ANEXĂ

Proiect în sprijinul rezilienței în domeniul biosiguranței și al biosecurității prin intermediul Convenției cu privire la armele biologice și cu toxine (BTWC)

1. CONTEXT

Pandemia de COVID-19 a evidențiat destabilizarea mondială care poate fi provocată de boli infecțioase și a subliniat lipsa de pregătire la nivel național, regional și internațional pentru răspunsul la evenimente biologice. Dacă o astfel de boală ar fi manipulată în mod deliberat, astfel încât să fie mai virulentă, sau ar fi lansată simultan în mai multe locuri în mod intenționat, ar putea conduce la o criză mondială chiar mai profundă. În același timp, progresele în domeniul biotehnologiei trebuie, la rândul lor, să fie luate în considerare, deoarece pot conduce la beneficii multiple cu un impact pozitiv asupra dezvoltării durabile, dar prezintă riscuri multiple, cu consecințe potențial catastrofale. În aceste condiții, este necesar să se intensifice eforturile de abordare a aspectelor legate de biosiguranță și de biosecuritate în contextul Convenției cu privire la armele biologice și cu toxine.

2. OBIECTIVE

Prezenta decizie a Consiliului are rolul de a consolida în mod concret biosiguranța și biosecuritatea la nivel național, regional și internațional, în contextul pandemiei de COVID-19 în curs. Prezenta decizie va completa Decizia (PESC) 2019/97 a Consiliului din 21 ianuarie 2019 (1) în sprijinul BTWC. Decizia 2019/97 este pusă în aplicare de către filiala din Geneva a Biroului pentru probleme de dezarmare (UNODA), în strânsă cooperare cu Unitatea de sprijin pentru punerea în aplicare a BTWC (ISU). După caz, prezenta decizie va consolida realizările aferente Deciziei 2019/97 și acțiunilor comune și deciziilor anterioare ale Consiliului în sprijinul BTWC, fără a se suprapune cu nicio activitate în curs (2). Pe parcursul etapei de punere în aplicare a prezentei decizii, se vor utiliza în mod optim sinergiile posibile cu Decizia 2019/97.

Prezenta decizie a Consiliului se va orienta după următoarele principii:

(a) valorificarea optimă a experienței dobândite prin acțiunile comune și deciziile anterioare ale Consiliului în sprijinul BTWC;

(b) ținând seama de nevoile specifice exprimate de statele-părți, precum și de statele care nu sunt părți la BTWC în ceea ce privește consolidarea biosiguranței și a biosecurității la nivel național, regional și internațional prin intermediul BTWC;

(c) încurajarea responsabilității locale și regionale cu privire la proiecte pentru a asigura durabilitatea pe termen lung a acestora și pentru a construi un parteneriat între Uniune și părțile terțe în cadrul BTWC;

(d) axarea pe acele activități care s-au dovedit generatoare de rezultate concrete în materie de consolidare a capacităților naționale, regionale și internaționale de asistență, răspuns și pregătire;

(e) contribuirea la promovarea păcii și a securității, precum și a obiectivelor legate de sănătate prin punerea efectivă în aplicare a BTWC de către statele-părți.

3. PROIECTE

3.1. Proiectul nr. 1 – Consolidarea capacităților în materie de biosiguranță și biosecuritate în Africa printr-o coordonare regională sporită

3.1.1. Scopul proiectului

Acest proiect se axează pe consolidarea punerii în aplicare a BTWC și pe promovarea universalizării acesteia pe continentul african, prin creșterea capacităților autorităților naționale și ale entităților regionale, precum și ale organizațiilor care se ocupă de aspecte legate de biosiguranță și de biosecuritate în Africa. Proiectul vizează, de asemenea, intensificarea cooperării și a coordonării între acești actori.

În prezent, 14 state – patru state semnatare și zece state nesemnatare – nu au ratificat BTWC sau nu au aderat încă la aceasta. Opt dintre aceste state se află în Africa: Ciad, Comore, Djibouti, Egipt, Eritreea, Namibia, Somalia și Sudanul de Sud. Două dintre aceste state, Egipt și Somalia, sunt semnatare ale BTWC, pe când celelalte șase state nu au semnat convenția. Prin urmare, continentul african este o zonă prioritară în ceea ce privește universalizarea BTWC. În plus, punerea în aplicare a convenției ar putea fi consolidată considerabil prin creșterea capacităților statelor-părți africane în materie de biosiguranță și de biosecuritate.

