REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/72 AL COMISIEI

din 18 ianuarie 2022

de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 15 și articolul 24 alineatul (1),

întrucât:

1. PROCEDURA

1.1. Deschiderea procedurii

(1) La 21 decembrie 2020, Comisia Europeană („Comisia”) a deschis o procedură antisubvenție cu privire la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză („China”, „RPC” sau „țara în cauză”) în temeiul articolului 10 din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene („avizul de deschidere”) (2).

(2) Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse de Europacable („reclamantul”) în numele producătorilor din Uniune. Reclamantul reprezenta peste 25 % din producția totală de cabluri din fibre optice („CFO”) a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă privind existența unei subvenționări și a unui prejudiciu important cauzat de aceasta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

(3) Înainte de deschiderea anchetei antisubvenție, Comisia a notificat Guvernului Chinei („GC”) (3) că primise o plângere documentată în mod corespunzător și a invitat GC la consultări în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază. Consultările cu GC au avut loc la 16 decembrie 2020. Cu toate acestea, nu s-a putut ajunge la o soluție unanim acceptată.

(4) La 24 septembrie 2020, Comisia Europeană a deschis o anchetă antidumping separată cu privire la același produs originar din Republica Populară Chineză (4) („ancheta antidumping separată”). Analizele privind prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, realizate în cadrul prezentei anchete antisubvenție și al anchetei antidumping separate, sunt identice mutatis mutandis, întrucât definiția industriei Uniunii, a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, a perioadei examinate și a perioadei de anchetă sunt aceleași în cazul ambelor anchete.

1.2. Observații privind deschiderea anchetei

(5) Comisia a primit observații cu privire la deschiderea anchetei de la GC, de la Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Mașini și Produse Electronice („CCCME”), de la un importator (Connect Com) și de la reclamant.

(6) GC a susținut că ancheta nu ar trebui deschisă deoarece plângerea nu îndeplinea cerințele referitoare la elementele de probă, prevăzute la articolul 11 alineatele (2) și (3) din Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii („Acordul SMC”), precum și la articolul 10 alineatul (2) din regulamentul de bază. Potrivit GC, nu existau elemente de probă suficiente cu privire la existența unor subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii, a unui prejudiciu și a unei legături de cauzalitate între importurile subvenționate și prejudiciu. Ca răspuns la această afirmație a GC, reclamantul a susținut că plângerea conținea informații care erau disponibile în mod rezonabil și că plângerea a furnizat elemente de probă ample care demonstrează existența subvenționării, a prejudiciului și a unei legături de cauzalitate între cele două. GC a reiterat faptul că plângerea nu conținea suficiente elemente de probă pentru a îndeplini standardul probatoriu și că, oricare ar fi informațiile care ar putea fi în mod rezonabil disponibile reclamantului, trebuie să existe întotdeauna suficiente elemente de probă cu privire la existența și natura unei subvenții, a unui prejudiciu important și a unei legături de cauzalitate.

(7) Comisia a respins afirmația GC. Într-adevăr, elementele de probă prezentate în plângere constituiau informațiile aflate în mod rezonabil la dispoziția reclamantului în etapa respectivă. După cum se arată în memorandumul privind caracterul suficient al elementelor de probă, care conține evaluarea Comisiei cu privire la toate elementele de probă aflate la dispoziția Comisiei referitoare la RPC și pe baza cărora Comisia a deschis ancheta, existau suficiente elemente de probă, în etapa de deschidere a anchetei, conform cărora presupusele subvenții puteau face obiectul unor măsuri compensatorii în ceea ce privește existența, cuantumul și natura acestora. De asemenea, plângerea conținea suficiente elemente de probă privind existența unui prejudiciu pentru industria Uniunii, cauzat de importurile subvenționate.

(8) În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că Comisia nu ar fi putut utiliza datele disponibile pentru a remedia lipsa elementelor de probă din plângere. Comisia a observat că GC a înțeles greșit acțiunile sale din etapa de deschidere a anchetei. Astfel cum se menționează în considerentul 7, plângerea conținea suficiente elemente de probă în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din regulamentul de bază pentru a justifica deschiderea unei anchete. În mod logic, plângerea nu ar fi putut include toate informațiile necesare solicitate din partea GC, întrucât acestea făceau parte din evaluarea detaliată efectuată de Comisie în cursul anchetei. În plus, Comisia a examinat plângerea prin prisma tuturor informațiilor de care dispunea cu privire la presupusa subvenționare, inclusiv prin prisma practicii sale anterioare. Aceasta nu înseamnă că Comisia aplică datele disponibile, ci că utilizează toate informațiile disponibile pentru a confirma afirmațiile formulate în plângere. În consecință, afirmația a fost respinsă.

(9) În cursul consultărilor premergătoare deschiderii anchetei și în comunicarea transmisă în urma deschiderii anchetei, GC a susținut, mai exact, că reclamantul a utilizat legislația chineză în mod selectiv și a interpretat greșit legătura sa cu industria CFO și a afirmat că documentele de politică, cum ar fi Catalogul produselor de înaltă tehnologie al Chinei, strategia „Broadband China” („Strategia privind banda largă în China”), cel de al 13-lea plan cincinal sau planul „Made in China 2025” (Fabricat în China 2025), sunt doar documente de orientare fără caracter obligatoriu. Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Mașini și Produse Electronice („CCCME”) a reiterat această afirmație. GC a afirmat, de asemenea, că documentul „Made in China 2025” nu se referă în mod specific la sectorul CFO. Reclamantul a susținut că, în anchetele anterioare, Comisia a stabilit deja că planurile cincinale ale Chinei au caracter obligatoriu.

(10) Comisia a observat că GC nu contestă existența unor astfel de planuri, programe sau recomandări, ci doar măsura în care acestea au caracter obligatoriu sau în care vizează industria CFO. Comisia a observat, de asemenea, că reclamantul a furnizat elemente de probă care indică faptul că „fibra optică” este menționată în mai multe documente guvernamentale, iar în strategia „Made in China 2025” este menționată „rețeaua prin fibră optică”. GC nu a prezentat niciun element de probă care să ateste faptul că aceste afirmații nu ar fi aplicabile produsului în cauză.

(11) GC a afirmat, de asemenea, că întreprinderile deținute de stat (IDS), băncile deținute de stat sau Corporația Chineză a Asigurărilor pentru Exporturi și Credite („Sinosure”) nu pot fi calificate drept organisme publice și că reclamantul s-a bazat în mod nejustificat pe constatările anterioare ale Comisiei referitoare la sectoare industriale complet diferite de sectorul în cauză. CCCME a reiterat afirmația potrivit căreia băncile deținute de stat nu pot fi calificate drept organisme publice. Reclamantul a susținut că, în anchetele anterioare, Comisia a recunoscut băncile deținute de stat și Sinosure ca organisme publice. GC a susținut că constatările anterioare ale Comisiei cu privire la sectoare care nu au legătură cu industria CFO nu ar putea constitui elemente de probă suficiente în cadrul plângerii care să demonstreze că băncile deținute de stat și Sinosure au acționat ca organisme publice în cadrul prezentei anchete.

(12) Comisia a observat că această afirmație formulată de GC este legată de afirmația deja menționată mai sus și că plângerea face referire, printre altele, la Legea bancară din China, despre care GC nu contestă că face parte din legislația chineză. Comisia a subliniat, de asemenea, că anchetele antisubvenție recente ale UE au emis concluzii finale diferite cu privire la această chestiune (5). Faptul că aceste anchete au vizat sectoare care nu au legătură cu industria CFO nu exclude calificarea instituțiilor menționate drept organisme publice. În plus, se poate considera că dovada proprietății statului constituie un element de probă „care tinde să dovedească sau să indice că o entitate este un organism public capabil să acorde o contribuție financiară” (6).

(13) După deschiderea anchetei, GC a afirmat că reclamantul nu a stabilit condițiile de aplicare a unei valori de referință externe pentru împrumuturi și pentru drepturile de folosință asupra terenurilor. Cu toate acestea, Comisia a constatat că afirmațiile cuprinse în plângere sunt susținute de concluziile relevante ale anchetelor antisubvenție recente ale UE, care confirmă necesitatea unor valori de referință externe ajustate la condițiile predominante din RPC (7).

(14) În plus, GC a susținut că diferitele sisteme de subvenții invocate de reclamant nu pot fi considerate o subvenție, deoarece plângerea nu a furnizat elemente de probă detaliate privind existența, cuantumul și natura acestor subvenții sau relația directă dintre subvenție și produsul în cauză.

(15) Reclamantul a susținut că plângerea a oferit exemple de transferuri directe specifice de fonduri și a făcut referire în mod special la rapoartele anuale a numeroși producători-exportatori chinezi de CFO care indicau în mod clar transferuri directe de fonduri primite sub formă de granturi. În plus, reclamantul a furnizat un document publicat de unul dintre producătorii-exportatori care identifică sprijinul financiar pe care l-a primit din partea GC.

(16) GC a susținut, de asemenea, în legătură cu diverse subvenții, că reclamantul nu a furnizat elemente de probă privind avantajul și specificitatea. Comisia este de părere că reclamantul a furnizat suficiente elemente de probă aflate în mod rezonabil la dispoziția sa referitoare la avantaj și specificitate. În orice caz, Comisia a examinat elementele de probă furnizate în plângere și a efectuat propria sa evaluare a tuturor elementelor relevante din memorandumul privind caracterul suficient al elementelor de probă, care a fost adăugat, la momentul deschiderii procedurii, în dosarul neconfidențial. GC și-a reiterat observațiile în urma deschiderii anchetei, dar nu a furnizat niciun element de probă suplimentar.

(17) Prin urmare, Comisia a concluzionat că în plângere au fost furnizate suficiente elemente de probă care tind să demonstreze existența presupusei subvenționări de către GC.

(18) În urma deschiderii anchetei, GC și CCCME au susținut că reclamantul a ignorat în mod incorect faptul că industriei CFO din Uniune i s-au acordat subvenții foarte asemănătoare cu cele din RPC și că Comisia nu ar trebui să aplice standarde duble. Reclamantul a susținut că aceste afirmații sunt irelevante în cadrul anchetei actuale. GC nu a fost de acord și a susținut că, prin anchetarea presupuselor subvenții din China, Comisia denaturează piața în detrimentul concurenților din afara Uniunii. O astfel de abordare ar conduce la măsuri protecționiste, împiedicând, în ultimă instanță, comerțul internațional și dezvoltarea.

(19) Această afirmație privind subvențiile din UE nu a avut nicio influență asupra evaluării efectuate de Comisie, care a stat la baza deschiderii acestui caz, deoarece nu se numără printre factorii luați în considerare în acest scop.

(20) În final, în observațiile formulate în urma deschiderii anchetei, GC a susținut că în calculul subcotării prețurilor de vânzare/prețurilor indicative nu au fost furnizate informații reale privind vânzările și că răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion nu au furnizat un rezumat relevant al informațiilor sensibile. GC a afirmat că din cauza acestui lucru nu a putut să combată în mod corespunzător afirmațiile referitoare la prejudiciu formulate de reclamant și că răspunsurile la chestionar păreau să contrazică plângerea în ceea ce privește presupusul prejudiciu.

