiei Europa 2020. Această acțiune va sprijini punerea în aplicare a unui parteneriat european pentru inovare în domeniul îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate, astfel cum a fost prezentat în Comunicarea Comisiei COM(2010) 546 final din 6 octombrie 2010 referitoare la inițiativa emblematică intitulată „O Uniune a inovării” din cadrul Strategiei Europa 2020.

Această acțiune se va axa pe o serie de activități concrete în conformitate cu planul strategic de punere în aplicare a parteneriatului. Acesta urmărește să susțină aplicarea unor soluții inovatoare pentru acordarea de îngrijiri medicale, în termeni de politici inovatoare și de modele de întreprinderi pentru sisteme de îngrijire integrate și bazate de cooperare, bazate pe principiul continuității îngrijirilor. Aceasta se va concentra, de asemenea, pe gestionarea bolilor cronice, vizând în special pacienții care suferă de maladii cronice multiple. Ea va cuprinde trei tipuri diferite de acțiune: (a) acordarea unui capital de pornire pentru proiecte-pilot privind evoluția prestațiilor de îngrijire medicală; (b) stimularea parteneriatelor pentru evoluția prestațiilor de îngrijire medicală; și (c) favorizarea sănătății persoanelor în vârstă.

(a) Favorizarea evoluției prestațiilor de îngrijiri medicale

Se va acorda un sprijin sub formă de capital de pornire pentru pregătirea și realizarea evoluției sistemelor de asistență socială și îngrijire medicală către acordarea de prestații de îngrijire integrate pe baza unor tehnologii și a unor modele de întreprinderi inovatoare. Această activitate urmărește să sprijine schimbarea în vederea punerii în aplicare a sistemelor de îngrijire medicală integrate, care se bazează pe modele de îngrijire axate pe pacienți, coordonate, integrate și continue. Pe baza elementelor de probă existente, modelele de îngrijire medicală vor aborda, în special gestionarea bolilor cronice. Modelele integrate ar trebui să contribuie la diminuarea invalidității și a fragilității îndelungate a pacienților care suferă de maladii cronice multiple și să reducă spitalizările inutile și evitabile. Pe lângă sprijinul acordat evoluției sistemelor, această acțiune va asigura, de asemenea, transferul de cunoștințe dobândite în cadrul punerii în aplicare a schimbărilor către alte entități relevante, și anume entitățile responsabile de organizarea și furnizarea de îngrijiri medicale în UE.

(b) Stimularea parteneriatelor pentru favorizarea evoluției

Această acțiune urmărește sprijinirea cooperării părților interesate pentru schimbarea sistemelor sociale și de îngrijire medicală. Activitățile vizate prin stimularea parteneriatelor pot include: (a) definirea unor noi modele de întreprinderi care să reflecte soluții inovatoare, în special abordarea gestionării afecțiunilor cronice multiple; (b) elaborarea unor noi filiere de asistență medicală în cadrul unei continuități terapeutice; (c) elaborarea unor orientări pe baza unor noi soluții/modele de afaceri; (d) elaborarea unor module de formare pentru furnizorii de servicii medicale care să reflecte aceste noi soluții/modele de afaceri; (e) elaborarea unor orientări pentru prestațiile informale de îngrijire medicală; și (f) sprijinirea modernizării achizițiilor publice corespunzătoare, inclusiv a specificațiilor funcționale ale ofertelor, a criteriilor de calitate, a cerințelor de interoperabilitate, a achizițiilor publice comune înainte de comercializare și promovarea unei abordări pe baza valorii ciclului de viață pentru evaluarea investiției. Această acțiune se va concentra asupra activităților care pot fi puse în practică în mod demonstrabil.

(c) Favorizarea sănătății persoanelor în vârstă

Această acțiune vizează maximizarea impactului resurselor de promovare a sănătății persoanelor în vârstă prin intermediul următoarelor: (a) ameliorarea colaborării și coordonării, de exemplu prin sprijinirea și difuzarea modelelor bunelor/celor mai bune practici pentru promovarea sănătății populațiilor în curs de îmbătrânire, consolidarea sistemelor de date; (b) dezvoltarea capacităților, de exemplu, elaborarea unor programe de educație pentru sănătate, formare în domeniul gerontologiei; (c) sprijinirea intervențiilor care contribuie la prevenirea degradării sănătății; și (d) identificarea măsurilor care garantează luarea în considerare a îmbătrânirii în elaborarea noilor politici în domeniul sănătății.

