2.

Punctul 2.1 se înlocuiește cu următorul text: „2.1. Microscopie optică 2.1.1. Principiu Constituenții de origine animală care pot fi prezenți în preamestecuri, în materiile prime pentru hrana animalelor și în hrana combinată pentru animale, trimise spre analizare, sunt identificați pe baza caracteristicilor tipice și identificabile microscopic, cum ar fi fibrele musculare și alte particule de carne, cartilajul, oasele, coarnele, părul, părul, părul de porc, fragmentele cuticulare ale nevertebratelor, structurile traheale ale insectelor, produsele de sânge, globule din lapte, cristalele de lactoză, penele, cojile de ouă, oasele și solzii de pește. Examinările microscopice se efectuează după prepararea eșantioanelor prin sedimentare. Eșantioanele se supun unei etape de sedimentare, după cum urmează: (a) pentru depistarea constituenților de origine animală, alta decât nevertebratele terestre, o singură etapă de sedimentare cu tetracloretilenă (TCE), astfel cum se detaliază la punctul 2.1.3.4.3; (b) pentru depistarea constituenților proveniți de la nevertebrate terestre, o etapă dublă de sedimentare cu eter de petrol/tetracloretilenă (PE/TCE), astfel cum se detaliază la punctul 2.1.3.4.4. 2.1.2. Reactivi și echipamente 2.1.2.1. Reactivi 2.1.2.1.1. Agent de concentrare — Tetracloretilenă (greutate specifică 1,62). — Eter de petrol (PE) punct de fierbere 40-60 °C (greutate specifică 0,65). 2.1.2.1.2. Agent de colorare — Soluție de roșu de alizarină (se diluează 2,5 ml acid clorhidric 1M în 100 ml apă și se adaugă 200 mg roșu de alizarină în soluția obținută). 2.1.2.1.3. Medii de montare — Leșie (NaOH 2,5 % G/V sau KOH 2,5 % G/V). — Glicerol (nediluat, vâscozitate: 1 490 cP) sau un mediu de montare cu proprietăți echivalente pentru prepararea lamelor nepermanente. — Adeziv Norland ® Optical 65 (vâscozitate: 1 200 cP) sau o rășină cu proprietăți echivalente pentru prepararea lamelor nepermanente. 2.1.2.1.4. Mediu de montare cu proprietăți de colorare — Soluție Lugol (se dizolvă 2 g iodură de potasiu în 100 ml apă și se adaugă 1 g de iod agitând frecvent). — Reactiv cistină (2 g acetat de plumb, 10 g NaOH/100 ml apă). — Reactiv Fehling [preparat înainte de utilizare din părți egale (1/1) de soluții bistoc A și B: soluția A [se dizolvă 6,9 g de sulfat de cupru (II) pentahidrat în 100 ml apă]; soluția B (se dizolvă 34,6 g de tartrat de potasiu și sodiu tetrahidrat și 12 g NaOH în 100 ml apă). — Tetrametilbenzidină/peroxid de hidrogen [se dizolvă 1 g de 3,3’, 5,5’ tetrametilbenzidină (TMB) în 100 ml acid acetic glacial și 150 ml apă. Înainte de utilizare, se amestecă patru părți din această soluție TMB cu o parte de soluție de peroxid de hidrogen 3 %]. 2.1.2.1.5. Agenți de limpezire — Etanol ≥ 96 % (puritate tehnică). — Acetonă (puritate tehnică). 2.1.2.1.6. Agent de decolorare — Soluție comercială de hipoclorit de sodiu (9-14 % clor activ). 2.1.2.2. „Echipamente — Balanță analitică cu o precizie de 0,001 g. — Echipament de măcinare: moară cu cuțite sau cu rotor. Dacă este utilizată o moară cu rotor, sitele ≤ 0,5 mm sunt interzise. — Sitele cu ochiuri pătrate de 0,25 mm și 1 mm lățime. Cu excepția cernerii în prealabil a eșantioanelor, diametrul sitelor trebuie să nu depășească 10 cm pentru a evita pierderea de materiale. Nu este necesară calibrarea sitelor. — Pâlnie de separare conică din sticlă cu un conținut de 250 ml cu robinet din teflon sau din sticlă șlefuită la baza conului. Diametrul de deschidere al robinetului trebuie să fie ≥ 4 mm. De asemenea, pentru etapa de sedimentare doar cu TCE, se poate folosi un pahar de sedimentare conic, cu condiția ca laboratorul să fi demonstrat că nivelurile de detecție sunt echivalente cu cele obținute utilizând pâlnia de separare conică din sticlă. Pâlnie de separare — Microscop stereoscopic care acoperă un interval de amplificare finală de cel puțin 6,5 x-40 x. — Microscop compus care acoperă un interval de amplificare finală de cel puțin 100 x-400 x, cu câmp luminos cu lumină transmisă. Se pot utiliza, în plus, lumină polarizată, contrast interferențial diferențial. — Sticlărie de laborator standard. — Echipamente pentru prepararea lamelor: lame de microscop clasice, lame tubulare, lamele (20 × 20 mm), pensete, spatulă fină. — Cuptor de laborator. — Centrifugă. — Filtru de hârtie: filtru din celuloză de calitate (dimensiunea porilor 4-11 μm). 