ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(14)

Rata redusă de participare a femeilor pe piața forței de muncă se datorează parțial faptului că nu sunt puse la dispoziție suficiente centre de îngrijire a copiilor și a persoanelor aflate în întreținere. În Polonia, numărul copiilor cu vârsta sub trei ani care sunt încadrați în structuri oficiale destinate îngrijirii copiilor este cu mult sub media UE. Deși a crescut în ultimii câțiva ani, rata de încadrare a copiilor mai mari este la fel de redusă. În multe cazuri, părinții tineri nu pot participa pe piața muncii decât dacă rudele se ocupă de îngrijirea copiilor. În plus, insuficiența serviciilor de îngrijire reduce potențialul forței de muncă, în special în cazul femeilor în vârstă, care se retrag de pe piața muncii sau se pensionează anticipat pentru a avea grijă de nepoți sau de alte persoane aflate în întreținere.
4.4.1.

Legătura personală mai apropiată a unei persoane poate fi stabilită după cum urmează: (a) se poate considera că persoana are o legătură personală mai apropiată cu statul membru în care are un domiciliu stabil la care are acces; (b) dacă statul membru menționat la litera (a) nu impozitează sau dacă persoana are un domiciliu stabil la care are acces în mai multe state membre, se poate considera că persoana în cauză are o legătură mai apropiată cu statul membru în care are relații personale și economice mai apropiate (centrul intereselor vitale); (c) dacă statul membru menționat la litera (b) nu impozitează sau dacă nu se poate stabili statul membru în care persoana respectivă are centrul intereselor vitale sau dacă persoana nu are un domiciliu permanent la care are acces în niciun stat membru, se poate considera că are o legătură personală mai apropiată cu statul membru în care are reședința obișnuită; (d) dacă statul membru menționat la litera (c) nu impozitează sau dacă persoana are reședința obișnuită în mai multe state membre sau în niciunul din statele membre, se poate considera că persoana are o legătură personală mai apropiată cu statul membru al cărui cetățean este.
3.

La adoptarea obiectivelor de performanță revizuite, statele membre în cauză trebuie să asigure luarea în considerare a recomandărilor formulate în raportul de evaluare întocmit de organismul de evaluare a performanței. Concret, ținând seama de circumstanțele specifice fiecărui stat membru: (a) Grecia, Spania, Polonia, Austria și Regatul Unit ar trebui să își îmbunătățească obiectivele de capacitate astfel încât să atingă sau să depășească, până în 2014, următoarele valori de referință (valori calculate de Eurocontrol și utilizate în raportul de evaluare întocmit de organismul de evaluare a performanței): — Grecia: 0,26 minute de întârziere în medie per zbor; — Spania: 0,31 minute de întârziere în medie per zbor; — Polonia: 0,26 minute de întârziere în medie per zbor; — Austria: 0,23 minute de întârziere în medie per zbor; — Regatul Unit: 0,27 minute de întârziere în medie per zbor; (b) Belgia, Germania, Franța, Luxemburg și Țările de Jos ar trebui să își îmbunătățească obiectivul de capacitate stabilit pentru FABEC, astfel încât să atingă sau să depășească, până în 2014, valoarea de referință de 0,4 minute de întârziere în medie per zbor; (c) Statele membre menționate la alineatul (2) litera (c) ar trebui să profite de orice ocazie pentru a îmbunătăți în continuare obiectivele de rentabilitate din planurile de performanță la nivel național sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian în perioada de referință, în special în ceea ce privește evoluția contextului general, reducerea costului capitalului și a costurilor de sprijin (alte costuri decât cele aferente activității controlorilor de trafic aerian), creșterea productivității și raționalizarea investițiilor în contextul creării blocurilor funcționale de spațiu aerian; (d) Republica Cehă, Germania, Estonia, Irlanda, Spania, Franța, Malta, Austria, Slovacia, Finlanda și Regatul Unit ar trebui să revizuiască ipotezele care stau la baza primei de risc și, prin urmare, a rentabilității capitalurilor proprii și ar trebui să furnizeze documente justificative cu privire la creșterile semnificative ale costului capitalului; (e) Bulgaria, Republica Cehă, Estonia, Franța, Italia, Letonia, Ungaria, Malta, Portugalia, România, Slovenia, Slovacia, Finlanda și Regatul Unit ar trebui să reevalueze amploarea și oportunitatea investițiilor necesare pentru atingerea obiectivelor de performanță în perioada de referință, ținând seama de posibilitatea de raționalizare a acestora în contextul proiectelor la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian sau la nivel regional.
3.

