4.

Recunoscând necesitatea ca statele membre participante să producă rezultate concrete într-un mod mai eficient și să faciliteze punerea în aplicare în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor mai stricte cât mai curând posibil și până la sfârșitul anului 2025, Consiliul subliniază că statele membre participante au înregistrat progrese, într-o măsură diferită, în punerea în aplicare a celor 20 de angajamente mai stricte pe care și le-au asumat unele față de altele și în punerea în aplicare a proiectelor. Cu toate acestea, statele membre participante ar trebui să își intensifice eforturile pentru a le îndeplini pe toate până cel târziu în 2025, astfel cum s-a solicitat în Recomandarea Consiliului din 16 noiembrie 2021 privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte și astfel cum s-a reiterat în Busola strategică. În ansamblu, Consiliul subliniază că statele membre participante: (a) au continuat să își sporească cheltuielile pentru apărare și au indicat planuri de creșteri suplimentare în 2022 și în perioada 2023-2025, inclusiv ca reacție la războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei. Această tendință pozitivă în ceea ce privește cheltuielile pentru apărare și investițiile în apărare ar trebui menținută pe termen lung, în timp ce majoritatea statelor membre participante ar trebui, de asemenea, să își mărească substanțial cheltuielile pentru cercetare și tehnologie în domeniul apărării pentru a atinge 2 % din totalul cheltuielilor pentru apărare convenit (criteriul de referință colectiv). În acest sens, ar trebui să se țină seama pe deplin de instrumentele și structurile disponibile ale UE, inclusiv centrul de inovare în domeniul apărării nou-înființat din cadrul Agenției Europene de Apărare (AEA) și sistemul UE de inovare în domeniul apărării din cadrul Comisiei, valorificându-se astfel potențialul lor; (b) au înregistrat progrese modeste în ceea ce privește angajamentul de a spori numărul de proiecte bazate pe colaborare în materie de capabilități de apărare și investițiile aferente în achiziții de echipamente de apărare și în cercetare și tehnologie în domeniul apărării. Pentru a aborda prioritățile UE în materie de dezvoltare a capabilităților și pentru a atinge criteriile colective de referință convenite (20 % din totalul cheltuielilor pentru proiecte de colaborare în materie de cercetare și tehnologie în domeniul apărării, 35 % din totalul cheltuielilor pentru achizițiile colaborative de echipamente de apărare), statele membre participante ar trebui să valorifice în mod optim inițiativele și instrumentele existente la nivelul UE și să își sporească și să își mobilizeze și mai mult la nivelul UE investițiile din domeniul apărării bazate pe colaborare (6). În acest sens, ele sunt încurajate să utilizeze pe deplin constatările și recomandările aferente procesului anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD), în special oportunitățile de colaborare și domeniile de interes. De asemenea, ținând seama de Busola strategică, statele membre participante sunt invitate să dezvolte noi oportunități în cadrul PESCO, cum ar fi încurajarea achizițiilor publice comune, inclusiv ca acțiuni ulterioare pe baza Comunicării comune privind DIGA; (c) în general, și-au menținut sau și-au sporit ușor contribuția la misiunile și operațiile militare din cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC), dar persistă lacune care ar trebui eliminate urgent. Statele membre participante ar trebui să își intensifice semnificativ eforturile de îndeplinire a angajamentelor operaționale, ținând seama de principiul pachetului unic de forțe, deoarece contribuțiile la misiuni și operații reprezintă în continuare motive de îngrijorare. Statele membre participante ar trebui să își intensifice contribuțiile la registrul grupurilor tactice de luptă ale UE și la baza de date privind reacția rapidă. În plus, acestea ar trebui să abordeze mai precis deficiențele în materie de capabilități strategice, și anume obiectivele în materie de capabilități cu impact ridicat. În plus, statele membre participante ar trebui să prezinte propuneri concrete pentru îmbunătățirea finanțării comune a misiunilor și operațiilor PSAC, inclusiv în contextul Capacității de desfășurare rapidă a UE, inclusiv printr-o reevaluare a domeniului de aplicare și a definiției costurilor comune pentru a întări solidaritatea și a stimula participarea la misiunile și operațiile militare, precum și la costurile legate de exerciții. Lucrările privind definirea parametrilor unei cote echitabile a contribuțiilor la misiunile și operațiile militare, astfel cum se solicită în Recomandarea Consiliului din 16 noiembrie 2021 privind stabilirea etapelor îndeplinirii angajamentelor mai stricte, ar trebui să fie finalizate cât mai curând posibil. Acest lucru este important pentru a încuraja și a sprijini statele membre participante să își sporească contribuțiile la misiunile și operațiile PSAC, în limitele mijloacelor și capabilităților lor, asigurând transparența reciprocă în privința îndeplinirii angajamentelor lor respective; (d) au înregistrat progrese modeste în ceea ce privește adoptarea instrumentelor și proceselor Uniunii de planificare și dezvoltare a capabilităților ca orientare pentru planificarea și procesul decizional la nivel național. Statele membre participante sunt încurajate să își intensifice eforturile în vederea unei utilizări mai sistematice și mai active a acestor instrumente, inclusiv a recomandărilor CARD, pentru a-și valorifica întregul potențial și pentru a depăși deficiențele în materie de capabilități într-un mod colaborativ; (e) nu abordează suficient angajamentul de a colabora pentru a depăși deficiențele în materie de capabilități. Utilizarea unei abordări bazate pe colaborare la nivel european este încă foarte limitată și ar trebui să fie intensificată considerabil. În planurile lor naționale de punere în aplicare, statele membre participante își exprimă interesul pentru exploatarea recomandărilor CARD privind cooperarea în domeniul apărării, în special a oportunităților de colaborare identificate. În acest scop, ele ar trebui să includă aceste oportunități în mod sistematic în planificarea lor națională și să raporteze cu privire la acestea în cadrul planurilor lor naționale de punere în aplicare. Statele membre participante ar trebui, de asemenea, să colaboreze pentru a furniza capabilități în scopul de a întări structurile de comandă și control a UE, în special Capacitatea militară de planificare și conducere (MPCC), drept structură de comandă și de control preferată, precum și în scopul de a operaționaliza baza de date privind reacția rapidă a UE, în conformitate cu Busola strategică. Consiliul a reamintit că coerența la nivel de rezultate între planul de dezvoltare a capabilităților (CDP) și CARD, pe de o parte, și procesele NATO corespunzătoare, precum procesul NATO de planificare a apărării, pe de altă parte, a fost și va continua să fie asigurată acolo unde cerințele se suprapun, recunoscându-se în același timp caracterul diferit al celor două organizații, precum și responsabilitățile și componențele fiecăreia; (f) au demonstrat că AEA este utilizată în mare măsură ca forum european pentru dezvoltarea capabilităților. Cu toate acestea, nivelul investițiilor în proiectele dezvoltate în cadrul AEA rămâne scăzut și ar trebui să fie intensificat, inclusiv în scopul consolidării în continuare a rolului AEA ca forum pentru dezvoltarea capabilităților; (g) au oferit indicații mai clare cu privire la participarea lor la proiecte de colaborare, întărind baza industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB) la nivelul întregii Uniuni, inclusiv prin valorificarea inițiativelor de achiziționare în comun a capabilităților de apărare. Cu toate acestea, statele membre participante ar trebui să reflecte mai mult aceste principii în politicile lor industriale și în strategiile lor de achiziții.