(21) Comisia a considerat că versiunea plângerii deschisă consultării de către părțile interesate și răspunsurile la chestionar conțineau toate elementele de probă esențiale și rezumatele neconfidențiale ale datelor cărora li s-a acordat caracterul confidențial pentru ca părțile interesate să își poată exercita dreptul la apărare pe tot parcursul procedurii. Se reamintește că articolul 29 din regulamentul de bază permite protecția informațiilor confidențiale în situații în care divulgarea lor ar avantaja în mod semnificativ un concurent sau ar avea un efect nefavorabil semnificativ pentru persoana care a furnizat informația sau pentru cea de la care a obținut-o. În consecință, argumentele GC în această privință au fost respinse.

(22) În ceea ce privește cerințele de fond pentru deschiderea anchetei, GC și CCCME au susținut că reclamantul nu a furnizat date comparabile privind prețurile de vânzare și profitabilitatea. GC și CCCME au susținut, de asemenea, că profitul indicativ menționat de reclamanți nu a fost justificat și că prejudiciul suferit de reclamanți ar fi putut fi cauzat de alte elemente, inclusiv de crearea de stocuri excedentare de către un producător din Uniune.

(23) Connect Com a susținut argumentele GC cu privire la deschiderea anchetei. În special, Connect Com a susținut că o anchetă antidumping și o anchetă antisubvenție paralelă ar putea constitui o măsură corectivă dublă pentru industria UE și ar putea conduce la o utilizare abuzivă a măsurilor compensatorii. Connect Com a susținut că afirmațiile din plângere cu privire la existența unei subvenții, la prejudiciu și la legătura de cauzalitate între subvenție și prejudiciu nu au fost susținute de elemente de probă suficiente. În ceea ce privește lipsa elementelor de probă privind legătura de cauzalitate, Connect Com a susținut că există o serie de motive alternative pentru scăderea cotei de piață a industriei Uniunii, cum ar fi creșterea importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate, și că a existat o supracapacitate în UE. În plus, Connect Com a susținut că plângerea a fost o simplă copie a plângerii din cadrul anchetei antidumping și că reclamantul ar fi trebuit să facă distincția între presupusul prejudiciu cauzat de dumping și presupusul prejudiciu cauzat de subvenție.

(24) În plus, GC și CCCME au susținut că plângerea nu a arătat existența niciunui prejudiciu, având în vedere că industria Uniunii și-a majorat producția, iar ușoara scădere a capacității de producție care rezultă din incapacitatea industriei Uniunii de a aproviziona toate tipurile de consum nou-apărute din Europa nu reprezintă, în sine, un indicator al unui prejudiciu important. Volumele vânzărilor au crescut, la rândul lor, în timp ce industria Uniunii a păstrat o cotă de piață de aproape 80 %, iar tendința profitabilității este neclară și nu arată niciun fel de prejudiciu. În această privință, reclamantul a afirmat că majorarea consumului la nivelul Uniunii a fost în avantajul importurilor din China, că cota de piață rămasă nu este relevantă pentru evaluarea prejudiciului, iar efectele licitațiilor câștigate de producători chinezi se vor materializa după trecerea unei anumite perioade de timp. Potrivit răspunsului CCCME, datele privind consumul, producția și capacitatea de producție arată că industria Uniunii a putut aproviziona cea mai mare parte a creșterii consumului la nivelul UE, extinzându-și, în același timp, activitatea.

(25) În plus, GC și CCCME au susținut că plângerea nu a inclus elemente de probă privind existența unei legături de cauzalitate între importurile subvenționate și prejudiciu. În primul rând, GC și CCCME au susținut că nu a existat nicio corelație între importurile din China și dezvoltarea industriei Uniunii. Cu titlu de exemplu, GC și CCCME au afirmat că, în contextul celei mai mari creșteri a volumului importurilor din China din perioada 2017-2018, profitabilitatea industriei Uniunii a înregistrat cea mai semnificativă creștere. În al doilea rând, importurile din țări terțe au crescut între 2018 și 2019, spre deosebire de importurile din China, și, prin urmare, efectul acestora nu poate fi atribuit Chinei. În cazul în care există un prejudiciu, acesta a fost un prejudiciu autoprovocat din cauza reacției lente a industriei Uniunii la mișcările de pe piață.

(26) Reclamantul a reacționat la această afirmație, susținând că poate fi stabilită o legătură de cauzalitate deoarece prejudiciul s-a produs la același moment în care au crescut importurile din China, iar importurile din țări terțe nu au putut fi luate în considerare deoarece drept cauză a prejudiciului deoarece fie aveau un caracter de minimis, fie nu prezentau elemente de probă privind existența unor practici prejudiciabile în materie de prețuri.

(27) CCCME a răspuns reamintind că, în contextul celei mai mari creșteri a volumului importurilor din China din perioada 2017-2018, profitabilitatea industriei Uniunii a înregistrat cea mai semnificativă creștere și nu a existat nicio corelație între creșterea importurilor din China și scăderea volumului vânzărilor industriei Uniunii. În schimb, în ceea ce privește importurile din țări terțe, CCCME a observat că, în total, acestea au crescut, în timp ce importurile din China au scăzut între 2018 și 2019. În final, CCCME a observat că reclamantul nu a contestat argumentele potrivit cărora aproape toți indicatorii de prejudiciu din plângere au prezentat tendințe pozitive și presupusul prejudiciu a fost autoprovocat, cel puțin într-o anumită măsură. În plus, CCCME a susținut că efectele pandemiei de COVID-19 și acuzațiile referitoare la existența unui cartel privind cablurile electrice ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare la evaluarea impactului importurilor subvenționate asupra situației industriei Uniunii. În plus, GC și CCCME au afirmat că datele privind importurile prezentate de reclamant nu erau fiabile, deoarece erau depășite și se bazau pe ipoteze referitoare la greutatea produsului în cauză și la ponderea acestuia în cadrul codului NC 8544 70 00. În plus, potrivit GC și CCCME, calculele subcotării incluse în plângere erau eronate deoarece se refereau la un singur exportator dintr-o anumită licitație.

(28) În răspunsul său din cadrul anchetei antidumping paralele, reclamantul a menționat că ar trebui luată în considerare o perioadă mai lungă pentru a vedea creșterea volumului importurilor, care nu este negată de CCCME și este confirmată de datele terților din analiza de cunoaștere a pieței (CRU), și că calculele nu au fost eronate, deoarece reclamantul avea obligația de a furniza numai informații disponibile în mod rezonabil, care au inclus informații de la mai mulți producători din Uniune și din China.

(29) CCCME a răspuns că era obligația reclamantului să își susțină afirmațiile și să furnizeze elemente de probă cu privire la datele referitoare la importuri și că datele privind cunoașterea pieței (CRU) se refereau la fibrele optice, nu la cablurile din fibre optice. În ceea ce privește calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative, CCCME a reiterat faptul că acestea nu respectă standardul pentru a reprezenta elemente de probă suficiente și că, pentru calcule semnificative, reclamantul s-a referit numai la prețurile unui producător chinez (de exemplu, prețul de export pentru liberă circulație utilizat pentru calcularea marjei de prejudiciu pentru S1 2019 și prețul de export utilizat pentru costurile de producție pentru marja de subcotare pentru S2 2019).

(30) Comisia a considerat că niciuna dintre afirmațiile privind deschiderea procedurii nu infirmă concluzia potrivit căreia au existat elemente de probă suficiente pentru deschiderea procedurii antisubvenție. Într-adevăr, plângerea conținea elemente de probă suficiente care să susțină faptul că importurile subvenționate au prejudiciat semnificativ industria Uniunii. Analiza specifică a prejudiciului din cadrul plângerii a relevat creșterea gradului de pătrundere pe piața UE (atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi) a importurilor din China efectuate la prețuri care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. Acest lucru sugerează că presupusele importuri subvenționate au prejudiciat semnificativ industria Uniunii, astfel cum arată, de exemplu, scăderea vânzărilor și a cotei de piață sau deteriorarea rezultatelor financiare.

(31) Elementele de probă furnizate în plângere conțineau calcule separate ale subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative pentru fiecare tip de produs reprezentativ. Comisia a fost mulțumită de nivelul elementelor de probă privind subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative prezentate de reclamant și a considerat că plângerea îndeplinește standardul privind elementele de probă suficiente necesar pentru deschiderea anchetei.

(32) Drept răspuns la afirmația potrivit căreia reclamantul nu a furnizat date fiabile/comparabile privind prețurile de vânzare, Comisia a considerat că versiunea plângerii deschisă consultării de către părțile interesate conținea toate elementele de probă esențiale și rezumatele neconfidențiale ale datelor cărora li s-a acordat caracterul confidențial pentru ca părțile interesate să își poată exercita dreptul la apărare pe tot parcursul procedurii.

(33) Articolul 29 din regulamentul de bază [și, de asemenea, articolul 12 alineatul (4) din Acordul SCM] permit protecția informațiilor confidențiale în situații în care divulgarea lor ar avantaja în mod semnificativ un concurent sau ar avea un efect nefavorabil semnificativ pentru persoana care a furnizat informația sau pentru cea de la care a obținut-o.

(34) În ceea ce privește caracterul suficient al elementelor de probă privind existența unei legături de cauzalitate, ar trebui avute în vedere următoarele aspecte. În primul rând, plângerea a arătat că situația industriei Uniunii s-a deteriorat în momentul creșterii importurilor subvenționate la prețuri care subcotau în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. Acest lucru părea să demonstreze deja existența unei legături de cauzalitate. În al doilea rând, în ceea ce privește alți factori, precum importurile din țări terțe și alte elemente menționate de GC și CCCME, impactul acestora nu a fost de natură să cauzeze deteriorarea industriei Uniunii, iar analiza nu a arătat niciun prejudiciu autoprovocat. În plus, în ceea ce privește afirmația potrivit căreia ancheta privind subvențiile ar conduce la o dublă impunere, Comisia, astfel cum se arată în considerentul 765, s-a asigurat că instituirea unei taxe cumulate care să reflecte nivelul subvenționării și nivelul maxim al dumpingului nu va avea drept rezultat compensarea de două ori a efectelor subvenționării. În final, în ceea ce privește volumele importurilor, reclamantul a furnizat date bazate pe ipoteze rezonabile, cum ar fi greutatea produsului în cauză fabricat și vândut de industria Uniunii, și a utilizat datele privind cunoașterea pieței pentru a finaliza analiza în cazul în care nu erau disponibile informații publice. În ceea ce privește perioada de măsurare a importurilor avută în vedere în plângere, presupusul prejudiciu a fost cauzat atât de practicile de dumping, cât și de practicile de subvenționare și, prin urmare, o perioadă de anchetă diferită ar fi reprezentat o sarcină excesivă pentru industria reclamantă.

1.3. Înregistrarea importurilor

(35) La 24 august 2021, în conformitate cu articolul 29a alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate cu privire la intenția sa de a nu institui măsuri compensatorii provizorii și de a continua ancheta.

(36) Întrucât nu au fost instituite măsuri compensatorii provizorii, nu a fost efectuată nicio înregistrare a importurilor.

1.4. Perioada de anchetă și perioada examinată

(37) Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2019 și 30 iunie 2020 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”).

(38) Atât ancheta antisubvenție actuală, cât și ancheta antidumping separată menționată în considerentul 4 vizează aceeași perioadă de anchetă și aceeași perioadă examinată.