[Subvenții pentru proiecte] Sumă orientativă: 4 021 820 EUR

3.2.2. Identificarea cauzelor inegalităților în materie de sănătate în și între statele membre precum și combaterea și reducerea acestora, cu scopul de a contribui la prosperitate și coeziune; sprijinirea cooperării în domeniul îngrijirilor medicale transfrontaliere și al mobilității pacienților și a personalului medical (punctul 2.1.2 din anexa la Decizia privind programul)

3.2.2.1. Îmbunătățirea prestațiilor medicale pentru migranți, romi și alte grupuri vulnerabile

Obiectivul acestei acțiuni este de a îmbunătăți accesul și caracterul adecvat al serviciilor de sănătate, promovare a sănătății și prevenire pentru a răspunde necesităților migranților, al romilor și al altor grupuri de minorități etnice vulnerabile, inclusiv al migranților clandestini/ilegali.

Această acțiune are două componente. Prima se axează pe promovarea acordării de îngrijiri de sănătate corespunzătoare migranților de la frontierele sudice ale UE, sporind astfel siguranța sănătății publice în UE pe termen mai lung. Această acțiune se bazează pe rezultatele proiectului intitulat „Creșterea siguranței sănătății publice de-a lungul noii linii de frontieră din Europa de Est”, finanțat în cadrul primului program privind sănătatea publică din 2006. Această acțiune sprijină punerea în aplicare a Deciziei nr. 2119/98/CE, a Deciziei 2000/57/CE, a Directivei 2003/9/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (22), precum și a noului regulament sanitar internațional. Acesta contribuie, de asemenea, la punerea în aplicare a Comunicării Comisiei COM(2011) 292 din 24 mai 2011 intitulată „Un dialog cu țările sud-mediteraneene privind migrația, mobilitatea și securitatea”.

A doua componentă se concentrează pe romi și alte grupuri de minorități etnice vulnerabile, inclusiv migranții clandestini/ilegali. Această acțiune va contribui la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 privind necesitatea de a reduce inegalitățile în materie de sănătate. Ea contribuie în mod direct la punerea în aplicare a Comunicării Comisiei COM(2010) 758 final din 16 decembrie 2010 intitulate „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru asigurarea coeziunii sociale și teritoriale” (23), a Comunicării Comisiei COM(2009) 567 final din 20 octombrie 2009 intitulate „Solidaritate în domeniul sănătății: reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE” (24), a Comunicării Comisiei COM(2010) 133 final din 7 aprilie 2010 intitulată „Integrarea socială și economică a romilor în Europa” (25) și a Comunicării Comisiei COM(2011) 173 final din 5 aprilie 2011 intitulate „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (26).

Această acțiune: (a) va institui un mecanism pentru crearea de rețele și schimbul de cele mai bune practici între statele membre, țările în curs de aderare și organizațiile internaționale relevante privind îmbunătățirea accesului la serviciile de îngrijire medicală și a caracterului adecvat al acestora, promovarea sănătății și prevenirea pentru a răspunde necesităților migranților, romilor și altor grupuri de minorități etnice vulnerabile, inclusiv migranții clandestini/ilegali; (b) va documenta cadrul politic și juridic, inclusiv revizuirea planurilor naționale de sănătate și sprijinirea dezvoltării și monitorizării planurilor naționale de acțiune în favoarea migranților/minorităților etnice și, în mod deosebit, a romilor; (c) va elabora criterii de referință și un ghid consensual de bune practici privind accesul la îngrijire medicală pentru minoritatea romă și alte minorități etnice și grupuri de migranți vulnerabile; și (d) va revizui programele de formare și de consolidare a capacităților în ceea ce privește sănătatea minorităților etnice/migranților și va elabora un cadru consensual de consolidare a capacităților specialiștilor, inclusiv componentele de bază ale unui program de formare profesională și aspectele operaționale privind punerea sa în practică și evaluarea. Aceasta va duce la politici și inițiative consolidate la nivel național și regional, care să abordeze nevoile de îngrijire medicală ale romilor, migranților și grupurilor minoritare și să contribuie la incluziunea romilor, migranților și altor grupuri vulnerabile.

[Subvenție directă pentru OIM] Sumă orientativă: 1 533 000 EUR

3.2.2.2. Identificarea celor mai bune practici de combatere a tabagismului pentru reducerea inegalităților în domeniul sănătății

Obiectivele acestei acțiuni sunt analizarea consumului de tutun în diferite grupuri ale societății și rolul tabagismului în cadrul disparităților actuale și viitoare în materie de sănătate. Aceasta va analiza, de asemenea, impactul măsurilor luate de UE, de statele membre și de țările terțe în vederea reducerii inegalităților legate de tabagism. Aceste măsuri vizează, în special, grupurile care prezintă nivelurile cele mai scăzute de educație, de formare profesională și de venit, grupurile de gen și de vârstă variabile și grupurile dezavantajate din punct de vedere social, cum ar fi persoanele cu handicap, persoanele fără adăpost, tinerii care au nevoi speciale și migranții.