Statele membre sunt încurajate să includă următoarele acțiuni în cadrul agendei strategice de cercetare operaționale și al planului de implementare: (a) consolidarea schimburilor de informații privind programele regionale și naționale relevante, activitățile de cercetare și programele de cercetare coordonate de Uniunea Europeană, printre altele în vederea actualizării periodice a hărții cercetării europene din domeniu; (b) efectuarea unui schimb de informații, resurse, bune practici, metodologii și orientări; (c) identificarea domeniilor sau a activităților de cercetare care ar putea beneficia de pe urma coordonării, a apelurilor comune de propuneri sau a utilizării în comun a resurselor; (d) definirea modalităților de desfășurare în comun a cercetării în domeniile menționate la litera (c); (e) asigurarea coordonării și a dezvoltării conlucrării cu sistemele existente de cercetare și inovare din Uniunea Europeană, de exemplu programul-cadru, inclusiv acțiunile pre-operaționale din cadrul GMES (Global Monitoring for Environment and Security – Monitorizare globală pentru mediu și securitate), cercetările din domeniul climei și din domeniile conexe efectuate de Centrul Comun de Cercetare (JRC) și de Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT)/Comunitatea de cunoaștere și inovare (CCI) în domeniul climei; activități de cercetare promovate prin politica de coeziune; alte inițiative de programare în comun conexe, precum centrul pentru schimbul de informații privind adaptarea al Uniunii Europene, gestionat de Comisie și de Agenția Europeană de Mediu. Ar trebui dezvoltate legături strânse în acele domenii relevante ale schimbărilor climatice care nu fac în mod special obiectul actualei inițiative de programare în comun, și anume dezvoltarea opțiunilor de atenuare și adaptare, precum și riscurile și oportunitățile de acțiune în materie de schimbări climatice. (f) acolo unde este oportun, punerea în comun a infrastructurilor de cercetare existente sau crearea unora noi, cum ar fi bazele de date coordonate, sau elaborarea de modele pentru studierea proceselor implicate în schimbările climatice și a impactului acestora; (g) încurajarea unei mai bune colaborări între sectorul public și cel privat, precum și a inovării deschise între diferitele activități de cercetare și sectoarele comerciale legate de schimbările climatice și afectate de acestea, (h) exportul și diseminarea cunoștințelor, a inovației și a abordărilor metodologice interdisciplinare, în special în ceea ce privește rezultatele relevante pentru politică; (i) furnizarea de informații științifice adecvate factorilor de decizie de la nivel național și de la nivelul Uniunii Europene; (j) stabilirea unor schimburi adecvate de informații cu programele internaționale relevante; (k) crearea de rețele între centrele destinate cercetării în domeniul schimbărilor climatice, inclusiv centre situate în afara Spațiului european de cercetare; (l) întărirea capacităților în materie de analiză prospectivă comună.
(9)

În urma implementării cu succes a programului de ajustare UE-FMI și pentru a consolida aceste rezultate pozitive, a fost negociat un program preventiv UE-FMI pentru 2011-2013 cu autoritățile. Respectivul program nou continuă măsurile de consolidare fiscală, reformele în domeniul guvernanței fiscale și politica de menținere a stabilității financiare începute în cadrul programului pentru perioada 2009-2011. În plus, acesta acordă o atenție specială reformelor structurale ale pieței produselor (în sectoarele energiei și transporturilor) și ale pieței muncii, reforme necesare pentru a valorifica potențialul de creștere al României, a stimula crearea de locuri de muncă și a crește absorbția fondurilor UE. România rămâne pe drumul cel bun pentru atingerea țintei de deficit de trezorerie de 4,4 % din PIB în 2011 (sub 5 % din PIB în termeni ESA). Aceasta va constitui totodată o bază adecvată pentru îndeplinirea țintei de deficit de sub 3 % din PIB pentru 2012, deși, potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2011, ar putea fi necesare măsuri suplimentare. Autoritățile au adoptat, de asemenea, măsuri pentru a atinge obiectivele de reformă structurală din noul program și pentru a continua menținerea stabilității financiare.
(10)