1.5. Părțile interesate

(39) În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific solicitantul, GC, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, importatorii și utilizatorii cunoscuți în legătură cu deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.

(40) Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Nimeni nu a solicitat o intervenție.

1.6. Eșantionarea

1.6.1. Eșantionarea producătorilor din Uniune

(41) În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului producției și al vânzărilor de produs similar în Uniune în cursul perioadei de anchetă. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat 52 % din producția Uniunii din perioada de anchetă și au fost considerați reprezentativi pentru industria Uniunii. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Nu au fost primite observații și, drept urmare, eșantionul a fost confirmat.

1.6.2 Eșantionarea importatorilor

(42) Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

(43) Cinci importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. După analizarea informațiilor pentru eșantionare furnizate de către importatori, Comisia a decis că eșantionarea nu este necesară și a solicitat tuturor importatorilor cooperanți să transmită răspunsurile la chestionar.

1.6.3. Eșantionarea producătorilor-exportatori din China

(44) Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din China să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

(45) Douăzeci și cinci de producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de două grupuri de producători-exportatori bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care puteau face în mod rezonabil obiectul investigației, ținând seama de timpul disponibil. Grupurile de producători-exportatori incluse în eșantion au reprezentat peste 40 % din exporturile din China către Uniune raportate de producătorii-exportatori cooperanți de cabluri din fibre optice în cursul perioadei de anchetă.

(46) În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori în cauză cunoscuți, precum și autoritățile din țara în cauză.

(47) Au fost primite observații privind selectarea eșantionului de la un producător-exportator neinclus în eșantion, Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company („YOFC”), care a dorit să fie inclus în eșantion.

(48) YOFC a susținut că, având în vedere numărul mare de producători-exportatori cooperanți, cele două societăți incluse în eșantion reprezintă o proporție relativ mică din volumul exporturilor către Uniune, nefiind reprezentative pentru exportatorii chinezi, și că practica Comisiei în anchetele antidumping anterioare a fost de a include în eșantion cel puțin trei societăți. În plus, YOFC a afirmat că un eșantion format din trei societăți ar permite într-o mai mare măsură evitarea situației în care, din cauza schimbărilor societăților incluse în eșantion, acesta s-ar putea reduce la o singură societate. În final, YOFC a susținut că anumite programe de subvenționare sunt regionale, prin urmare, pentru a avea o imagine de ansamblu mai cuprinzătoare asupra sistemelor de subvenții din China, la selectarea unui eșantion ar trebui luată în considerare repartizarea geografică.

(49) În temeiul articolului 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, selectarea unui eșantion ar trebui să se bazeze pe cel mai mare volum reprezentativ de producție, de vânzări sau de exporturi care puteau face în mod rezonabil obiectul investigației, ținând seama de timpul disponibil. Astfel cum se precizează în considerentul 45, grupurile de producători-exportatori incluse în eșantion au reprezentat peste 40 % din exporturile din China către Uniune raportate în cursul perioadei de anchetă, acesta fiind un nivel reprezentativ. Comisia a considerat că eșantionul, astfel cum a fost selectat, conținea cea mai mare cantitate de importuri care puteau face în mod rezonabil obiectul investigației ținând seama de timpul disponibil. În acest context, cele două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion cuprind un număr mare de entități (patru producători-exportatori, șapte entități de vânzări și peste 20 de societăți afiliate care furnizează factori de producție sau finanțare). În plus, faptul că o societate inclusă în eșantion va coopera efectiv sau nu după ce a fost inclusă în eșantion reprezintă o condiție necesară, dar nu suficientă pentru ca un producător-exportator să fie luat în considerare în selectarea unui eșantion în temeiul articolului 27 alineatul (1) din regulamentul de bază. Comisia a luat în considerare, de asemenea, repartizarea geografică a societăților selectate în cadrul eșantionului, care acoperă două provincii din China cu cele două grupuri de producători-exportatori și mult mai multe provincii cu toate societățile afiliate care furnizează factori de producție sau finanțare. Întrucât toate cerințele prevăzute la articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază au fost, prin urmare, îndeplinite, nu a existat nicio obligație de a eșantiona o a treia societate.

(50) Societatea YOFC a afirmat, de asemenea, că ar trebui să fie inclusă în eșantion deoarece este un producător cu experiență, care exportă cabluri din fibre optice de înaltă calitate către Uniune, iar procesul său de fabricație este diferit de cel al altor producători chinezi (este o societate integrată pe verticală, utilizează tehnologie europeană pentru a produce cabluri din fibre optice, are tehnologii avansate, este singura unitate națională de demonstrare a producției inteligente din China și a realizat un nivel ridicat de automatizare în producția de fibre optice). De asemenea, YOFC a afirmat că volumul exporturilor sale către Uniune în cursul perioadei de anchetă a fost relativ mare. În plus, a susținut că unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion deține în mod indirect acțiuni ale YOFC și a două dintre societățile afiliate vizate ale YOFC și, prin urmare, includerea YOFC în eșantion ar permite Comisiei să ajungă la o cunoaștere mai cuprinzătoare a structurii industriei. YOFC a susținut, de asemenea, că în grup există cinci producători-exportatori care sunt situați în Provincia Hubei, Provincia Guangdong, Provincia Sichuan, Provincia Jiangsu și orașul Shanghai, astfel încât, prin includerea YOFC în eșantion, Comisia ar obține informații cu privire la programele de subvenționare din mai multe provincii.

(51) Astfel cum s-a explicat mai sus, eșantionul de producători-exportatori a fost selectat pe baza celui mai mare procent din volumul exporturilor din țara în cauză care putea fi examinat în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil, și are o bună repartizare geografică pe teritoriul Chinei. Societatea YOFC nu se număra printre cei mai mari producători-exportatori și, în consecință, nu a fost inclusă în eșantion. În orice caz, cele două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion sunt, la rândul lor, grupuri mari de societăți cu experiență care produc și vând cabluri din fibre optice de înaltă calitate către Uniune, fiind, de asemenea, entități integrate pe verticală. În plus, dosarul nu include niciun fel de informații care să indice faptul că tehnologia utilizată de către producătorii-exportatori incluși în eșantion ar fi mai puțin avansată decât cea a altor producători-exportatori chinezi. YOFC nu a prezentat niciun element de probă care să contrazică acest fapt. În plus, faptul că un producător din Uniune inclus în eșantion deține acțiuni la un producător-exportator nu este relevant pentru selectarea eșantionului de producători-exportatori. În consecință, afirmațiile respective au fost respinse.

1.7. Examinarea individuală

(52) Șase dintre producătorii-exportatori chinezi neincluși în eșantion care au returnat formularul de eșantionare au informat Comisia cu privire la intenția lor de a solicita o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. Comisia a pus la dispoziție online chestionarul în ziua deschiderii procedurii. În plus, Comisia a informat producătorii-exportatori neincluși în eșantion că, dacă doresc să fie examinați în mod individual, este necesar să furnizeze un răspuns la chestionar. Două societăți au furnizat un răspuns la chestionar.

(53) Una dintre societățile care au furnizat un răspuns la chestionar a solicitat să fie examinată individual din aceleași motive prevăzute și în cererea sa de a fi inclusă în eșantion, astfel cum se menționează în considerentele 48 și 50 de mai sus.

(54) Cealaltă societate care a furnizat un răspuns la chestionar a solicitat să fie examinată individual, deoarece era afiliată unui importator din Uniune și a susținut că nu a primit niciuna dintre presupusele subvenții.

(55) Din cauza complexității anchetei și a structurii complexe a producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Comisia a decis să nu acorde o examinare individuală, deoarece aceasta ar fi fost nejustificat de împovărătoare și ar fi putut împiedica Comisia să finalizeze ancheta în termenele legale.

1.8. Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

(56) Comisia a trimis un chestionar reclamantului, iar chestionarele pentru producătorii, importatorii, utilizatorii din Uniune și producătorii-exportatori din China au fost publicate online în ziua deschiderii procedurii (8).

(57) De asemenea, Comisia a trimis un chestionar către GC, care includea chestionare specifice pentru Sinosure, pentru băncile și alte instituții financiare care au acordat finanțare sau credite la export producătorilor-exportatori incluși în eșantion, precum și pentru primii 10 producători și distribuitori de materii prime utilizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion. De asemenea, GC a fost invitat, din rațiuni administrative, să colecteze toate răspunsurile furnizate de aceste instituții financiare și să le transmită direct Comisiei.

(58) Comisia a primit un răspuns la chestionar din partea GC, care includea un răspuns la chestionar din partea Băncii de Export-Import a Chinei („Banca EXIM”). Nu s-a primit însă niciun răspuns din partea Sinosure, a altor bănci sau instituții financiare sau din partea principalilor producători și distribuitori de materii prime.

(59) Fără a aduce atingere aplicării articolului 28 din regulamentul de bază, Comisia a căutat și a verificat încrucișat toate informațiile considerate necesare în vederea stabilirii existenței subvenției, a prejudiciului generat de aceasta și a interesului Uniunii. Din cauza izbucnirii pandemiei de COVID-19 și a măsurilor luate în consecință pentru a face față pandemiei („Avizul privind COVID-19”) (9), Comisia nu a fost în măsură să efectueze vizite de verificare la sediile GC, ale societăților incluse în eșantion și ale importatorilor și utilizatorilor cooperanți. În schimb, Comisia a efectuat o verificare încrucișată la distanță („VID”) a informațiilor furnizate de GC, la care au participat funcționari din ministerele relevante și din alte autorități guvernamentale. În plus, Comisia a efectuat verificări încrucișate la distanță ale următoarelor societăți prin videoconferință: Producători din Uniune: — Acome S. A. (Franța); — Corning Optical Communications Sp. z o.o. și societățile sale afiliate (Polonia, Danemarca, Franța, Germania, Italia, Spania); — Prysmian S.p.A. și societățile sale afiliate (Danemarca, Finlanda, Franța, Germania, Italia, România, Slovacia, Spania, Suedia, Țările de Jos). Importatori: — Cable 77 Danmark ApS (Danemarca); — Connect Com GmbH (Germania); — Eku Kabel GmbH (Germania); — Har&Ca S.r.l. (Italia); — Infraconcepts B.V. (Țările de Jos). Utilizatori: — Deutsche Telekom GmbH (Germania) Producători-exportatori din China: FTT Group: — FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan; — Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing; — FiberHome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan; — China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan; — Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing. ZTT Group: — Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong; — Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong.

1.9. Neinstituirea de măsuri provizorii și procedura ulterioară

(60) La 10 mai 2021, Comisia a trimis o cerere suplimentară de informații producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion, producătorilor-exportatori incluși în eșantion și producătorilor din Uniune incluși în eșantion, incluzând, dar fără a se limita la datele privind vânzările pe baza grupelor de numere de control al produsului („NCP-uri”), a investițiilor și a licitațiilor. Răspunsurile au fost verificate de Comisie în cadrul VID.

(61) La 24 august 2021, în temeiul articolului 29a litera (a) alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate cu privire la intenția sa de a nu institui măsuri provizorii și de a continua ancheta.

(62) Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.

1.10. Comunicarea constatărilor finale

(63) La 14 septembrie 2021, Comisia a comunicat tuturor părților faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să impună o taxă antisubvenție definitivă asupra importurilor de produs în cauză („comunicarea constatărilor finale”).