Această acțiune va oferi o imagine cuprinzătoare a provocărilor reprezentate de inegalitățile legate de tabagism în întreaga UE, furnizând o bază de date și contribuind la schimbul de cele mai bune practici. Dat fiind că anumite grupuri marginale sunt greu accesibile, este util ca unele state membre să învețe din experiența altora și să evite utilizarea resurselor pentru măsuri care s-au dovedit ineficiente. Rezultatul acestei acțiuni va fi un studiu care să prezinte o analiză cuprinzătoare a inegalităților actuale și viitoare legate de tabagism și o vedere de ansamblu asupra celor mai rentabile măsuri pentru combaterea acestora. Acest studiu va cuprinde recomandări privind integrarea considerațiilor referitoare la egalitate în materie de sănătate în politicile și legislația privind combaterea tabagismului la nivelul statelor membre și al UE. Rezultatele preconizate vor permite factorilor de decizie naționali și ai UE să înțeleagă mai bine bunele practici pentru reducerea inegalităților în domeniul tabagismului. Termenul estimat pentru transmiterea studiului este sfârșitul anului 2013.

[Contract-cadru/cerere de oferte]

3.2.2.3. Studiu privind responsabilizarea pacienților în cadrul directivei privind asistența medicală transfrontalieră

Obiectivul acestei acțiuni este de a sprijini statele membre în punerea în aplicare a Directivei 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (27). Data de transpunere a directivei este 25 octombrie 2013. În conformitate cu articolul 6 din directivă, statele membre au obligația de a desemna unul sau mai multe puncte naționale de contact (PNC) pentru a oferi pacienților „informații adecvate cu privire la toate aspectele esențiale ale asistenței medicale transfrontaliere, [care] sunt necesare pentru a permite [acestora] să își poată exercita drepturile la asistență medicală transfrontalieră în practică”.

Această acțiune vizează elaborarea și lansarea unui studiu prospectiv care să determine modul în care PNC-urile pot formula și prezenta cel mai bine informațiile pentru pacienți. Criteriile de evaluare care urmează să fie utilizate sunt satisfacția pacienților, asimilarea și înțelegerea informațiilor, în special referitor la coerența în alegerile făcute de pacienți. Vor fi formulate ipoteze de cercetare și vor fi trecute în revistă publicațiile relevante. Va fi elaborat un proiect de studiu preliminar care face distincția între rezultatele primare/secundare care urmează să fie măsurate în grupurile de pacienți alcătuite în mod aleatoriu. Rezultatele acestui studiu urmează să fie prezentate sub forma unor recomandări pentru statele membre.

Această acțiune va contribui la responsabilizarea pacienților printr-o mai mare claritate cu privire la drepturile pacienților în ceea ce privește tratamentele transfrontaliere, siguranța pacienților prin furnizarea de informații privind furnizorii de servicii de asistență medicală, precum și cu privire la standardele de calitate și siguranță ale asistenței medicale pe care o furnizează și prin sporirea cooperării statelor membre în domeniul asistenței medicale transfrontaliere prin intermediul rețelei de puncte de contact naționale care vor schimba informații.

[Contract-cadru]

3.2.2.4. Anticiparea nevoilor de personal medical pentru planificarea eficientă în cadrul UE

Obiectivele acestei acțiuni sunt de a furniza o platformă care să permită statelor membre să colaboreze cu privire la anticiparea nevoilor de personal medical și cu privire la metodele de planificare a efectivelor în vederea identificării unor soluții posibile pentru penuria de personal medical din Europa. Această acțiune a fost anunțată în Comunicarea Comisiei COM(2010) 0682 final din 23 noiembrie 2010 intitulată „O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă” (28). Aceasta va contribui în mod direct la realizarea obiectivelor celei de a doua priorități definite în comunicare, și anume de a echipa cetățenii cu competențele necesare pentru ocuparea unui loc de muncă. Statele membre au solicitat, de asemenea, constituirea unei astfel de platforme în concluziile Consiliului intitulate „Investițiile în viitorul forței de muncă în domeniul sănătății din Europa: posibilități de inovare și de colaborare”, adoptate la 7 decembrie 2010 (29).