3.1.2. Descrierea proiectului

Acest proiect va include crearea unei funcții de responsabil cu afacerile politice (P3), cu sediul la Addis Abeba, pentru a acționa în mod specific în direcția universalizării și a consolidării punerii în aplicare a convenției pe continentul african și pentru a explora oportunități de sinergii cu cadrele regionale privind pacea și securitatea, securitatea sanitară și dezvoltarea. În mod concret, responsabilul cu afacerile politice ar urma să aibă următoarele atribuții:

(a) oferă asistență legislativă statelor-părți care doresc să își îmbunătățească legislația referitoare la BTWC, precum și statelor interesate să adere la convenție și care intenționează să își revizuiască și să își adapteze legislația existentă;

(b) oferă statelor-părți cursuri de formare specifice cu privire la elaborarea și transmiterea rapoartelor BTWC privind măsurile de consolidare a încrederii (CBM);

(c) asistă statele-părți la BTWC din Africa în ceea ce privește întrebările legate de CBM. Această asistență suplimentară, care ar consolida sprijinul oferit deja de ISU BTWC, are drept scop creșterea numărului și a calității rapoartelor CBM prezentate de statele-părți africane;

(d) colaborează îndeaproape cu statele africane care nu sunt părți la BTWC, inclusiv prin intermediul misiunilor lor permanente pe lângă Uniunea Africană de la Addis Abeba, pentru a identifica provocările naționale specifice în ceea ce privește aderarea la convenție sau ratificarea acesteia și pentru a facilita procesele respective de aderare/ratificare prin furnizarea de asistență tehnică și legislativă aferentă, după caz;

(e) colaborează îndeaproape și coordonează activitățile cu părțile interesate relevante, cu grupările subregionale și cu organizațiile partenere cu sediul în Africa (3); și

(f) sprijină punerea în aplicare a tuturor celorlalte activități în temeiul prezentei decizii a Consiliului UE în Africa.

Responsabilul cu afacerile politice va fi sprijinit de consultanți externi pentru misiuni specifice de fond (de exemplu, furnizarea de sprijin legislativ și asistență tehnică), după caz. Prezența UNODA în Africa prin intermediul Centrului său regional pentru pace și dezarmare în Africa (UNREC) va fi utilizată pentru a facilita și a sprijini aspecte ale activităților, după caz.

Toate activitățile responsabilului cu afacerile politice vor face obiectul unei coordonări strânse cu ISU BTWC și cu echipa de proiect care se ocupă de Decizia Consiliului UE, cu sediul la Geneva. Responsabilul cu afacerile politice va colabora îndeaproape cu coordonatorul regional al UNODA pentru Africa competent în cadrul Rezoluției 1540 (2004) a Consiliului de Securitate al ONU (4) și își va desfășura activitatea în clădirea Comisiei Economice pentru Africa a Organizației Națiunilor Unite (CEA a ONU) de la Addis Abeba.

3.1.3. Rezultatele preconizate ale proiectului

Se preconizează că acest proiect va promova universalizarea și va îmbunătăți punerea în aplicare la nivel național a convenției pe continentul african. Proiectul vizează, de asemenea, intensificarea cooperării și a coordonării între autoritățile naționale și entitățile regionale și organizațiile care se ocupă de aspecte legate de biosiguranță și de biosecuritate în Africa.

Odată cu ancorarea funcției de responsabil cu afacerile politice la Addis Abeba, se preconizează că o mai mare apropiere de autoritățile naționale din Africa, ambasadele relevante din Addis Abeba și platformele regionale de elaborare a politicilor vor contribui în mod decisiv la progresul punerii în aplicare a BTWC și la universalizarea convenției în Africa, astfel cum s-a subliniat mai sus.

3.2. Proiectul nr. 2 – Consolidarea capacităților pentru punctele de contact naționale ale BTWC

3.2.1. Scopul proiectului

Acest proiect vizează crearea de materiale de formare și furnizarea de formare specifică punctelor de contact naționale ale BTWC cu privire la punerea în aplicare la nivel național a BTWC. Proiectul intenționează, de asemenea, să creeze mijloace și oportunități pentru dialog și schimb de informații privind punerea în aplicare la nivel național a BTWC între punctele de contact naționale, inclusiv schimbul de bune practici. Obiectivul acestui proiect este de a consolida punerea în aplicare a BTWC prin asigurarea unei consolidări specifice a capacităților punctelor de contact naționale și prin intensificarea schimburilor și a cooperării dintre acestea la nivel regional și internațional.