(64) Tuturor părților li s-a acordat o perioadă de 20 de zile în cursul căreia au putut formula observații cu privire la comunicarea constatărilor definitive. Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

(65) Au fost primite observații din partea reclamantului, a GC, a CCCME, a celor doi producători-exportatori incluși în eșantion și a unui importator neafiliat, și anume Connect Com GmbH („Connect Com”). Doi producători-exportatori cooperanți neincluși în eșantion au furnizat clarificări referitoare la erorile materiale comise de Comisie cu privire la statutul lor cooperant și la denumirea lor exactă, care au fost corectate în consecință.

(66) În urma comunicării constatărilor finale, anumite părți interesate au avut posibilitatea de a fi audiate în conformitate cu dispozițiile de la punctul 5.7 din avizul de deschidere. A avut loc o audiere cu CCCME.

(67) Comisia a abordat în prezentul regulament observațiile transmise pe parcursul procedurii antisubvenție. Observațiile transmise în contextul anchetei antidumping separate nu au fost abordate în prezentul regulament, cu excepția cazului în care părțile au indicat în mod explicit că observațiile se referă la ambele proceduri.

2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1. Produsul în cauză

(68) Produsul în cauză este reprezentat de cablurile din fibre optice monomod, alcătuite din una sau mai multe fibre izolate individual, cu înveliș de protecție, chiar echipate cu conductoare electrice, originare din China, încadrate în prezent la codul NC ex 8544 70 00 (codul TARIC 8544700010) („produsul în cauză”).

(69) Sunt excluse următoarele produse: (i) cablurile în care toate fibrele optice sunt prevăzute individual cu conectori operaționali la una sau la ambele extremități; și (ii) cablurile destinate utilizării submarine. Cablurile destinate utilizării submarine sunt cabluri din fibre optice izolate cu plastic, care conțin un conductor din cupru sau din aluminiu, în care fibrele sunt incluse în unul sau mai multe module din metal.

(70) Cablurile din fibre optice (denumite în continuare „CFO”) sunt utilizate ca suport de transmisie optică în rețele de telecomunicații pe distanțe lungi, metropolitane și în rețele de acces.

2.2. Produsul similar

(71) Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale: — produsul în cauză; — produsul fabricat și vândut pe piața internă a țării în cauză; și — produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

(72) Comisia a stabilit în această etapă că produsele respective sunt produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

2.3. Afirmații cu privire la definiția produsului

(73) ZTT Group a solicitat excluderea din anchetă a cablurilor de protecție cu fibră optică (optical ground wire – „OPGW”) și a cablurilor cu fibre optice cu conductor de fază (optical phase conductor cable – „OPPC”). Acesta a afirmat că, deși aceste cabluri se încadrează la definiția produsului, ele au caracteristici fizice și utilizări diferite (și anume transportul energiei electrice), fac obiectul unor standarde tehnice diferite, sunt fabricate utilizând materii prime diferite și respectând procese de producție diferite și au fost vândute pe piețe separate. De asemenea, s-a afirmat că cablurile OPGW și OPPC au reprezentat doar o mică parte din vânzările către Uniune. ZTT Group a solicitat, de asemenea, ca, în cazul în care Comisia consideră că cablurile OPGW și OPPC se încadrează în definiția produsului care face obiectul anchetei, să fie luate în considerare în cadrul anchetei caracteristicile specifice, factorii referitori la utilizarea finală sau segmentul de piață al acestor produse.

(74) Cablurile OPGW și OPPC sunt utilizate pentru transmiterea de date și au caracteristici de bază comune cu alte CFO, printre care se numără următoarele: (i) includ fibre optice; (ii) diametrul învelișului fibrei optice se încadrează în același interval; (iii) numărul fibrelor se încadrează, de asemenea, în același interval; (iv) numărul fibrelor din fiecare modul este, de asemenea, identic și (v) construcția miezului cablului este aceeași. Faptul că cablurile OPGW și OPPC au o destinație suplimentară (transportul energiei electrice) și anumite caracteristici (precum caracteristici electrice, cerința privind absența rezistenței la flacără, cerința privind rezistența ridicată la tracțiune etc.) nu afectează acest lucru.

(75) În plus, toate tipurile de cabluri se supun, într-o anumită măsură, unor specificații și standarde tehnice diferite. În ceea ce privește materiile prime, nu este relevant faptul că un material utilizat pentru o componentă a CFO poate fi diferit de la un tip de cablu la altul: toate tipurile de CFO sunt produse utilizând fibre optice. În ceea ce privește procesele de fabricație, ancheta a arătat că anumite modele cu protecție specială ale cablurilor din fibre optice standard aveau o armătură din sârmă de oțel în jurul învelișului, iar aceste cabluri erau produse de aceleași mașini care fabricau și cablurile OPGW. În plus, fabricarea armăturii de sârmă a cablurilor OPGW și OPPC a corespuns doar unei etape a realizării acestor cabluri, deci nu justifica excluderea lor din definiția produsului care face obiectul anchetei. De asemenea, faptul că vânzările de cabluri OPGW și OPPC au reprezentat o parte mai mică din vânzările către Uniune în cursul perioadei de anchetă nu este relevant pentru evaluarea afirmației. În final, industria Uniunii produce, la rândul său, cabluri OPGW și OPPC și, prin urmare, se află în concurență directă cu exportatorii chinezi de astfel de cabluri.

(76) În temeiul celor de mai sus, Comisia a concluzionat că OPGW și OPPC sunt CFO care au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază cu celelalte CFO care se încadrează în definiția produsului în cauză și, astfel, nu a fost necesară o analiză separată a acestor produse. De fapt, numerele de control al produsului utilizate de către Comisie pentru calcularea marjei de dumping și a marjei de prejudiciu identifică în mod corespunzător cablurile OPGW și OPPC și permit în mod adecvat Comisiei să realizeze o comparație privind prețul corect între producătorii din Uniune și cei chinezi. În consecință, afirmația a fost respinsă.

(77) ZTT Group a sugerat, de asemenea, patru metode pentru soluționarea și evitarea oricăror eventuale probleme de circumvenție în cazul în care cablurile OPGW și OPPC ar fi excluse din definiția produsului care face obiectul anchetei, precum: (i) inspectarea vizuală și verificarea documentelor de către lucrătorii vamali, (ii) un sistem de certificare, (iii) o procedură vamală de control al utilizării finale și (iv) un sistem de monitorizare. Întrucât s-a concluzionat că OPGW și OPPC fac obiectul investigației, nu a fost necesară abordarea metodelor sugerate pentru evitarea circumvenției.

3. SUBVENȚIONAREA

3.1. Introducere: Planuri, proiecte și alte documente guvernamentale

(78) Înainte de a analiza presupusa subvenționare sub formă de subvenții sau de programe de subvenționare, Comisia a evaluat planurile, proiectele și alte documente guvernamentale care erau relevante pentru sectorul produsului în cauză și/sau al factorilor de producție ai acestuia și care, prin urmare, reprezentau contextul esențial pentru constatările de fond. Aceasta a constatat că toate subvențiile sau programele de subvenționare care fac obiectul evaluării fac parte din procesul de punere în aplicare a planificării centralizate al GC vizând încurajarea industriei CFO, din motivele menționate mai jos.

(79) Direcția urmată de economia chineză este determinată într-o mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze administrațiile centrale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative, care acoperă toate sectoarele economice. Obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au caracter obligatoriu, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător de guvernare. În ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt alocate sectoarelor desemnate de guvern ca fiind strategice sau în alt mod importante din punct de vedere politic, în loc să fie alocate în concordanță cu forțele pieței (10).

(80) Echipamentele de CFO sunt considerate un produs esențial de către GC, astfel cum rezultă din documentele și listele de politică publică (11). Această clasificare are o importanță semnificativă deoarece încadrează sectoarele respective într-o varietate de politici specifice și măsuri de sprijin destinate a stimula dezvoltarea în fiecare sector (12). Având în vedere că CFO reprezintă o componentă esențială a infrastructurii rețelelor de internet, acestea joacă un rol extrem de important în implementarea rețelelor prin fibră optică și a internetului în bandă largă. Dezvoltarea acestora în RPC este orientată și gestionată prin numeroase planuri, directive și alte documente, care sunt emise la nivel național, regional și municipal și care sunt interconectate. Exemple de astfel de documente-cheie de politică includ următoarele planuri, proiecte și alte documente.

(81) Cel de al 13-lea Plan cincinal pentru dezvoltarea economică și socială națională a Republicii Populare Chineze („cel de al 13-lea plan cincinal”), care acoperă perioada 2016-2020, evidențiază viziunea strategică a GC pentru îmbunătățirea și promovarea industriilor-cheie. Cel de al 13-lea plan cincinal a subliniat intenția GC de a consolida dezvoltarea de tehnologii strategice de vârf, printre care se numără și tehnologia informației, inclusă la capitolul 6. În plus, la capitolul 23 se prevedea că rețelele informatice, în categoria cărora se încadrează CFO, sunt considerate o „industrie strategică emergentă”. În acest sens, cel de al 13-lea plan cincinal prevede că GC „va contribui la asigurarea dezvoltării rapide a lanțurilor de producție și inovare ale industriilor emergente pentru a accelera gruparea industrială în funcție de caracteristicile lor specifice” și „va încuraja întreprinderile chineze să aloce resurse de inovare la nivel mondial”.

(82) În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că nu există nicio referire la CFO în cel de al 13-lea plan cincinal și că Comisia a presupus pur și simplu că CFO se încadrează în categoria „rețelelor informatice”. Potrivit GC, capitolul 6 din cel de al 13-lea plan cincinal menționează în mod clar că acesta se va axa pe tehnologii „de uz general”, iar capitolul 23 nu face nicio referire la industria CFO, termenul „rețea informatică” din capitolul 23 clarificând faptul că acesta nu se referă la CFO sau la produse specifice, ci la infrastructura generală. De asemenea, capitolul 25 se referă la „rețele prin fibră optică”, nu la produse specifice, cum sunt CFO.

(83) Capitolul 4 („Filozofia dezvoltării”) din cel de al 13-lea plan cincinal enumeră „adoptarea tehnologiei informației” printre prioritățile de dezvoltare. Prezentul capitol definește orientarea și prioritățile în vederea atingerii obiectivelor celui de-al 13-lea plan cincinal, iar elementele enumerate în acesta au o importanță strategică. Prin urmare, „tehnologia informației” este considerată o componentă-cheie a dezvoltării țării pentru perioada acoperită de cel de al 13-lea plan cincinal. În plus, cel de al 13-lea plan cincinal face referire la „tehnologia informației” în numeroase capitole referitoare la diverse sectoare ale economiei și ale societății.

(84) Secțiunea 2 („Industriile strategice”) din capitolul 23 („Dezvoltarea industriilor strategice emergente”) din cel de al 13-lea plan cincinal prevede că „vom promova industriile strategice în domeniul aerospațial, al oceanografiei, al rețelelor informatice, al științelor vieții și al tehnologiei nucleare”. În plus, capitolul 25 („Construirea de rețele informatice omniprezente și eficiente”) prevede că „vom accelera construirea unei infrastructuri informatice de nouă generație de mare viteză, mobilă, sigură și omniprezentă și vom extinde utilizarea tehnologiei rețelelor informatice”, care include „rețele prin fibră optică de mare viteză de nouă generație”, „o rețea de bandă largă fără fir avansată și omniprezentă” și „noi tehnologii ale rețelelor informatice”. În plus, caseta 9 cuprinde o listă de proiecte în domeniul tehnologiei informației, printre care se numără Agenda națională privind banda largă, care pune accentul pe „crearea unui sistem de telecomunicații prin fibră optică de mare viteză și de mare capacitate”.