Strategiile și mecanismele de previziune globală și integrată ar ajuta statele membre la evaluarea numărului și tipului de personal medical de care au nevoie sistemele lor de sănătate. O previzionare și o planificare adecvate contribuie la asigurarea viabilității sistemelor de sănătate și răspund provocărilor prezente și viitoare. Printre acestea se numără îmbătrânirea forței de muncă și îmbătrânirea pacienților, amploarea luată de gestionarea patologiilor cronice, a sănătății mintale, a îngrijirilor medicale și sociale de lungă durată, noile tipuri de personal medical și progresul mobilității transfrontaliere a acestuia. O acțiune la nivelul UE poate aduce, de asemenea, o valoare adăugată repertoriului competențelor necesare pentru viitor, contribuind la dotarea personalului medical cu competențele necesare, precum și determinând factorii cruciali pentru un mediu de lucru satisfăcător.

Această acțiune vizează: (a) să furnizeze informații și să participe la schimbul de cele mai bune practici cu privire la metodele de planificare utilizate. Ea va analiza factorii care determină reușita acestora, inclusiv contextul local, aspectul cultural și structura forței de muncă. Va fi elaborată o bază de date conținând cele mai bune practici și orientări pentru ameliorarea modelizării (2013-2014) și va fi creată o platformă permanentă la nivel UE (2015); (b) să estimeze nevoile viitoare în materie de aptitudini și de competențe ale forței de muncă din domeniul sănătății și distribuția acestora. Un raport va analiza diferitele metodologii utilizate în UE, împreună cu ghidul utilizatorilor cu privire la modul în care trebuie estimate nevoile viitoare (2013); (c) să acorde consultanță cu privire la modul în care pot fi consolidate capacitățile de planificare a forței de muncă în statele membre (2014). Această acțiune va identifica experți în planificarea forței de muncă în statele membre care pot asista autoritățile competente din alte state membre pentru a-și consolida capacitățile de planificare a forței de muncă; (d) să elaboreze orientări ale UE cu privire la modalitățile de cooperare între țările de origine și țările-gazdă pentru a găsi o soluție reciproc avantajoasă din punct de vedere al capacităților de formare și al mobilității circulare (2014-2015); și (e) să furnizeze informații referitoare la tendințele mobilității personalului medical în statele membre (2013-2015). O astfel de colaborare a fost inițiată în cadrul mai multor proiecte de cercetare și inovare, cum ar fi PROMeTHEUS (30) (HEALTH PROfessional Mobility in THe European Union Study) sau RN4CAST (31) (Nurse Forecasting Human Resources Planning in Nursing), dar aceasta trebuie să fie sprijinită în continuare. Platforma UE va avea, de asemenea, această funcție. Această acțiune comună ar trebui să se bazeze pe proiectele PROMeTHEUS, RN4CAST și MoHProf (32) (Mobility for Health Professionals) și să utilizeze rezultatele și realizările acestora. Această acțiune va contribui la punerea în aplicare a „codului global de bune practici al OMS în materie de recrutare internațională a personalului medical”, care servește drept cadru etic care oferă orientări statelor membre pentru recrutarea lucrătorilor din domeniul sănătății, în special al celor care vin din țări în curs de dezvoltare confruntate cu penurie critică de lucrători în domeniul sănătății, sprijinind statele membre ale UE să ia măsuri eficiente de formare, fidelizare și perenizare a unui personal sanitar adecvat, pe baza unei planificări a resurselor umane fondate pe elemente concrete (punctul 5.4 din cod). Această acțiune va include, de asemenea, un pachet de măsuri privind modul de perenizare a colaborării după încheierea acțiunii comune.

[Acțiune comună] Sumă orientativă: 3 000 000 EUR

3.2.3. Abordarea factorilor determinanți ai sănătății pentru promovarea și îmbunătățirea sănătății fizice și mintale și trecerea la acțiune în ceea ce privește factorii esențiali precum alimentația și activitatea fizică, precum și factorii legați de dependență cum sunt tutunul și alcoolul (punctul 2.2.1 din anexa la Decizia privind programul)

3.2.3.1. Sănătate mintală și bunăstare

Obiectivul acestei acțiuni comune este de a stabili un proces de lucru structurat privind sănătatea mintală care să implice statele membre și părțile interesate în materie de sănătate și alte sectoare relevante, precum și organizațiile internaționale, în special OMS și OCDE. Această acțiune comună se va baza pe conferințele tematice organizate în 2009-2011 în cadrul „Pactului european pentru sănătate mintală și bunăstare” lansat în timpul președinției slovene în 2008. Concluziile Consiliului privind acest pact, intitulate „Pactul european pentru sănătate mintală și bunăstare: rezultate și acțiuni viitoare”, adoptate în iunie 2011 (33), invită statele membre și Comisia să instituie o acțiune comună privind sănătatea mintală și bunăstarea în cadrul programului de sănătate.