Cea de a șasea conferință de examinare din 2006 a decis că fiecare stat-parte trebuie să desemneze un punct național de contact pentru:

— coordonarea punerii în aplicare la nivel național și comunicarea cu alte state-părți și organizații internaționale relevante;

— pregătirea și transmiterea rapoartelor anuale privind măsurile de consolidare a încrederii (CBM);

— schimbul de informații privind eforturile de universalizare.

Dintre cele 183 de state-părți, până în prezent, numai 134 de state au desemnat puncte de contact naționale. Punctele de contact naționale sunt integrate în diferite entități de la nivel național, au contexte diferite și niveluri diferite de cunoștințe anterioare cu privire la BTWC. Până în prezent, cursurile de formare pentru punctele de contact naționale ale BTWC sunt disponibile numai ad hoc și sunt precondiționate de furnizarea de finanțare de către donatori.

3.2.2. Descrierea proiectului

Acest proiect include elaborarea unui curs de formare standardizat, pus la dispoziția tuturor punctelor de contact naționale. Cursul de formare va fi oferit fie online, fie cu participare fizică în diferite regiuni (în funcție de evoluția pandemiei de COVID-19) pentru reprezentanții naționali care îndeplinesc funcția de puncte de contact naționale ale BTWC. Cursul de formare va implica informații cu privire la toate aspectele punerii în aplicare la nivel național a BTWC, inclusiv elaborarea de rapoarte privind măsurile de consolidare a încrederii ale BTWC și abordarea aspectelor legislative. Formarea se va baza pe Ghidul privind punerea în aplicare a BTWC, care este în curs de elaborare în temeiul Deciziei (PESC) 2019/97 a Consiliului.

Deși ISU BTWC pune datele de contact ale tuturor punctelor de contact naționale desemnate la dispoziția tuturor statelor-părți pe o pagină separată, cu acces restricționat, nu există modalități formalizate prin care punctele de contact naționale să interacționeze între ele. Prin urmare, prezentul proiect prevede organizarea unei serii de foruri informale de dialog regional – virtuale sau cu participare fizică – pentru punctele de contact naționale ale BTWC, pentru a facilita schimbul de informații și schimbul de bune practici.

În plus, la Geneva va avea loc un eveniment care va reuni toate punctele de contact naționale ale BTWC, de exemplu înainte de reuniunea statelor-părți la BTWC, pentru a permite schimbul de informații și crearea de rețele între punctele de contact naționale din diferite regiuni, evenimentul fiind similar reuniunii anuale a autorităților naționale ale OIAC în temeiul Convenției privind armele chimice. De asemenea, pagina cu acces restricționat va fi extinsă în continuare pentru a servi drept sursă de informații relevante pentru punctele de contact naționale, cuprinzând toate materialele de formare relevante, și ca platformă interactivă care să permită punctelor de contact naționale să interacționeze între ele și cu ISU a BTWC. Pagina cu acces restricționat va fi menținută și administrată de ISU a BTWC pentru a asigura un schimb facilitat continuu între punctele de contact naționale după încheierea prezentei decizii a Consiliului.

Atât cursul de formare, cât și forurile de dialog au o componentă puternică de colaborare în rețea, întrucât punctele de contact naționale ar avea posibilitatea de a se cunoaște și de a stabili contacte.

3.2.3. Rezultatele preconizate ale proiectului

Ca o consecință pozitivă a acestui curs de formare, se preconizează că, prin furnizarea programului de formare, mai multe state-părți vor desemna puncte de contact naționale. De asemenea, se preconizează că formarea oferită va duce la creșterea numărului și a calității rapoartelor privind măsurile de consolidare a încrederii prezentate anual, care vor furniza informații suplimentare cu privire la stadiul punerii în aplicare a convenției la nivel mondial. Pentru a asigura sustenabilitatea, materialele de formare vor fi concepute astfel încât să fie utilizabile și accesibile punctelor de contact naționale pentru viitoarele cursuri de formare după încheierea prezentei decizii a Consiliului. În plus, se preconizează că acest proiect va facilita schimbul de informații și de bune practici între punctele de contact naționale.