(85) Cel de al 13-lea plan cincinal este principalul document de politică care stabilește prioritățile pentru dezvoltarea economică și socială națională a RPC și, ca atare, subliniază domeniile de interes fără a furniza neapărat toate detaliile pentru realizarea concretă a priorităților. Prin urmare, faptul că CFO nu sunt menționate ca atare în cel de al 13-lea plan cincinal nu înseamnă că acestea nu sunt vizate ca o componentă esențială și indispensabilă pentru realizarea obiectivului strategic mai general de dezvoltare a tehnologiei informației și a infrastructurii rețelelor informatice.

(86) „Noua generație a industriei tehnologiei informației”, care include CFO ca dispozitiv de informare și comunicare, este o industrie încurajată și în cadrul inițiativei „Made in China 2025” (13). În această inițiativă, „echipamentele de comunicații informaționale” promovate sunt definite, de asemenea, ca „tehnologii inteligente de transmisie optică de foarte mare viteză și de mare capacitate” și, de asemenea, în cadrul „sarcinilor și priorităților strategice”, se acordă prioritate accelerării implementării și construirii „rețelei prin fibră optică”.

(87) Fiind o industrie încurajată în cadrul strategiei „Made in China 2025”, industria CFO este eligibilă pentru a beneficia de o finanțare considerabilă din partea statului. Au fost create o serie de fonduri pentru sprijinirea inițiativei „Made in China 2025” (14) și, astfel, indirect, pentru sprijinirea industriei CFO, cum ar fi Fondul național pentru circuite integrate (15), Fondul pentru tehnici avansate de fabricație (16) și Fondul de investiții în industrii emergente (17).

(88) Ca urmare a includerii obiectivului de construire de rețele prin fibră optică în strategia „Made in China 2025” sau în orice alt document de planificare strategică, produsele esențiale pentru realizarea unei extinderi sporite și îmbunătățite a construcției acestor rețele, cum sunt cablurile din fibre optice utilizate pentru transmisie, intră în domeniul de aplicare al acestor planuri strategice și beneficiază așadar de măsurile preferențiale corespunzătoare.

(89) În plus, CFO sunt adesea incluse în „noua generație a industriei tehnologiei informației” și, în special, sub denumirea de „echipamente informatice și de telecomunicații”. Foaia de parcurs „Made in China 2025” (18) enumeră 10 sectoare strategice, care reprezintă industriile-cheie pentru GC. Foaia de parcurs descrie în sectorul 1 („Noua generație a industriei tehnologiei informației”/1.2 – Echipamente informatice și de telecomunicații) categoriile de produse „echipamente de transmisie optică de mare viteză și de mare capacitate (400G/1Tbps)” și „echipamente de acces optic de mare viteză (10G/100Gbps)” ca produse care se încadrează în prioritățile de dezvoltare ale acestui sector. Noua generație de tehnologie a informației beneficiază, prin urmare, de avantajele care decurg din mecanismele de sprijin enumerate în document, care includ, printre altele, politicile de sprijin financiar, politica fiscală și privind impozitele, supravegherea și sprijinul exercitate de Consiliul de Stat (19).

(90) În plus, CFO au legătură cu categoria „materiale noi”. În foaia de parcurs „Made in China 2025”, în secțiunea 9 („Materiale noi”) și în subdiviziunile acesteia, care includ materialele strategice esențiale (punctul 9.2), sunt enumerate fibrele și materialele compozite de înaltă performanță. Astfel cum se poate observa în Catalogul produselor cu tehnologie înaltă și nouă (2006) la punctele 6020004 și 6020005, produsele din fibre optice, în special cele legate de preforma din fibre optice, care reprezintă o materie primă principală pentru producția de CFO, sunt considerate a fi „materiale noi”.

(91) În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că Comisia nu a explicat pe ce bază a considerat CFO drept „materiale noi”. GC a subliniat faptul că secțiunea 9.2.3 din documentul privind foaia de parcurs se referă numai la „fibrele și materialele compozite de înaltă performanță” și că numai materia primă principală pentru producția de CFO este considerată a face parte din categoria „materialelor noi”, nu și CFO ca atare.

(92) În acest sens, Comisia a reiterat faptul că, în Catalogul produselor cu tehnologie înaltă și nouă (2006), produsele din fibre optice, inclusiv, în special, preforma din fibre optice, sunt considerate a fi „materiale noi”. Preforma din fibre optice este o materie primă esențială cu o valoare adăugată ridicată pentru producția de CFO, reprezentând o parte substanțială din costul de producție. Prin urmare, Comisia a concluzionat că, întrucât preforma din fibre optice, care este un produs semifinit al CFO, este menționată ca „material nou”, există o legătură directă între CFO și categoria „materialelor noi”.

(93) În plus, ca urmare a foii de parcurs „Made in China 2025”, în noiembrie 2016, lista celor 10 sectoare strategice a fost transpusă într-un Catalog privind cele patru elemente esențiale (20) publicat de Comitetul consultativ pentru strategia națională de producție (National Manufacturing Strategy Advisory Committee – NMSAC), un grup consultativ pentru Grupul director național de mici dimensiuni pentru construirea unei capacități naționale de producție. Acest grup a fost înființat de GC pentru a elabora planuri, politici, proiecte și modalități de lucru pentru a promova dezvoltarea industriei prelucrătoare și pentru a coordona diverse chestiuni între regiuni și departamente (21). În catalogul menționat, fiecare dintre cele 10 sectoare strategice este împărțit în patru capitole: (i) piese de schimb esențiale de bază; (ii) materiale esențiale-cheie; (iii) procese/tehnologii esențiale avansate; și (iv) platforme tehnologice industriale. Cablurile din fibre optice se regăsesc în sectorul 1: tehnologia informației de nouă generație, punctul (i) – piese de schimb esențiale de bază, subpunctul 38 – fibră optică cu pierdere foarte mică pe baza lărgimii de bandă 400G (rețea principală) și punctul (ii) – materiale esențiale-cheie, subpunctul 22 – materiale din fibre optice de nouă generație.

(94) În urma comunicării constatărilor finale, GC și-a reiterat poziția potrivit căreia cel de al 13-lea plan cincinal și inițiativa „Made in China 2025” nu sunt documente obligatorii din punct de vedere juridic.

(95) În această privință, Comisia a subliniat că cel de al 13-lea plan cincinal nu cuprinde afirmații generale de încurajare, ci mai degrabă utilizează un limbaj care indică caracterul său obligatoriu. În orice caz, astfel cum se menționează în considerentul 85, cel de al 13-lea plan cincinal este documentul de politică principal care stabilește prioritățile pentru dezvoltarea economică și socială națională și constituie baza pentru diferite acte juridice obligatorii pe care autoritățile trebuie să le ia în considerare și să le pună în aplicare atunci când adoptă noi norme sau când distribuie resurse publice.

(96) În ceea ce privește inițiativa „Made in China 2025”, aceasta trebuie citită în coroborare cu foaia de parcurs „Made in China 2025” și luând în considerare fondurile create pentru a sprijini inițiativa „Made in China 2025”. Deși inițiativa „Made in China 2025” stabilește în principal principiile generale care trebuie urmate, punerea sa în aplicare prin acordarea de fonduri de stat anumitor industrii încurajate este obligatorie și face ca ea să vizeze în mod specific aceste industrii încurajate și să nu fie aplicabilă în general. În plus, strategia „Made in China 2025” utilizează o formulare care implică obiective și ținte care trebuie atinse, de exemplu: „vom accelera implementarea și construirea de rețele prin fibră optică” și „vom promova cu fermitate dezvoltarea revoluționară în domeniile-cheie”, atunci când face referire la „o nouă generație a industriei tehnologiei informației”, inclusiv la „dispozitivele informatice și de telecomunicații”.

(97) În consecință, Comisia a respins afirmațiile GC.

(98) Industria CFO este vizată și de Planul de dezvoltare a producției inteligente (2016-2020), publicat de Ministerul Industriei și al Tehnologiei Informației (Ministry of Industry and Information Technology – „MIIT”) (22) din China, care are ca scop punerea în aplicare a celui de-al 13-lea plan cincinal și a stabilit 10 sarcini-cheie pentru scurtarea ciclului de dezvoltare a produselor, îmbunătățirea eficienței producției, a calității produselor, reducerea costurilor de funcționare, a consumului de resurse și de energie și accelerarea dezvoltării producției inteligente. În 2018, Consiliul de Stat a anunțat planurile Chinei de a-și extinde programul în materie de producție inteligentă prin adăugarea a aproximativ 100 de proiecte-pilot în același an și, potrivit informațiilor disponibile public, două societăți afiliate producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Zhongtian Technology Precision Materials Ltd. și FiberHome Communication Technology, au fost incluse de MIIT pe lista proiectelor demonstrative pilot pentru producția inteligentă, prima în 2017 (23), iar a doua în 2018 (24). În plus, unul dintre producătorii-exportatori cooperanți, Yangtze Optical Fibre and Cable, a fost declarat National First Batch Smart Manufacturing Pilot Enterprise (întreprindere-pilot națională cu producție inteligentă din prima serie) (25).

(99) Există indicii clare că includerea pe una dintre aceste liste, care sunt legate de strategia „Made in China 2025”, nu este doar o evidențiere laudativă, ci că există și beneficii financiare asociate. În documentul intitulat „Comunicarea MF privind sumele transferate pentru programele de transformare și modernizare a industriei locale din 2017” există o rubrică corespunzătoare la linia 151, în care se afirmă că FiberHome Communication Technology a primit, în cadrul programului „Noul mod de fabricație a echipamentelor de bază ale rețelei de comunicații 5G”, o subvenție în valoare de 12 milioane RMB.

(100) Numeroase documente suplimentare susțin constatarea potrivit căreia GC a creat un cadru amplu de sprijin pentru infrastructura tehnologiei de internet și rețelele în bandă largă care acoperă, printre altele, și industria CFO. Încă din 2009, în Planul de ajustare și revitalizare a industriei informației electronice (26), GC și-a exprimat în mod explicit obiectivul de a „orienta și promova construirea [...] rețelei de acces prin fibră optică în bandă largă”.

(101) În strategia „Broadband China” din 2013 (27), GC a formulat obiectivul de a promova „rețelele de acces [...] în conformitate cu ideile privind accesul de mare viteză” și de a se asigura că „în zonele urbane, construirea și renovarea rețelelor de acces se vor realiza utilizând metode tehnice precum fibră până acasă și fibră până la clădire”. De asemenea, în conformitate cu această strategie, trebuie promovată „extinderea fibrei optice până la utilizator” și trebuie construită treptat „o rețea fixă de acces în bandă largă cu fibră optică drept sursă principală”.