Această acțiune comună va elabora un cadru de referință pentru activitățile sprijinite, în general, de promovare a sănătății mintale și a bunăstării și de prevenire a problemelor de sănătate mintală prin intermediul politicilor sociale și de sănătate și al mediului de viață. Aspectele care trebuie abordate cuprind: (a) abordarea afecțiunilor mintale, cu un accent special pe depresie, prin intermediul sistemelor de sănătate și sociale, inclusiv prin dezinstituționalizarea serviciilor de sănătate, integrarea acestora în comunitățile locale și activitatea acestora în rețea cu serviciile sociale; (b) disponibilitatea și formarea forței de muncă din domeniul sănătății; (c) promovarea mediilor sănătoase la locurile de muncă; și (d) promovarea sănătății mintale și a bunăstării copiilor și tinerilor prin integrarea îngrijirii sănătății mintale în cadrul școlar și al colectivităților locale, prin activități de sensibilizare a părinților și prin formarea personalului școlar.

Această acțiune comună va avea trei componente. Prima, „cadrul de acțiune în domeniul sănătății mintale”, va elabora cadre de referință care beneficiază de o largă adeziune pentru acțiuni privind sănătatea mintală prin intermediul sistemelor de sănătate și de asistență socială, precum și în anumite medii de viață esențiale precum școlile și locurile de muncă. Examinările inter pares vor fi utilizate ca un instrument pedagogic reciproc. Se vor lua în considerare activități de sensibilizare coordonate. A doua componentă, „indicatorul sănătății mintale” continuă dezvoltarea „indicatorului UE pentru acțiuni privind sănătatea mintală și bunăstarea”, în vederea obținerii unui mecanism de colectare, analizare și difuzare de bune practici din domeniul sănătății și al altor sectoare-cheie. A treia componentă, „informarea în domeniul sănătății mintale”, se va axa pe colectarea de date privind starea de sănătate mintală în statele membre. Va fi examinat impactul factorilor sociali determinanți și vor fi identificate grupurile vulnerabile. Va fi solicitat un studiu cu privire la importanța sănătății mintale și a bunăstării pentru sănătatea publică în UE și relevanța sa pentru Strategia Europa 2020.

Această acțiune comună ar trebui să se bazeze pe proiectele de cercetare și inovare enumerate mai jos, să promoveze aplicarea lor în practica clinică, și să utilizeze rezultatele și realizările acestora: „Clinical decision making and outcome in routine care for people with severe mental illness” (CEDAR) (34), „Children of Prisoners, Interventions & Mitigations to Strengthen Mental Health” (COPING) (35), „European Network of Bipolar Research Expert Centres” (ENBREC), „Prevalence, 1-year incidence and symptom severity of mental disorders in the elderly: Relationship to impairment, functioning (ICF) and service utilisation” (MentDis_ICF65+) (36), „Financing systems’ effects on the Quality of Mental health care in Europe” (REFINEMENT), „A Roadmap for Mental Health Research in Europe” (ROAMER), „Save Young Lives in Europe: Promote health through prevention of risk-taking and self-destructive behaviours” (SEYLE) (37), „Tailored implementation for chronic diseases” (TICD) și „Work Together to Stop Truancy Among Youth” (WE-STAY).

Această acțiune comună va sprijini statele membre la: (a) îmbunătățirea serviciilor lor de sănătate mintală și consolidarea acțiunilor în favoarea sănătății mintale și a celor preventive; (b) încurajarea parteneriatelor între sectorul sănătății și alte sectoare pentru promovarea sănătății mintale și a bunăstării; (c) prevenirea tulburărilor mintale și sprijinirea persoanelor cu tulburări mintale; (d) gestionarea tranziției de la servicii de îngrijire instituționalizate la modele de îngrijire bazate pe colectivități; (e) promovarea incluziunii sociale a persoanelor cu probleme de sănătate mintală și combaterea discriminării și stigmatizării acestora; și (f) elaborarea unor indicatori de sănătate mintală. Rezultatele acestei acțiuni comune vor fi rezumate în 2015 într-un raport care va propune cadre de referință pentru acțiuni în domeniul sănătății mintale și opțiuni posibile pentru a continua acțiunile la nivelul UE.

[Acțiune comună] Sumă orientativă: 1 500 000 EUR

3.2.3.2. Inițiative ale colectivităților locale, inclusiv la nivel școlar, pentru prevenirea excesului de greutate și a obezității în rândul copiilor și adolescenților

Obiectivul acestei acțiuni este de a contribui la reducerea bolilor legate de excesul de greutate și de obezitate în rândul tinerilor. Această acțiune susține punerea în aplicare a comunicării intitulate „O strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate” (38) și răspunde în mod direct discuțiilor purtate în cadrul Grupului la nivel înalt în materie de alimentație și activitate fizică și în cadrul Platformei UE privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea.