Pe baza evaluării programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din program este plauzibil pentru anii 2012 și 2013 și optimist pentru anii 2014 și 2015, întrucât preconizează o creștere a PIB-ului mult mai mare față de ultimele estimări ale creșterii potențiale, indicate în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. Obiectivul strategiei bugetare prezentat în program este reducerea deficitului sub 3 % din PIB în 2012 (la 2,8 % din PIB, în scădere de la 3,7 % din PIB în 2011) și la zero în 2015. Programul confirmă obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) anterior, și anume un excedent de 0,5 % din PIB în termeni structurali, care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Deficitul global planificat pentru 2012 respectă termenul stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv, iar efortul fiscal planificat respectă recomandarea Consiliului în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive de realizare a unui efort anual mediu de minimum ¾ % din PIB în termeni structurali. Luând în considerare măsurile discreționare privind veniturile, rata de creștere a cheltuielilor publice preconizată respectă obiectivul de referință în materie de cheltuieli prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere pentru perioada 2013-2015, dar nu pentru anul 2012. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), programul de stabilitate estimează că soldul structural se va îmbunătăți cu 1,1 puncte procentuale din PIB în 2012 și, în medie, cu aproximativ 0,8 % din PIB în perioada 2013-2015. Cu toate acestea, există riscuri care rezultă din faptul că măsurile suplimentare care urmează să fie adoptate începând din 2013 nu sunt încă precizate și din faptul că scenariul macroeconomic pentru 2014 și anii următori este prea optimist. În conformitate cu programul de stabilitate, datoria publică care, la 98,0 % din PIB în 2011 depășește cu mult pragul de 60 %, se așteaptă să se stabilizeze și ulterior să scadă la 92,3 % în 2015, ceea ce ar implica suficiente progrese către îndeplinirea obiectivului de referință din Pactul de stabilitate și de creștere privind reducerea datoriei. În plus, datoriile implicite care decurg din garanțiile acordate sectorului financiar sunt deosebit de mari. Cadrul multianual pentru administrația publică, bazat pe reguli, în special în ceea ce privește cheltuielile, ar avea de beneficiat de pe urma mecanismelor de punere în aplicare și/sau a angajamentelor asumate de regiunile și comunitățile din Belgia, precum și de pe urma structurilor locale, în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de deficit care le revin.
(12)

Rata generală a șomajului se situează sub media Uniunii, însă femeile cu copii și alte grupuri vulnerabile întâmpină dificultăți în a-și valorifica potențialul pe piața forței de muncă. Pentru ca părinții să revină mai repede la lucru după concediul pentru creșterea copilului, evitând astfel pierderea competențelor, ar fi nevoie ca aceștia să dispună de o paletă mai largă de servicii de îngrijire a copiilor, în special pentru copiii cu vârsta sub trei ani. În această privință, guvernul a simplificat cerințele tehnice pentru înființarea de grădinițe în cadrul întreprinderilor și prevede acordarea unor stimulente fiscale pentru a încuraja crearea unui număr mai mare de structuri private de îngrijire a copiilor, punând astfel parțial în aplicare recomandările. Cum însă numai 3 % din copiii cu vârsta sub 3 ani sunt încadrați într-o structură de îngrijire a copiilor (față de 24 % în UE-27 în 2009), sunt necesare măsuri suplimentare de încurajare a participării părinților cu copii mici la piața forței de muncă.
(10)

Conform primei notificări din 2012 privind valorile deficitului și ale datoriei efectuată de Germania pentru perioada 2008-2011 în legătură cu procedura aplicabilă deficitelor excesive, deficitul public s-a situat în 2011 sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. În plus, previziunile din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei estimează că deficitul public se va menține sub valoarea de referință prevăzută în tratat și că va continua să scadă în perioada care face obiectul previziunilor. În consecință și în conformitate cu prevederile Pactului de stabilitate și creștere, la 30 mai, Comisia a adoptat o recomandare de decizie a Consiliului de abrogare a deciziei privind existența unui deficit excesiv în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat (5).
(10)