3.3. Proiectul nr. 3 – Facilitarea revizuirii evoluțiilor din domeniul științei și al tehnologiei, relevante pentru BTWC prin implicarea, de asemenea, a mediului academic și a industriei

3.3.1. Scopul proiectului

Acest proiect vizează facilitarea revizuirii elementelor de știință și tehnologie relevante pentru convenție. Statele-părți la BTWC au recunoscut în mod repetat importanța informării cu privire la progresele relevante din domeniul științei și tehnologiei. Astfel de progrese ar putea, pe de o parte, să prezinte riscuri care ar putea duce la potențiale încălcări ale convenției și, pe de altă parte, ar putea fi benefice pentru convenție, de exemplu prin îmbunătățirea vaccinurilor și prin diagnosticarea bolilor. Având în vedere că tehnologia aferentă BTWC este în mod inerent cu dublă utilizare, implicarea constantă a mediului academic și a industriei și schimburile cu acestea au o importanță deosebită.

3.3.2. Descrierea proiectului

Acest proiect constă în organizarea unei conferințe internaționale pe teme de știință și tehnologie, în vederea pregătirii celei de a noua Conferințe de revizuire, adresată în principal experților din mediul academic, din sectorul public și din industrie, pentru a include punctele lor de vedere în discuțiile care vor fi incluse în programul celei de a noua Conferințe de revizuire. Conferința va ține seama, după caz, de rezultatele celor cinci ateliere regionale pe teme de știință și tehnologie desfășurate în contextul Deciziei (PESC) 2016/51 a Consiliului UE în sprijinul BTWC și se va baza pe acestea. Conferința va aborda, de asemenea, propunerile statelor-părți la BTWC pe teme de știință și tehnologie, precum introducerea unui cod de conduită pentru biologi și eforturile de instituire a unui mecanism de revizuire în domeniul științei și tehnologiei, care va face obiectul unor discuții reînnoite în cadrul celei de a noua Conferințe de revizuire. Conferința va avea loc într-o țară din sudul global, de exemplu într-una dintre țările-sponsor (5) ale rezoluției Adunării Generale a ONU privind „Rolul științei și tehnologiei în contextul securității internaționale și al dezarmării”. În cazul în care organizarea conferinței într-un cadru fizic nu este fezabilă din cauza pandemiei de COVID-19, se va aplica un format virtual. Pentru organizarea și desfășurarea conferinței, va fi implicat un consultant extern cu experiență relevantă și legături strânse cu mediul academic și/sau cu industria. Consultantul extern va avea, de asemenea, sarcina de a lucra la elaborarea unei strategii pe termen mai lung pentru o implicare mai mare a părților interesate în cadrul BTWC.

Conferința pe teme de știință și tehnologie va fi completată de crearea unei inițiative „Știință pentru diplomați”, al cărei scop este de a se asigura că factorii de decizie politică sunt conștienți de modul în care progresele tehnologice și științifice pot fi în favoarea convenției sau o pot contesta. Inițiativa „Știință pentru diplomați” va consta în organizarea unei serii de evenimente axate pe evoluțiile tehnologice de o importanță deosebită pentru convenție. Consultantul extern va fi, de asemenea, responsabil de organizarea evenimentelor din cadrul inițiativei „Știință pentru diplomați”.

3.3.3. Rezultatele preconizate ale proiectului

Se preconizează că conferința pe teme de știință și tehnologie va alimenta discuțiile de fond care vor avea loc în cadrul celei de a noua Conferințe de revizuire și va contribui la acestea. Discutarea propunerilor relevante în domeniul științei și tehnologiei, formulate de statele-părți la BTWC, precum introducerea unui cod de conduită pentru biologi și eforturile de instituire a unui mecanism de revizuire în domeniul științei și tehnologiei au drept scop facilitarea formulării pozițiilor naționale și/sau regionale, precum și discutarea și negocierea acestor propuneri în cadrul celei de a noua Conferințe de revizuire.

Inițiativa „Știință pentru diplomați” vizează familiarizarea factorilor de decizie cu principalele progrese tehnologice și științifice relevante pentru convenție.

3.4. Proiectul nr. 4 – Extinderea sprijinului pentru exercițiile de transparență voluntare

3.4.1. Scopul proiectului

Proiectul are drept obiectiv promovarea transparenței și consolidarea încrederii în contextul convenției. Acesta se bazează pe exercițiile de transparență voluntare anterioare desfășurate de statele-părți începând din 2011 și are drept scop consolidarea în continuare a sprijinului pentru astfel de inițiative prin instituirea unei platforme de schimb pentru exercițiile de transparență voluntare. Acesta include de asemenea, printre altele, efectuarea unei analize cuprinzătoare pentru a identifica învățămintele desprinse din aceste activități, precum și un set de activități practice în sprijinul conceptului.