Măsurile din cadrul acestei acțiuni urmăresc să elaboreze intervenții inovatoare și campanii de promovare având drept scop promovarea unui regim alimentar echilibrat și a activității fizice a copiilor și a adolescenților în mediile vizate. Aceste măsuri urmăresc să faciliteze schimbul de cunoștințe în conceperea intervențiilor care vizează copiii și adolescenții, cu un accent deosebit pe grupurile defavorizate din punct de vedere social. Ele urmăresc, de asemenea, amplificarea inițiativelor axate pe comunități locale și școli, care s-au dovedit eficiente, și elaborarea unor campanii mediatice inovatoare destinate copiilor și adolescenților. Abordările parteneriatelor EPODE (39) sau Shape up (40), care implică toți actorii societății civile și alți actori locali sub egida unor autorități locale sau școlare, ar putea servi de exemplu. Ar trebui să fie luate în considerare campaniile ample de comunicare și educative care pun accentul pe alimentația echilibrată și activitatea fizică a adolescenților, bazate pe parteneriate solide între sectorul public și cel privat, care vizează mai multe state membre sau regiuni. Această acțiune intenționează să susțină proiecte care să pună în rețea inițiativele existente, să identifice și să difuzeze bune practici și să sprijine dezvoltarea și amplificarea inițiativelor de parteneriat local/regional, inclusiv a campaniilor care vizează promovarea unei alimentații echilibrate și a unui stil de viață activ în rândul copiilor, în special în regiunile în care aceste mecanisme de cooperare nu sunt încă pe deplin aplicate. Bunele practici ce decurg din această acțiune ar trebui să fie prezentate, astfel încât să poată fi ușor aplicate în situații diferite de la un stat membru la altul și să furnizeze material documentar privind bunele practici biroului european al OMS. Această acțiune ar trebui să beneficieze de pe urma proiectelor de cercetare și inovare enumerate mai jos, să promoveze aplicarea lor în practica clinică și să utilizeze rezultatele și realizările acestora: „EuropeaN Energy balance Research to prevent excessive weight Gain among Youth” (ENERGY) (41), „Sustainable prevention of obesity through integrated strategies” (SPOTLIGHT), „Temptations to Eat Moderated by Personal and Environmental Self-regulation Tools” (TEMPEST) (42) și „Tailored implementation for chronic diseases” (TICD). Inițiativele care urmăresc să producă schimbări, cum ar fi prevenirea excesului de greutate și a obezității, ar trebui, de asemenea, să conțină sau să fie bazate pe studii comportamentale.

Este de așteptat ca aceste măsuri să sporească numărul intervențiilor bazate pe colectivitățile locale în UE și să producă o schimbare pozitivă a comportamentului copiilor și adolescenților, în special în grupurile sociale defavorizate. În final, această acțiune urmărește să contribuie la scăderea excesului de greutate/obezității sau a altor indicatori indirecți validați în populația-țintă de copii și adolescenți până în 2020.

[Subvenții pentru proiecte] Sumă orientativă: 1 200 000 EUR

3.2.3.3. Evaluarea strategiei pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate

Obiectivul acestei acțiuni este de a evalua punerea în aplicare a comunicării intitulate „O strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate” prezentată în documentul COM(2007) 279 final din 30 mai 2007. Strategia vizează stabilirea unei abordări integrate la nivelul UE a acestei preocupări-cheie privind sănătatea publică care constituie o povară considerabilă pentru sistemele de sănătate și economia în ansamblul său, din cauza absenteismului de la locul de muncă, a scăderii productivității și a pensionării anticipate. Acțiunea UE în acest domeniu sprijină statele membre la realizarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății cetățenilor UE, reducând astfel costurile aferente unor condiții de sănătate precare. Această acțiune ar trebui să beneficieze de pe urma proiectelor de cercetare și inovare enumerate mai jos, să promoveze aplicarea lor în practica clinică și să utilizeze rezultatele și realizările acestora: „Effective Environmental Strategies for the Prevention of Alcohol Abuse among Adolescents in Europe” (AAA-PREVENT) (43), „Alcohol Measures for Public Health Research Alliance” (AMPHORA) (44) și „Optimizing delivery of health care interventions” (ODHIN). Aceasta va contribui la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru locuri de muncă mai bune, inovare și îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate.