(102) În capitolul din strategia „Broadband China” care abordează instrumentele de politică, GC descrie instrumentele utilizate pentru atingerea obiectivelor acestei strategii, și anume „utilizarea deplină a diferitelor fonduri speciale din partea administrației centrale pentru orientarea fondurilor locale relevante către investirea în industrializare și în cercetare și dezvoltare pentru rețelele în bandă largă”, furnizarea de „sprijin subvenționat al dobânzilor pentru împrumuturile acordate proiectelor eligibile de construcție de bandă largă în zonele naționale de dezvoltare din regiunea de vest” și, în final, consolidarea „sprijinului pentru avantaje fiscale” și a „sprijinului [pentru] construirea de rețele în bandă largă”. Astfel cum se prevede în considerentul 80, Comisia a considerat că CFO sunt o componentă esențială a infrastructurii rețelelor de internet și sunt indispensabile pentru configurarea sistemelor în bandă largă.

(103) Strategia „Broadband China” nu prevede doar obiective fără caracter obligatoriu în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii de internet. Atunci când este analizată împreună cu alte documente, este clar că contribuțiile financiare din partea GC reprezintă un element esențial utilizat pentru atingerea obiectivelor acestei strategii. În avizele privind promovarea construirii rețelelor prin fibră optică de comunicații în bandă largă (28) se afirmă că „administrațiile locale de la toate nivelurile sunt încurajate să ofere subvenții financiare pentru utilizarea benzii largi prin fibră optică în instituțiile de servicii publice” și că „sprijinul pentru investiții și politici privind cercetarea și dezvoltarea de cipuri, dispozitive, echipamente de sistem și aplicații de bază pentru comunicațiile în bandă largă pe bază de fibră optică” trebuie sporit, iar „inovarea tehnologică în domeniul comunicațiilor prin fibră optică” trebuie încurajată.

(104) În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că strategia „Broadband China” este doar un document de orientare privind infrastructura de bandă largă. În această privință, GC a observat că grupul special în cauza „China – GOES” a constatat că „informațiile generale privind politica guvernamentală, fără legătură directă cu [un] program în cauză, nu constituie «elemente de probă suficiente» privind specificitatea”.

(105) În acest sens, Comisia a reamintit că, astfel cum se menționează în considerentul 102, în capitolul din strategia „Broadband China” care abordează instrumentele de politică, GC descrie instrumentele utilizate pentru atingerea obiectivelor acestei strategii, cum ar fi utilizarea diferitelor fonduri speciale, sprijinul subvenționat al dobânzilor, sprijinul pentru acordarea de avantaje fiscale etc. Prin urmare, Comisia a considerat în considerentul 103 că, atunci când strategia este analizată împreună cu alte documente, este clar că contribuțiile financiare din partea GC reprezintă un element esențial utilizat pentru atingerea obiectivelor acestei strategii. Prin urmare, chiar dacă se afirmă că strategia „Broadband China” are un caracter orientativ, punerea sa în aplicare prin acordarea de fonduri de stat anumitor industrii încurajate o face obligatorie și face ca ea să vizeze în mod specific aceste industrii încurajate și să nu fie aplicabilă în general. În orice caz, trimiterea la raportul grupului special în cauza „China – GOES” nu este decisivă în ceea ce privește specificitatea, deoarece, în acest caz, numeroasele planuri și documente de politică emise de GC care fac obiectul prezentei secțiuni oferă orientări specifice și sprijin pentru produsul în cauză. În consecință, afirmația a fost respinsă.

(106) În avizele orientative ale Consiliului de Stat privind promovarea activă a planului „Internet Plus” (29) din 2015, se formulează un obiectiv clar precizându-se că acest document trebuie să contribuie la „accelerarea punerii în aplicare a strategiei «Broadband China», la organizarea și implementarea proiectului național de construire a infrastructurii informatice de nouă generație [și la] promovarea transformării rețelei de bandă largă prin fibră optică”. Iar modalitatea de atingere a acestui obiectiv este descrisă la punctul (6) – Consolidarea orientării și a sprijinului, în care se precizează că trebuie sporit sprijinul fiscal și în materie de impozite și sunt specificate sarcini precum „investirea activă în cercetare și dezvoltare și demonstrarea aplicării tehnologiilor-cheie de inovare integrată «Internet +» calificate. Coordonarea utilizării fondurilor financiare speciale existente pentru a sprijini construirea de platforme conexe «Internet +» și demonstrațiile privind aplicarea.”

(107) În 2015, GC a prezentat, de asemenea, planul de investiții financiare prevăzute pentru „accelerarea construirii infrastructurii” în „Orientările Biroului General al Consiliului de Stat privind accelerarea construirii rețelelor de comunicații în bandă largă de mare viteză și promovarea reducerii taxelor de accelerare a rețelelor” (30). În acest document se afirmă că, pentru a atinge acest obiectiv, GC „va accelera construcția de orașe cu rețele exclusiv prin fibră optică și de rețele de comunicații mobile de a patra generație (4G), cu o investiție de peste 430 de miliarde RMB în construcția de rețele în 2015 și nu mai puțin de 700 de miliarde RMB în 2016-2017” și „va promova procesul fibră până acasă, va finaliza transformarea în fibră optică a 45 000 de zone de acces prin cabluri de cupru în 2015 și va construi o rețea de fibră până acasă pentru a conecta peste 80 de milioane de noi gospodării”.

(108) Abordarea GC de a defini industriile și produsele încurajate în cataloage pentru a aloca resurse în consecință, pe baza importanței strategice sau politice care le este atribuită de GC, precum și pentru a pune în aplicare și a supraveghea planurile la fiecare nivel administrativ poate fi observată, de asemenea, examinând Catalogul produselor și serviciilor strategice și emergente al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă (National Development and Reform Commission – NDRC) din 2016 (31). Din nou, se are în vedere înființarea unei noi generații a industriei IT, inclusiv a unei noi generații a industriei rețelelor informatice. Pentru a atinge acest obiectiv, anumite produse sunt incluse în catalogul produselor strategice și emergente. În mod clar, CFO este unul dintre aceste produse, întrucât trimiterea la „Echipamentele de telecomunicații prin fibră optică. Inclusiv fibra optică” este fără echivoc. Enumerarea specificităților tehnologice ale echipamentelor în cauză, de exemplu: „fibră G.657 pentru FTTx, fibră de suprafață efectivă mare G.655, fibră G.656, lumină cu pierdere mică și cu pierdere foarte mică ce respectă standardele G.652 pentru fibră, [...] echipament de transmisie optică, viteză de transmisie prin canal unic de 10Gbit/s, 40Gbit/s, 100Gbit/s, 200Gbit/s, 400Gbit/s” arată nu numai că CFO sunt considerate de GC un produs strategic și emergent, ci și gradul de planificare detaliată de către GC, care se extinde la nivelul anumitor produse tehnologice.

(109) Aceeași abordare – de a defini obiectivele în cadrul unor planuri și de a le pune apoi în aplicare prin definirea detaliilor tehnice în cataloage – este utilizată în Catalogul produselor cu tehnologie înaltă și nouă (32), în care CFO sunt incluse ca produs de telecomunicații la numărul 1020011, care cuprinde „sistemul de transmisie prin fibră optică SDH cu un mediu de transmisie prin fibră monomod, canalul de transmisie a datelor de mare viteză, viteza de transmisie de 10Gbit/s și de 40Gbit/s, pentru liniile de telecomunicații și rețeaua magistrală metropolitană”. Încă din 2003, CFO au fost incluse în Catalogul produselor cu tehnologie înaltă încurajate, destinate investițiilor străine, în categoria „Echipamente și produse de telecomunicații” (33) la punctul 42 ca „echipamente de telecomunicații prin fibră SDH de cel puțin 10Gb/s”.

(110) În urma comunicării constatărilor finale, GC și Connect Com au susținut că Comisia nu a demonstrat că diferitele documente menționate în secțiunea 3.1 sprijină sau încurajează „în mod specific” industria CFO, deși articolul 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază impune Comisiei să demonstreze că un document al GC „limitează, în mod expres, accesul” anumitor întreprinderi și că o astfel de cerință în temeiul articolului 2.1 litera (a) din Acordul SMC implică demonstrarea unei limitări „exprese, ...neechivoce și clare” (34). De asemenea, Connect Com a făcut trimitere la articolul 4 alineatul (5) din regulamentul de bază, care prevede că specificitatea trebuie întemeiată în mod clar pe elemente de probă pozitive și a susținut că Comisia nu a îndeplinit această cerință. GC a susținut, de asemenea, că Comisia se bazează pe ipoteza incorectă potrivit căreia, în cazul în care infrastructura de rețea ar fi încurajată, toate elementele care alcătuiesc această rețea ar fi încurajate. GC a afirmat că numeroase documente menționate de Comisie, cum ar fi cel de al 13-lea plan cincinal, inițiativa „Made in China 2025”, Planul de dezvoltare a producției inteligente (2016-2020), Planul din 2009 de ajustare și revitalizare a industriei informației electronice și strategia „Broadband China” din 2013 nu se referă la produsul CFO sau la industria CFO, ci la rețelele din aval sau la implementarea de bandă largă, și anume la infrastructura generală. Potrivit GC, întrucât construirea rețelelor necesită mulți factori de producție și produse, Comisia ar trebui să explice în mod clar care sunt produsele și serviciile care alcătuiesc infrastructura pe care o consideră încurajată. În plus, GC a susținut că „implementarea” rețelei sau a benzii largi nu este legată de bunuri, ci mai degrabă de dezvoltarea infrastructurii și de servicii, deoarece această implementare se referă la îmbunătățirea serviciilor generale de telecomunicații.

(111) Comisia nu a fost de acord. Astfel cum se explică în considerentul 80, CFO este o componentă-cheie a infrastructurii rețelelor de internet și joacă un rol esențial în implementarea rețelelor prin fibră optică și a internetului în bandă largă. Infrastructura de bandă largă se referă la rețele de echipamente și tehnologii de telecomunicații implementate, necesare pentru a asigura accesul la internet de mare viteză și la alte servicii avansate de telecomunicații (35), iar CFO reprezintă o parte principală a echipamentelor de transmisie. Prin urmare, construirea infrastructurii și a rețelelor în bandă largă necesită utilizarea unor produse necesare pentru transmiterea datelor și nu constă în principal în furnizarea de servicii, cum pare să sugereze GC. De fapt, furnizarea de servicii ar fi rezultatul existenței unei astfel de infrastructuri, după ce a fost construită. Prin urmare, dacă GC încurajează construirea infrastructurii de bandă largă, produsele esențiale care sunt indispensabile pentru construirea unei astfel de infrastructuri și care fac parte integrantă din aceasta sunt, de asemenea, încurajate de GC. Comisia este de părere că cadrul normativ care rezultă din punerea în aplicare a diferitelor documente menționate în secțiunea 3.1 „limitează, în mod expres, accesul” la un tratament preferențial pentru anumite întreprinderi din industriile încurajate, cum este și industria CFO, care face parte din tehnologia informației și rețelele în bandă largă. În consecință, diferitele documente care au fost menționate în secțiunea 3.1 au constituit suficiente elemente de probă pozitive pentru a stabili specificitatea sprijinului și încurajarea industriei CFO de către GC. În consecință, afirmațiile GC și ale Connect Com au fost respinse.