3.4.2. Descrierea proiectului

Din 2011, 15 state-părți au întreprins inițiative voluntare pentru a găzdui diferite tipuri de exerciții de transparență în temeiul convenției. Aceste exerciții au reunit 35 de țări din toate grupurile regionale. Deși activitățile anterioare au fost diferite în ceea ce privește scopurile și obiectivele lor specifice, formatul, nivelul de participare și durata, ele se bazează pe o înțelegere comună: toate sunt convenite în mod voluntar, fie bilateral, multilateral, fie printr-un proces deschis tuturor statelor-părți care sunt interesate să utilizeze oportunitățile de evaluare inter pares. Această abordare permite adaptarea diferiților parametri-cheie în funcție de preferințele statelor-părți organizatoare/participante. Exercițiile de transparență voluntare pot aborda diverse aspecte, cum ar fi punerea în aplicare la nivel național, asistența internațională și cooperarea internațională, pregătirea și răspunsul, controlul exporturilor, legislația privind biosiguranța și biosecuritatea sau pregătirea rapoartelor privind măsurile de consolidare a încrederii.

Proiectul prevede crearea unui compendiu online al tuturor exercițiilor de transparență sub forma unei baze de date cu funcție de căutare cu privire la toate activitățile desfășurate până în prezent și compilarea unui studiu cuprinzător privind exercițiile anterioare în materie de transparență, inclusiv lecțiile identificate în urma diferitelor activități. Studiul va fi realizat în strânsă colaborare cu UNIDIR. În plus, UNODA va încerca să colaboreze cu organizațiile regionale și internaționale interesate, inclusiv cu centrele de excelență CBRN ale UE, în punerea în aplicare a proiectului. Crearea compendiului online și elaborarea studiului privind exercițiile anterioare vor fi atribuite consultanților externi.

3.4.3. Rezultatele preconizate ale proiectului

Se preconizează că proiectul va consolida punerea în aplicare a convenției prin schimbul de informații și de bune practici între statele-părți cu privire la exercițiile voluntare de transparență și va contribui la identificarea nevoilor de asistență și cooperare în temeiul articolului X din BTWC. Acesta va contribui, de asemenea, la crearea unui forum de dialog cu privire la astfel de inițiative între statele-părți interesate.

4. ASPECTE LEGATE DE PERSONAL

Punerea în aplicare a prezentei decizii a Consiliului va necesita prezența personalului la Geneva pentru a asigura punerea în aplicare coordonată și raționalizată a tuturor activităților desfășurate în temeiul prezentei decizii a Consiliului. Prin urmare, este necesar să existe un responsabil cu afacerile politice (P2) și un asistent administrativ (GS4), care să își desfășoare activitatea la filiala de la Geneva a UNODA. După cum s-a subliniat mai sus, un responsabil cu afacerile politice (P3) își va desfășura activitatea la Addis Abeba. Responsabilii cu afacerile politice (P2 și P3) și asistentul administrativ (GS4) vor raporta responsabilului cu afacerile politice (P3) care supraveghează punerea în aplicare a Deciziei (PESC) 2019/97 a Consiliului, pentru a asigura o punere în aplicare raționalizată și coordonată a ambelor decizii ale Consiliului.

Având în vedere gradul înalt de specializare necesar pentru: furnizarea de asistență legislativă și tehnică în Africa, modernizarea site-ului punctelor de control naționale și elaborarea de materiale de formare pentru punctele de contact naționale, organizarea conferinței pe teme de știință și tehnologie și realizarea inițiativei „Știință pentru diplomați”, crearea compendiului online privind exercițiile voluntare de transparență și elaborarea studiului exercițiilor anterioare și al celor mai bune practici, va fi necesar să se angajeze consultanți externi în aceste scopuri.

5. RAPORTARE

UNODA/BTWC ISU va prezenta ÎR rapoarte semestriale privind stadiul lucrărilor cu privire la punerea în aplicare a proiectelor.

6. DURATA

Durata totală estimată a punerii în aplicare a proiectelor este de 24 de luni.