Această acțiune acoperă: (a) analiza informațiilor bazate pe dovezi cu privire la punerea în aplicare a strategiei de către statele membre și Comisie; (b) evaluarea contribuției părților interesate din UE, în special în cadrul Platformei UE privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea,; (c) evaluarea contribuției politicilor UE; (d) evaluarea sprijinului adus de strategie statelor membre; și (e) sprijinirea procesului de evaluare a impactului, care a condus la asigurarea monitorizării strategiei. Această acțiune ar trebui să contribuie în mod semnificativ la luarea deciziilor de politică privind acțiunile de monitorizare. Perioada estimată pentru realizarea acestei acțiuni este de un an.

[Contract-cadru]

3.2.3.4. Acțiune în vederea prevenirii și reducerii efectelor nocive ale alcoolului

Obiectivele acestei acțiuni sunt protecția copiilor și tinerilor împotriva consumului nociv de alcool și sensibilizarea cu privire la modele de consum cu risc mai scăzut. Această acțiune va sprijini punerea în aplicare a strategiei UE privind alcoolul prezentată în Comunicarea COM(2006) 625 final a Comisiei din 24 octombrie 2006, intitulată „O strategie UE pentru sprijinirea statelor membre în reducerea efectelor nocive ale alcoolului” (45). Aceasta reprezintă, de asemenea, un răspuns la concluziile Consiliului din 1 decembrie 2009, privind alcoolul și sănătatea (2009/C 302/07) (46) care invită Comisia să ia în considerare noi măsuri pentru protejarea copiilor, adolescenților și tinerilor de efectele dăunătoare ale consumului de alcool.

Această acțiune are două componente. Prima se concentrează pe evaluarea amplorii și eficacității utilizării de etichete pe produsele alcoolice pentru a comunica informații legate de sănătate. Etichetele băuturilor alcoolice sunt din ce în ce mai utilizate în UE, în principal în mod voluntar de către producătorii de alcool. Cu toate acestea, nu există informații corespunzătoare privind amploarea acestor practici sau privind eficacitatea acestora în termeni de vizibilitate și de valoare informativă. Sintezele precedente ale sistemelor de etichetare voluntare s-au bazat pe informațiile colectate prin intermediul anchetelor. Cercetările menite să întocmească un tablou cuprinzător implică muncă de teren pentru colectarea de eșantioane reprezentative de ambalaje de băuturi alcoolice de la punctele de vânzare cu amănuntul din ansamblul statelor membre pentru a evalua eficacitatea informațiilor privind sănătatea. Cu privire la reducerea consumului de alcool în rândul minorilor, limitele de vârstă legale pentru vânzarea și servirea băuturilor alcoolice sunt printre cele mai eficace instrumente. Activitățile anterioare privind cele mai bune practici în ceea ce privește sporirea conformității cu limitele de vârstă s-au concentrat, în special, asupra inițiativelor unor ONG-uri sau ale unor operatori din sectorul băuturilor alcoolice. Totuși, pentru a avea o imagine completă a situației, ar trebui să fie luate în considerare, de asemenea, experiențele rezultate din inițiativele care implică autorități locale sau naționale, în special întrucât rezultatele cercetărilor arată că cel mai bun mod de a obține rezultate este prin cooperarea între mai multe părți interesate. Se vor colecta exemple de bune practici și se va facilita schimbul și diseminarea de bune practici. Această acțiune va permite statelor membre, ONG-urilor și industriei să își concentreze activitățile actuale sau viitoare asupra celor mai bune practici privind etichetarea și punerea în aplicare a limitelor de vârstă pentru vânzarea și servirea băuturilor alcoolice. Perioada estimată pentru realizarea acestei acțiuni este de un an.

[Cerere de oferte]

A doua componentă se concentrează pe cel mult trei proiecte-pilot destinate principalelor organizații de tineret la nivelul UE. Obiectivul este elaborarea de bune practici și metode de lucru pentru sprijinirea alegerii unui mod de viață sănătos și pentru îmbunătățirea aptitudinilor vitale, pentru prevenirea efectelor dăunătoare ale alcoolului integrate în activitățile regulate ale tinerilor sau prin intermediul sprijinului reciproc. Această componentă ar trebui să aibă ca rezultat o mai bună imagine de ansamblu asupra bunelor practici și metode pentru prevenirea efectelor nocive ale consumului de alcool din cadrul activității organizațiilor de tineret.