Pe baza evaluării programului de convergență, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil, corespunzând în general previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 pentru 2012 și 2013. Obiectivul strategiei bugetare conturate în programul de convergență constă în corectarea deficitului excesiv până în 2012, astfel cum a recomandat Consiliul, și în realizarea de progrese în direcția îndeplinirii ulterioare a obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM). În programul de convergență se confirmă precedentul OTM, și anume un surplus public structural de 0,5 % din PIB, care reflectă în mod corespunzător cerințele cuprinse în Pactul de stabilitate și de creștere, și se prevede o consolidare de cel puțin un punct procentual pe an, în vederea realizării unui buget echilibrat până în 2015. Deși planurile bugetare corespund unei corectări la timp a deficitului excesiv, se estimează că efortul fiscal anual mediu în perioada 2010-2012, calculat pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), se va situa sub valoarea de 2,25 % din PIB, recomandată de Consiliu la 16 februarie 2010. Progresele anuale planificate în direcția îndeplinirii OTM în anii care urmează corectării deficitului excesiv depășește cu puțin 0,5 % din PIB din punct de vedere structural, aceasta fiind valoarea de referință prevăzută în Pactul de stabilitate și de creștere. Luându-se în considerare anumite măsuri discreționare pe partea veniturilor, rata planificată de creștere a cheltuielilor publice va respecta criteriul de referință privind cheltuielile, prevăzut în Pactul de stabilitate și de creștere, în perioada 2013-2014, însă nu și în 2015. Conform previziunilor, datoria publică brută se va menține sub 60 % din PIB în perioada acoperită de programul de convergență, urmând să crească până la aproape 41 % din PIB în 2013 conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012, în același timp programul de convergență prevede o scădere a datoriei la aproximativ 35 % până în 2015. Reforma planificării și execuției bugetare avansează, însă propunerile legislative necesită încă aprobarea guvernului. Aceste dispoziții legislative ar trebui să îmbunătățească aspectul responsabilității în cadrul bugetar, prin instituirea unui organism independent, și să înăsprească normele aplicabile rezervelor de trezorerie.
(10)

Conform primei notificări din 2012 privind valorile deficitului și ale datoriei efectuată de Bulgaria pentru perioada 2008-2011 în legătură cu procedura aplicabilă deficitelor excesive, deficitul public s-a situat în 2011 sub valoarea de referință prevăzută în tratat, adică sub 3 % din PIB. În plus, previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012 estimează că deficitul public se va menține sub valoarea de referință prevăzută în tratat și că va scădea în perioada care face obiectul previziunilor. În consecință și în conformitate cu prevederile Pactului de stabilitate și de creștere, la 30 mai 2012, Comisia a adoptat o recomandare pentru o decizie a Consiliului (5) de abrogare a deciziei privind existența unui deficit excesiv în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat.
(12)

Regatul Unit se confruntă cu provocări din ce în ce mai mari în ceea ce privește șomajul și participarea pe piața forței de muncă. Rata șomajului în Regatul Unit este în prezent de 8,4 %. Rata șomajului în rândul tinerilor este mult mai ridicată, de 22,2 %, și peste 38 % din șomerii din Regatul Unit au sub 25 de ani. 17,7 % din tineri (cu vârsta între 16 și 24 de ani) nu au un loc de muncă și nici nu participă la o formă de învățământ sau la activități de formare. Ocuparea forței de muncă în sectorul privat a crescut puțin, dar nu îndeajuns încât să compenseze reducerea locurilor de muncă din sectorul public și creșterea forței de muncă. Regatul Unit are un număr prea mare de lucrători cu un nivel redus de calificări, pentru care cererea este în scădere, și o penurie de lucrători cu competențe tehnice și profesionale de înaltă calitate, de care este nevoie în special în sectoarele exportatoare și de producție de bunuri, în care rezultatele Regatului Unit sunt relativ slabe. Politica privind educația și formarea profesională pune accentul în principal pe competențele de bază și pe calificările de nivelul 2, în timp ce economia are nevoie tot mai mult de calificări mai avansate în ceea ce privește educația și formarea profesională. De asemenea, în Regatul Unit există în continuare un număr relativ mare de adulți cu competențe de bază în materie de citit și calcul foarte slabe, care nu sunt în măsură să beneficieze de formare profesională. Rata abandonului școlar timpuriu a crescut cu 3,3 puncte procentuale din 2005 și este de 14,9 %, situându-se peste media UE; oferirea în continuare a unui sprijin pentru familiile cu venituri mici este esențială pentru a preveni abandonul școlar în rândul tinerilor.
(10)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a programului de stabilitate, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil. Acest scenariu este, în linii mari, conform cu previziunile din primăvara anului 2012 ale serviciilor Comisiei, deși acestea implică o creștere oarecum mai mare a PIB-ului real în 2012. Obiectivul declarat al strategiei bugetare, astfel cum este prevăzut în programul de stabilitate, este de a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Etapele intermediare definite în vederea atingerii acestui obiectiv constau în punerea riguroasă în aplicare a bugetului pentru 2012 și reducerea deficitului global la mai puțin de 3 % din PIB în 2013, termen-limită stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv. Cu toate acestea, este posibil ca realizarea obiectivului privind deficitul global în 2013 să nu se ridice la nivelul preconizărilor. Programul de stabilitate a modificat obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), înlocuind bugetul aproape de echilibru cu un deficit structural de 0,5 % din PIB, care nu se prevede a fi atins în decursul perioadei de programare. Noul OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat) (5), efortul bugetar anual mediu în perioada 2010-2013 se ridică la 1,3 % din PIB, cu mult peste valoarea cerută, conform recomandării Consiliului, efortul bugetar rezidual fiind oarecum transferat către 2013. Obiectivul pentru 2013 este supus riscurilor, având în vedere că este posibil ca măsurile propuse privind veniturile să nu se ridice la nivelul obiectivului stabilit; punerea în aplicare simultană a tuturor măsurilor la scară mică poate fi dificil de realizat, inclusiv având în vedere revizuirile în sens ascendent ale țintelor de deficit care au fost efectuate în trecut. În plus, o reducere generală suplimentară a cheltuielilor se poate dovedi a fi nesustenabilă pe termen mediu. În 2014 și 2015, efortul bugetar mediu se ridică la 0,3 % din PIB în fiecare an, valoare mai mică decât ajustarea necesară de 0,5 % din PIB pentru țările care nu au îndeplinit încă OTM. Cu toate acestea, conform programului de stabilitate, rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în privința veniturilor, este în conformitate cu criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere în ultimii ani ai programului de stabilitate. Datoria publică ar urma să rămână cu mult sub 60 % din PIB. Deși Slovacia a adoptat legislația privind crearea Consiliului fiscal, până în prezent acesta nu a fost instituit, iar legislația privind plafoanele de cheltuieli nu a fost încă adoptată.
(10)