7. VIZIBILITATEA UE

UNODA/BTWC ISU va lua toate măsurile corespunzătoare pentru a face public faptul că activitățile desfășurate au fost finanțate de Uniune. Aceste măsuri vor fi luate în conformitate cu Manualul Comisiei privind comunicarea și vizibilitatea pentru acțiunile externe ale UE, elaborat și publicat de Comisia Europeană. UNODA/BTWC ISU va asigura astfel vizibilitatea contribuției Uniunii printr-o strategie de marcă (branding) și publicitate adecvate, evidențiind rolul Uniunii, asigurând transparența acțiunilor sale și sensibilizarea publicului cu privire la motivele prezentei decizii, precum și cu privire la sprijinul acordat de Uniune pentru prezenta decizie și rezultatele sprijinului respectiv. Materialele produse de proiecte vor afișa în mod clar drapelul Uniunii, în conformitate cu orientările Uniunii privind utilizarea și reproducerea corespunzătoare a drapelului.

8. BENEFICIARI

Beneficiarii proiectului nr. 1 vor fi statele-părți la BTWC în ceea ce privește furnizarea de asistență juridică și tehnică și statele care nu sunt părți (atât statele semnatare, cât și statele nesemnatare) la BTWC în ceea ce privește activitățile de universalizare, inclusiv părțile interesate relevante din sectorul privat, mediul academic și ONG-uri, precum și grupările subregionale și organizațiile partenere cu sediul în Africa (6), după caz.

Beneficiarii proiectului nr. 2 în ceea ce privește consolidarea capacităților punctelor de contact naționale ale BTWC sunt statele-părți la BTWC, în special funcționarii desemnați ca puncte de contact naționale.

Beneficiarii proiectului nr. 3 în ceea ce privește facilitarea revizuirii evoluțiilor din domeniul științei și tehnologiei relevante pentru convenție vor fi funcționari, oameni de știință, cadre universitare și reprezentanți ai industriei din statele-părți la BTWC.

Beneficiarii proiectului nr. 4 în ceea ce privește extinderea sprijinului pentru exercițiile voluntare de transparență voluntare vor fi statele-părți la BTWC.

(1) Principalele direcții de lucru ale Deciziei (PESC) 2019/97 a Consiliului sunt universalizarea, programele de asistență vizând consolidarea punerii în aplicare a BTWC la nivel național, crearea de rețele de biosecuritate în rândul tinerilor cercetători din sudul global, sprijinul pentru programul intersesiuni și cea de a noua Conferință de examinare a BTWC, precum și elaborarea de materiale de sensibilizare și educaționale.

(2) Acțiunile comune 2006/184/PESC și 2008/858/PESC și Deciziile 2012/421/PESC și (PESC) 2016/51 ale Consiliului.

(3) Cum ar fi Africa Centre for Disease Control and Prevention (Centrul African de Prevenire și Control al Bolilor) (CDC Africa) în ceea ce privește Inițiativa sa în materie de biosiguranță și biosecuritate, African Union Commission’s Peace and Security Department (Departamentul pentru Pace și Securitate al Comisiei Uniunii Africane, AU Development Agency – African Biosafety Network of Expertise), (Agenția de Dezvoltare a UA – Rețeaua Africană de Expertiză în Materie de Biosecuritate) (AUDA-NEPAD), comunitățile economice regionale și alte entități relevante ale UEE, precum și Inițiativa emblematică a Grupului de lucru pentru Securitate Biologică al Parteneriatului mondial.

(4) În Rezoluția 1540 (2004), Consiliul de Securitate a decis că toate statele se abțin de la furnizarea oricărei forme de sprijin către actorii nestatali care încearcă să dezvolte, să achiziționeze, să fabrice, să dețină, să transporte, să transfere sau să utilizeze arme nucleare, chimice sau biologice și vectorii acestora, în special în scopuri teroriste.

(5) A se vedea https://undocs.org/en/A/RES/73/32

(6) Cum ar fi Africa Centre for Disease Control and Prevention (Centrul African de Prevenire și Control al Bolilor) (CDC Africa) în ceea ce privește Inițiativa sa în materie de biosiguranță și biosecuritate, African Union Commission’s Peace and Security Department (Departamentul pentru Pace și Securitate al Comisiei Uniunii Africane, AU Development Agency – African Biosafety Network of Expertise) (Agenția de Dezvoltare a UA – Rețeaua Africană de Expertiză în Materie de Biosecuritate) (AUDA-NEPAD), comunitățile economice regionale și alte entități relevante ale UEE, precum și Inițiativa emblematică a Grupului de lucru pentru Securitate Biologică al Parteneriatului mondial.