[Subvenții pentru proiecte] Sumă orientativă: 500 000 EUR

3.2.3.5. Monitorizarea „Platformei de acțiune a UE privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea”, precum și a „Forumului european privind alcoolul și sănătatea”

Obiectivul acestei acțiuni este de a obține o analiză independentă și informații cu privire la progresele „Platformei de acțiune privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea” și ale „Forumului european privind alcoolul și sănătatea”, conduse de către principalele părți interesate și principalii operatori economici care doresc să ajute statele membre să amelioreze sănătatea cetățenilor europeni. Acțiunea sprijină „Strategia pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate”, astfel cum este prezentată în documentul COM(2007) 279 final și „Strategia UE de sprijinire a statelor membre în reducerea efectelor nocive ale alcoolului”, astfel cum este prezentată în documentul COM(2006) 625 final.

Această acțiune va contribui la: (a) o mai bună înțelegere a angajamentelor platformei și a membrilor forumului și a relevanței acestora pentru obiectivele platformei și ale forumului; (b) ajustarea acestor angajamente; (c) determinarea acțiunilor necesare și a modalităților de a integra mai bine toate angajamentele; (d) sporirea încrederii părților interesate; și (e) eventual, diseminarea bunelor practici. Această acțiune va facilita dezbaterile plenare privind angajamentele platformei și forumului în fiecare domeniu-cheie. Acestea sunt informarea consumatorilor, inclusiv etichetarea, formarea, promovarea activității fizice, marketingul și publicitatea, compoziția alimentelor, disponibilitatea unei alimentații sănătoase și dimensiunile porțiilor, sensibilizarea, inițiativele politice și schimbul de informații pentru ameliorarea impactului inițiativelor individuale, precum și domeniile-cheie de acțiune ale forumului privind alcoolul, așa cum sunt prevăzute în carta acestuia. Această acțiune acoperă, de asemenea, rapoartele anuale privind realizările platformei și forumului, inclusiv angajamentele individuale și angajamentele platformei și ale forumului. Perioada estimată pentru prestațiile prevăzute este de doi ani.

[Contract-cadru]

3.2.3.6. Campanie de comunicare destinată să încurajeze renunțarea la fumat

Obiectivele acestei acțiuni sunt sporirea sensibilizării la efectele nocive ale tutunului și încurajarea fumătorilor să renunțe la fumat. Aceasta vizează tinerii adulți, grupurile sociale în care prevalența fumatului este mai mare decât media și grupurile defavorizate. Aspectul genului va fi, de asemenea, luat în considerare. Această acțiune susține eforturile UE în domeniul combaterii tabagismului și sprijină punerea în aplicare a Directivei 2001/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2001 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în materie de fabricare, prezentare și vânzare a produselor din tutun (47), a Directivei 2003/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 mai 2003 privind armonizarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în materie de publicitate și sponsorizare în favoarea produselor din tutun (48), a Directivei 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (49) și a Recomandării 2003/54/CE a Consiliului din 2 decembrie 2002 privind prevenirea fumatului și inițiativele de ameliorare a acțiunilor de combatere a tabagismului (50).

Această acțiune va completa și sprijini eforturile întreprinse în statele membre pentru renunțarea la fumat. Aceasta va transmite un mesaj coerent în toate statele membre, generând economii de scară și contribuind, în ultimă instanță, la reducerea inegalităților în materie de sănătate pe teritoriul UE. Se vor elabora și pune în aplicare activități specifice, în colaborare cu autoritățile sanitare din statele membre, în vederea asigurării unor sinergii și a unei coordonări eficiente.

Campania desfășurată în cadrul acestei acțiuni constituie un efort structural susținut care va avea o durată totală de trei ani. Primul an al campaniei (2011) a fost cel al elaborării și al adoptării conceptului. Al doilea an (2012) se va axa pe valorizarea foștilor fumători, iar al treilea an (2013) va pune în lumină mărturiile unor foști fumători pentru a promova renunțarea la fumat și a expune primele rezultate ale campaniei. Vor fi utilizate cele mai adecvate mijloace de informare pentru a viza grupuri specifice, precum femeile din grupurile socioeconomice defavorizate. Componentele campaniei în prezentul plan de lucru sunt: (a) activități de sensibilizare de dimensiune europeană, precum turnee de prezentare, standuri și ateliere la locul de muncă; (b) materiale publicitare, precum publicații și videofilme, destinate să contribuie la îndeplinirea obiectivelor campaniei; și (c) gestionarea și alimentarea unui site internet și a unui instrument însoțitor „iCoach” în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene. Aceasta acoperă, de asemenea, testarea, consultanța științifică, colectarea, înregistrarea și evaluarea de date.

[Cerere de oferte]

3.2.3.7. Asistența științifică și tehnică acordată Forumului UE privind sănătatea

Obiectivul acestei acțiuni este de a furniza asistență științifică și tehnică „Forumului european privind sănătatea”. Implicarea activă a părților interesate în elaborarea politicilor în domeniul sănătății, cu o referi