(112) În plus, potrivit GC, rețelele de acces la internet și infrastructura de bandă largă sunt infrastructuri generale. GC a făcut referire la interpretarea noțiunii de „infrastructură generală” de către grupul special în cauza „CE și anumite state membre – Aeronave civile de mari dimensiuni” ca „infrastructură care nu este furnizată unei singure entități sau unui singur grup de entități sau unui grup mic de entități, ci este disponibilă pentru toate sau aproape toate entitățile”. GC a susținut, de asemenea, că organul de apel în cauza „SUA – Lemn de rășinoase IV” a confirmat că „singura excepție expresă de la principiul general conform căruia furnizarea de «bunuri» de către un guvern va avea drept rezultat o contribuție financiară este atunci când bunurile respective sunt furnizate sub formă de «infrastructură generală».”

(113) În acest sens, Comisia a subliniat că interpretarea „infrastructurii generale” menționată de GC se referă la definiția furnizării de bunuri de către un guvern sub formă de infrastructură generală. Această interpretare nu se referă la analiza specificității unui program de subvenționare. În plus, obiectul prezentei anchete nu este furnizarea de către un guvern de cabluri din fibre optice, despre care GC a susținut că reprezintă „infrastructură generală”, ci toate subvențiile compensatorii acordate producătorilor-exportatori de CFO, care, la rândul lor, exportă aceste CFO către operatorii de telecomunicații din Uniune. În consecință, Comisia a considerat afirmația nefondată și irelevantă pentru evaluarea încurajării industriei CFO de către GC și, prin urmare, a respins-o.

(114) În urma comunicării constatărilor finale, Connect Com a susținut că finanțarea generală pentru extinderea rețelei prin fibră optică nu reprezintă o subvenție specifică pentru CFO și a făcut trimitere la considerentul 749 de mai jos, conform căruia CFO nu reprezintă mai mult de 5 % din volumul total al rețelei prin fibră optică.

(115) În acest sens, Comisia a subliniat că considerentul 749 are următorul conținut: „ancheta a stabilit că CFO reprezintă doar o pondere minoră din costul total de implementare a proiectelor de rețele digitale, în cazul rețelelor 5G fiind mai puțin de 5 %.” În primul rând, această afirmație se referă la costul de producție, nu la volum. În al doilea rând, faptul că CFO ar reprezenta o pondere minoră din implementarea totală a rețelei nu invalidează faptul că CFO constituie un produs esențial și indispensabil pentru implementarea acestei rețele. Astfel cum se explică în considerentele 80 și 111, CFO constituie o componentă integrantă a rețelelor în bandă largă de mare viteză de ultimă generație bazate pe această tehnologie care, prin urmare, nu ar putea funcționa fără acestea. Subvențiile pentru această componentă-cheie sunt, prin definiție, specifice și esențiale pentru funcționarea cu succes a întregii rețele prin fibră optică. În consecință, afirmația a fost respinsă.

(116) De asemenea, dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale (Decizia nr. 40 din 2005 a Consiliului de Stat) („Decizia nr. 40”), capitolul III, se referă la „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei”, care cuprinde trei tipuri de conținuturi, și anume conținutul proiectelor încurajate, conținutul proiectelor limitate și conținutul proiectelor eliminate. În conformitate cu articolul XVII din decizie, în cazul în care „proiectul de investiții face parte din conținutul proiectelor încurajate, acesta este examinat, aprobat și înregistrat în conformitate cu reglementările naționale relevante în materie de investiții; toate instituțiile financiare oferă sprijin de tip credit în conformitate cu principiile de creditare; echipamentele destinate utilizării proprii care sunt importate în cadrul volumului total al investițiilor, cu excepția mărfurilor prevăzute în «Conținutul de mărfuri importate fără scutire de la plata taxelor al proiectelor de investiții naționale» (modificat în 2000) emis de Ministerul de Finanțe, pot fi scutite de taxele la import și de taxa pe valoare adăugată aferentă importului, cu excepția cazului în care există noi reglementări cu privire la conținutul proiectelor de investiții care nu sunt scutite de taxe. Alte politici favorabile privind proiectele industriale încurajate sunt puse în aplicare în conformitate cu reglementările naționale relevante.”

(117) În consecință, Decizia nr. 40, coroborată cu Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei, prevede un tratament specific pentru anumite proiecte din anumite industrii încurajate.

(118) Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013) (36) și Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2019) (37), aprobate prin Decretul Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă a Republicii Populare Chineze nr. 29 din 27 august 2019, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2020, enumeră în cadrul „Categoriei I – Încurajări”: „XXVIII. Industria informatică […] 13. Fabricarea de echipamente pentru sistemele de transmisie prin fibră optică cu multiplexarea diviziunii lungimii de undă (WDM) cu o viteză mai mare sau egală cu 32 de unde; 14. Fabricarea de echipamente pentru sisteme de comunicații prin fibră optică cu serii de sincronizare digitală cu o viteză de cel puțin 10GB/s; […] 28. Fabricarea de preforme de fibre monomod și din fibre optice (nedispersive) noi”.

(119) Prin urmare, Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei include, la rubrica „Industria informatică”, proiecte specifice legate de industria CFO ca proiecte încurajate.

(120) GC a susținut că Decizia nr. 40 nu este obligatorie din punct de vedere juridic sau în alt mod, ci este doar un document de orientare. În plus, potrivit GC, articolul V din Decizia nr. 40, care se referă la „[c]onsolidarea infrastructurii informatice, inclusiv a comunicațiilor în bandă largă”, vizează în mod clar numai îmbunătățirea infrastructurii și nu menționează CFO. GC a susținut că, prin urmare, acest document nu ar fi putut oferi sprijin sau încurajare industriei CFO.

(121) În primul rând, Comisia nu a fost de acord cu faptul că Decizia nr. 40 nu are efect obligatoriu. Decizia nr. 40 stabilește reglementările temporare de promovare a restructurării industriale și face trimitere la „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei”, care definește trei tipuri de conținut: conținutul proiectelor încurajate, conținutul proiectelor limitate și conținutul proiectelor eliminate. Articolul XVII din Decizia nr. 40 stabilește cu titlu obligatoriu modul de tratare a proiectelor de investiții care aparțin conținutului încurajat, de exemplu „toate instituțiile financiare trebuie să ofere sprijin de tip credit în conformitate cu principiile de creditare” și „alte politici favorite privind proiectele industriale încurajate trebuie să fie puse în aplicare în conformitate cu reglementările naționale relevante”. În plus, articolul XXI prevede că „politicile preferențiale relevante puse în aplicare în conformitate cu Conținutul industriilor, al produselor și al tehnologiilor încurajate în mod special în prezent de către stat (modificat în 2000), trebuie să fie ajustate pentru a fi puse în aplicare în conformitate cu conținutul în materie de încurajare din Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei”. Prin urmare, Decizia nr. 40 are un efect obligatoriu în această privință.

(122) În al doilea rând, articolul V din Decizia nr. 40, care face parte din capitolul II – „Orientarea și prioritățile restructurării industriale”, stabilește ca prioritate consolidarea „construirii de infrastructuri informaționale, inclusiv de comunicații în bandă largă” și, astfel cum se demonstrează în considerentul 80 și cum se explică în considerentul 111, CFO constituie o componentă esențială și indispensabilă a unei astfel de infrastructuri. Astfel cum a concluzionat Comisia în considerentul 111, dacă GC încurajează construirea infrastructurii de bandă largă, produsele esențiale care sunt indispensabile pentru construirea unei astfel de infrastructuri și care fac parte integrantă din aceasta sunt, de asemenea, considerate încurajate de GC. În plus, articolul XIV din Decizia nr. 40, care face parte din capitolul III – „Catalogul de îndrumare privind restructurarea industriei”, prevede că: „conținutul în materie de încurajare include în principal tehnologiile, echipamentele și produsele esențiale care pot promova dezvoltarea socială și economică, care sunt benefice pentru economisirea resurselor, protecția mediului și optimizarea și modernizarea structurii industriale și care trebuie încurajate și sprijinite prin politici și măsuri relevante”. Astfel cum s-a subliniat deja în considerentul 118, industria informatică și, în special, materiile prime esențiale pentru producerea de CFO, cum sunt preformele din fibre monomod și fibre optice, precum și produsele din amonte, cum sunt sistemele de transmisie prin fibră optică și sistemele de comunicații prin fibră optică, sunt enumerate ca fiind conținut încurajat. În plus, CFO constituie echipamente esențiale pentru implementarea „infrastructurii informatice, inclusiv de comunicații în bandă largă”, care este încurajată de GC. Prin urmare, interpretarea coroborată a dispozițiilor de mai sus arată că CFO constituie un produs încurajat, pe de o parte, deoarece reprezintă o componentă indispensabilă a unei infrastructuri încurajate și, pe de altă parte, deoarece materiile sale prime de bază, care determină valoarea adăugată a CFO, sunt, de asemenea, încurajate de GC. În consecință, afirmația a fost respinsă.

(123) Nu numai planurile și strategiile de la nivel național vizează sprijinirea industriei CFO. La nivel provincial au fost instituite așa-numitele zone naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie. Una dintre acestea este Zona de dezvoltare a industriei noilor tehnologii East Lake. Aceste zone sunt menite, astfel cum se prevede în secțiunea I.2 din cel de al 13-lea plan cincinal privind zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie, să ofere o platformă regională pentru punerea în aplicare a unor strategii naționale aprofundate, cum sunt „Internet +” și „Made in China 2025” (38). Societățile și întreprinderile situate într-una dintre aceste zone și care se califică drept entități care desfășoară activități care intră în domeniul de aplicare al strategiilor respective beneficiază de tratamente avantajoase. După cum se poate observa în documentul privind „politicile preferențiale pentru zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie” (39), în termen de doi ani de la data înființării se acordă o scutire generală de impozit pe venit și, de asemenea, ulterior, tratamentele preferențiale continuă prin acordarea unei rate reduse a impozitului pe profit, a unei scutiri de taxele la export și a altor avantaje fiscale.

(124) Avantajele acordate societăților care își desfășoară activitatea în industria de înaltă tehnologie și sunt situate în zona națională de dezvoltare a industriei de înaltă tehnologie nu se limitează la avantaje fiscale, ci includ și sprijin financiar direct. După cum se poate observa în documentul citat, care stabilește politicile preferențiale pentru zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie, este la latitudinea statului să „organizeze [...] un anumit volum de împrumuturi pentru constituire de capital și o scară a investițiilor în fiecare an și poate emite un anumit număr de obligațiuni pe termen lung pentru a strânge fonduri de la public” (40). O descriere mai precisă este furnizată în documentul respectiv atunci când se afirmă că „[s]prijinul financiar al guvernului chinez pentru zona de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie constă în principal în acordarea anumitor fonduri de înființare zonelor de dezvoltare de la nivel național și în implementarea unor proiecte planificate la nivel național pentru întreprinderile din zonele de dezvoltare. În majoritatea zonelor de dezvoltare din China, administrația locală sprijină zona de dezvoltare în principal prin închirierea de terenuri la prețuri mici”.