Accesul liber la datele cercetării științifice îmbunătățește calitatea datelor, reduce necesitatea duplicării cercetării științifice, accelerează progresul științific și ajută la combaterea fraudei în domeniul științei. În raportul său final intitulat Riding the wave: How Europe can gain from the rising tide of scientific data (5) din octombrie 2010, Grupul de experți la nivel înalt privind datele științifice punea accentul pe importanța fundamentală a partajării și conservării datelor fiabile rezultate din procesul cercetării științifice. Prin urmare, o acțiune politică în domeniul accesului la date trebuie întreprinsă de urgență și trebuie recomandată statelor membre.
1.3.

Grupul autorităților europene de reglementare în domeniul energiei electrice și al gazului. Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas, februarie 2011, ref.: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf
(12)

Conform bilanțului aprofundat pentru 2013, competitivitatea Franței reprezintă, în continuare, o provocare importantă, așa cum o indică erodarea accentuată a cotei de piață a exporturilor sale în ultimii ani. Guvernul a propus în noiembrie 2012 mai multe măsuri de politică în contextul „Pactului de competitivitate”. Introducerea unui credit fiscal pentru competitivitate și ocuparea forței de muncă (crédit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi — CICE), al cărui impact prevăzut este de 20 de miliarde EUR la nivelul unui an întreg, constituie o măsură importantă, care ar trebui să contribuie la scăderea costurilor forței de muncă. Mai pot fi întreprinse acțiuni în acest sens, întrucât noul credit fiscal nu reușește decât să reducă la jumătate decalajul dintre sarcina fiscală asupra costului forței de muncă în Franța, la nivelul salariului mediu, și media OCDE. În plus, măsurile fiscale destinate întreprinderilor, inclusiv reducerile cheltuielilor fiscale, care au fost adoptate începând din 2010 au determinat o creștere globală a impozitelor aplicate acestora, chiar și ținând cont de CICE. Creșterea salariului minim, hotărâtă în iulie 2012, deși limitată, poate avea un impact negativ asupra creării de locuri de muncă și a competitivității, astfel cum se subliniază în Recomandarea din 2012. În perioada 2002-2012, salariul minim pe oră a crescut cu 38 % (16 % în termeni reali). Nivelul ridicat al salariului minim, care reprezintă 60 % din salariul mediu, este compensat pentru angajatori printr-o serie de scutiri de la plata contribuțiilor la sistemul de securitate socială care sunt acordate angajatorilor. Costurile care rezultă pentru finanțele publice au crescut rapid între 1992 și 2002 și s-au stabilizat de atunci la aproape 1 % din PIB. În plus, instrumentele alternative, precum schemele de ajutor pentru venit (așa-numitele Prime pour l'emploi și Revenu de solidarité active), sunt instrumente mai eficiente decât salariul minim pentru a combate sărăcia persoanelor încadrate în muncă.