(125) În plus, „Politicile preferențiale pentru zonele naționale de dezvoltare” fac referire la Catalogul principalelor domenii de înaltă tehnologie sprijinite de stat din 2016, care enumeră domeniile-cheie de înaltă tehnologie sprijinite. Acest catalog menționează în mod clar la rubrica „I. Informațiile electronice”, punctul 4 (Tehnologia comunicațiilor), „rețeaua de transmisie optică” și „tehnologia sistemului de transmisie optică”, care includ cablurile din fibre optice, ca domenii de înaltă tehnologie sprijinite de stat. Unul dintre producătorii-exportatori de CFO incluși în eșantion este situat în Provincia Wuhan și majoritatea societăților din grup sunt situate în Zona de dezvoltare a industriei noilor tehnologii East Lake. Prin urmare, aceste societăți se califică pentru a beneficia de tratamentele avantajoase acordate în cadrul sistemului de zone naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie.

(126) Această zonă specială de dezvoltare industrială sprijinită de GC din Wuhan – Zona de dezvoltare a industriei noilor tehnologii East Lake – a funcționat ca bază importantă de producție pentru CFO. Fiind una dintre „zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie” aprobate de Consiliul de Stat și o „zonă națională de demonstrare a inovării interne”, aceasta a devenit prima bază industrială pentru produse electronice optice din RPC (fiind denumită și „China Optics Valley”). Producătorii de CFO care și-au desfășurat activitatea în zona respectivă au beneficiat de stimulente și sprijin din partea statului, sub diferite forme.

(127) În ceea ce privește factorii de producție utilizați în producția de CFO, Comisia a constatat că aramida, o fibră sintetică obținută în urma unor procese chimice, care este utilizată ca factor de producție pentru fabricarea de CFO, este clasificată drept produs esențial de către GC în „Catalogul de îndrumare al produselor și serviciilor esențiale din industriile strategice emergente” (41). În urma acestei clasificări, această materie primă a intrat în atenția diferitelor politici ale GC.

(128) În sens mai larg, fibrele chimice fac obiectul reglementărilor naționale și al politicilor de gestionare a pieței nu numai la nivel central, ci și în temeiul documentelor de planificare de la nivel sub-central, precum Planul de acțiune al Provinciei Zhejiang pentru transformare amplă și modernizare a industriilor prelucrătoare tradiționale – în care sectorul fibrelor chimice se încadrează în clasamentul primelor 10 industrii care fac obiectul unei gestionări prin politici specifice (42) sau cel de al 13-lea Plan cincinal pentru dezvoltarea industriei chimice în Provincia Jiangsu (2016-2020). În dispozițiile celui de-al doilea document menționat privind noile materiale chimice, accentul este pus în special pe sprijinirea dezvoltării și a industrializării aplicațiilor din aval cu valoare adăugată ridicată, precum „fibrele de înaltă performanță”, care includ și fibrele utilizate în producția de CFO.

(129) În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că diversele documente citate de Comisie, precum „Catalogul privind cele patru elemente esențiale”, „Catalogul produselor și serviciilor strategice și emergente al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă 2016” și „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei” nu menționează CFO ca atare, ci se referă la materiile prime. GC a afirmat, de asemenea, că Comisia nu a efectuat o analiză de tip pass-through sau pass-back pentru a demonstra că presupusele subvenții primite de industriile din amonte sau din aval au fost transferate industriei CFO.

(130) În ceea ce privește industriile din amonte, Comisia a observat că producătorii-exportatori incluși în eșantion erau integrați pe verticală și, prin urmare, subvențiile primite de furnizorii afiliați ai acestora au fost considerate transferate (passed-through) în favoarea producătorilor-exportatori de CFO. În plus, documentele menționate de GC ca vizând materiile prime ale CFO, chiar presupunând că nu acoperă CFO nici măcar indirect sau implicit, quod non, sunt, în orice caz, relevante împreună cu toate celelalte politici și documente preferențiale ale GC care fac obiectul prezentei secțiuni. Toate documentele menționate în această secțiune se referă fie la rețelele prin fibră optică în care CFO reprezintă o componentă-cheie, fie la principalii factori de producție aferenți, arătând astfel modul în care este încurajat sectorul CFO în ansamblu, începând cu producția din amonte și până la producția din aval a produsului în cauză. Aceste documente sunt relevante și pentru a demonstra specificitatea diferitelor programe de subvenționare. O analiză de tip pass-through este necesară numai pentru subvențiile acordate efectiv materiilor prime furnizate contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată și utilizate de producătorii-exportatori pentru fabricarea produsului în cauză și numai în cazul în care vânzătorul și cumpărătorul acestor materii prime sunt neafiliați. Astfel cum se explică în secțiunea 3.8.2 de mai jos, materiile prime obținute de furnizori neafiliați contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată nu au făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul prezentei anchete. În plus, astfel cum s-a menționat mai sus în prezentul considerent, producătorii-exportatori cooperanți sunt în principal integrați.

(131) Având în vedere planurile și programele menționate, industria CFO este considerată o industrie esențială/strategică, a cărei dezvoltare este urmărită în mod activ de către GC ca obiectiv de politică. Cu alte cuvinte, CFO se remarcă drept produs de importanță majoră pentru GC în construirea rețelelor și a infrastructurii care deservesc o întreagă gamă de domenii principale de politică în sectorul conectivității și în sectorul digital, elaborate și supravegheate de stat. Pe baza documentelor de politică menționate în prezenta secțiune, Comisia a concluzionat că GC intervine în industria CFO pentru a pune în aplicare politicile aferente și intervine în jocul liber al forțelor pieței în sectorul CFO, în special prin promovarea și sprijinirea acestui sector prin diverse mijloace.

3.2. Lipsa parțială de cooperare și utilizarea datelor disponibile

(132) În urma comunicării constatărilor finale, GC a formulat câteva observații generale cu privire la decizia Comisiei de a aplica dispozițiile de la articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază în ceea ce privește împrumuturile preferențiale, asigurarea creditului la export și materiile prime.

(133) GC a susținut că toate solicitările de informații ale Comisiei la care nu a putut oferi răspunsuri au fost nerezonabile, deoarece presupuneau existența unor competențe juridice pe care GC nu le deținea.

(134) În plus, GC a susținut că Comisia nu a evaluat în mod corespunzător datele care i-au fost prezentate și nu a furnizat o explicație adecvată a motivului pentru care s-a considerat rezonabil ca datele disponibile să înlocuiască eventuale informații necesare care lipseau.

(135) Astfel cum se arată mai jos în considerentele 146, 160 și 168, Comisia a considerat că GC dispunea de competența legală de a obține informațiile solicitate, în calitate de acționar sau de autoritate responsabilă a entităților pentru care Comisia a solicitat informațiile. Comisia a prezentat în comunicarea sa către GC, reiterată în secțiunile 3.2.1 - 3.2.3 de mai jos, motivele pentru care a trebuit să se bazeze pe datele disponibile. Comisia a considerat că informațiile disponibile public reprezintă un substitut rezonabil al informațiilor care nu au fost furnizate de GC. În consecință, Comisia a respins afirmațiile GC.

3.2.1. Aplicarea dispozițiilor articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază în legătură cu împrumuturile preferențiale

(136) Din motive administrative, Comisia a solicitat GC să transmită chestionare specifice oricărei instituții financiare care a acordat împrumuturi sau credite la export societăților incluse în eșantion.

(137) Inițial s-a primit un singur răspuns, din partea Băncii EXIM. GC nu a răspuns solicitării Comisiei de a furniza răspunsuri la chestionar din partea tuturor instituțiilor financiare care au acordat împrumuturi sau credite la export societăților incluse în eșantion. În scrisoarea de clarificare, Comisia și-a reiterat solicitarea referitoare la instituțiile financiare, cu obiectivul de a maximiza posibilitățile de implicare a acestora în anchetă prin furnizarea informațiilor de care Comisia avea nevoie pentru a formula constatări privind existența și amploarea presupusei subvenționări.

(138) În urma scrisorii de clarificare, GC a indicat că răspunsurile la chestionar din partea instituțiilor financiare care au acordat împrumuturi nu au fost relevante pentru anchetă, deoarece niciunul dintre împrumuturi și creditele la export nu a fost acordat în conformitate cu planurile și proiectele guvernamentale, cum se afirma în plângere și se preciza în chestionar.

(139) Comisia nu a fost de acord cu această opinie. În primul rând, în opinia Comisiei, GC are acces la informațiile solicitate de la toate entitățile deținute de stat în care GC este acționar principal sau majoritar. În plus, GC are autoritatea necesară pentru a interacționa cu instituțiile financiare chiar și atunci când acestea nu sunt deținute de stat, deoarece toate intră sub jurisdicția autorității de reglementare bancare chineze.

(140) În final, cu excepția unei singure bănci deținute de stat, niciuna dintre celelalte instituții financiare care acordaseră împrumuturi societăților incluse în eșantion nu a transmis Comisiei informațiile referitoare la structura sa corporativă, de guvernanță și de proprietate. De asemenea, Comisia nu a primit nicio informație verificabilă specifică societății din partea băncilor, cu excepția Băncii EXIM.

(141) În plus, deși Banca EXIM a furnizat unele explicații de ordin general referitoare la funcționarea sistemelor sale de aprobare a împrumuturilor și de management al riscului, ea nu a furnizat informații specifice referitoare la evaluarea împrumuturilor acordate societăților incluse în eșantion. Aceasta a susținut că nu este în măsură să divulge aceste documente, ele fiind considerate confidențiale pe plan intern și din punct de vedere comercial.

(142) Prin urmare, Comisia a solicitat grupurilor de producători-exportatori incluse în eșantion să acorde acces la informațiile specifice societăților deținute de toate băncile, atât de stat, cât și private, de la care au primit împrumuturi. Deși societățile incluse în eșantion au consimțit să acorde acces la datele bancare care le aparțineau, banca parțial cooperantă a refuzat să furnizeze informațiile detaliate solicitate.

(143) Întrucât nu a primit nicio informație cu privire la majoritatea băncilor care au acordat împrumuturi societăților incluse în eșantion, Comisia a considerat că nu a primit informații esențiale relevante pentru acest aspect al anchetei.

(144) Prin urmare, Comisia a informat GC că, dacă este necesar, va recurge la utilizarea datelor disponibile în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază atunci când va examina existența și amploarea presupusei subvenționări acordate prin împrumuturi preferențiale.

(145) În răspunsul la scrisoarea Comisiei, GC a obiectat cu privire la aplicarea articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază, susținând că GC nu este obligat să furnizeze informațiile solicitate și că informațiile solicitate nu constituie informații necesare.

(146) Comisia și-a menținut poziția potrivit căreia, în calitate de organism de reglementare, GC deține autoritatea de a furniza răspunsuri la întrebările specifice adresate instituțiilor financiare care au acordat finanțare producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Astfel cum se menționează în scrisoarea Comisiei, GC are acces la informațiile solicitate de la toate entitățile deținute de stat în care GC este acționar principal sau majoritar, iar GC are autoritatea necesară pentru a interacționa cu instituțiile financiare chiar și atunci când acestea nu sunt deținute de stat, deoarece toate intră sub jurisdicția autorității de reglementare bancare chineze.

(147) De asemenea, Comisia a considerat că informațiile solicitate sunt esențiale pentru a evalua controlul exercitat de GC asupra comportamentului instituțiilor financiare în ceea ce privește politicile de creditare și evaluările riscurilor pe care le-au aplicat atunci când au acordat împrumuturi industriei CFO.

(148) În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că informațiile furnizate