2.1.3. Eșantionarea și prepararea eșantioanelor 2.1.3.1. Eșantionare Se utilizează un eșantion reprezentativ, prelevat în conformitate cu anexa I. 2.1.3.1.1. Uscarea eșantioanelor Eșantioanele cu un conținut de umiditate > 14 % se usucă înainte de manipulare în conformitate cu anexa III. 2.1.3.1.2. Cernerea în prealabil a eșantioanelor Pentru a colecta informații privind posibila contaminare ambientală a hranei destinate animalelor, se recomandă să se cearnă în prealabil la dimensiunea de 1 mm hrana sub formă de pelete și grăunțe și apoi să se prepare, să se analizeze și să se raporteze separat cele două fracțiuni rezultate, care trebuie să fie considerate ca eșantioane distincte. 2.1.3.2. Măsuri de precauție Pentru a se evita contaminarea încrucișată în laborator, toate echipamentele reutilizabile se curăță cu grijă înainte de utilizare. Piesele pâlniei de separare se demontează înainte de curățare. Piesele pâlniei de separare și sticlăria se prespală manual și apoi se spală într-o mașină de spălat. Sitele se curăță utilizând o perie cu peri sintetici aspri. Se recomandă curățarea finală a sitelor cu acetonă și aer comprimat după cernerea materiilor grase, precum făina de pește. 2.1.3.3. Prepararea eșantioanelor constând în grăsimi sau uleiuri Pentru prepararea eșantioanelor constând în grăsimi se aplică următorul protocol: — Dacă grăsimea este solidă, se încălzește într-un cuptor până când devine lichidă. — Cu ajutorul unei pipete, 40 ml de grăsime se transferă din partea inferioară a eșantionului într-un tub de centrifugă. — Eșantionul se centrifughează timp de 10 minute la 4 000 r.p.m. — Dacă grăsimea este solidă după centrifugare, se încălzește într-un cuptor până când devine lichidă. — Centrifugarea se repetă timp de 5 minute la 4 000 r.p.m. — Cu ajutorul unei lingurițe sau al unei spatule, jumătate din impuritățile decantate se transferă spre examinare pe lame de microscopie. Ca mediu de montare se recomandă glicerolul. — Impuritățile rămase se utilizează pentru prepararea sedimentului astfel cum se descrie la punctul 2.1.3.4.3, prima liniuță. Același protocol, cu excepția primei și a celei de a patra liniuțe, se aplică pentru prepararea eșantioanelor de ulei. 2.1.3.4. Prepararea altor eșantioane decât de grăsimi sau uleiuri 2.1.3.4.1. Subeșantionare și măcinare: cel puțin 50 g din eșantion se subeșantionează pentru analizare și ulterior se macină. 2.1.3.4.2. Prepararea materiei prime: se prepară o porțiune de cel puțin 5 g de subeșantion măcinat. Se cerne la dimensiunea de 0,25 mm și se examinează cele două fracțiuni rezultate. 2.1.3.4.3. Sedimentarea doar cu TCE pentru depistarea constituenților de origine animală, alta decât nevertebratele terestre. — Extragerea și prepararea sedimentului: O porțiune de 10 g (cu o precizie de 0,01 g) din subeșantionul măcinat se transferă în pâlnia de separare sau în paharul de sedimentare conic și se adaugă 50 ml de TCE. Porțiunea transferată în pâlnie se limitează la 3 g în cazul făinii de pește sau al altor produse de origine pur animală, al ingredientelor minerale sau al preamestecurilor care generează sedimente în proporție de peste 10 %. Amestecul se agită energic cel puțin 30 de secunde și se mai adaugă cu atenție 50 ml de TCE în timp ce se spală suprafața interioară a pâlniei pentru a îndepărta orice urmă de particule aderente. Amestecul rezultat se lasă să stea cel puțin 5 minute înainte de a separa sedimentul prin deschiderea robinetului. Dacă se utilizează un pahar de sedimentare conic, se agită energic amestecul timp de cel puțin 15 secunde, iar particulele care aderă la pereții paharului se spală cu atenție de pe suprafața interioară cu cel puțin 10 ml de TCE curată. Amestecul se lasă să stea 3 minute și apoi se agită din nou timp de 15 secunde, iar particulele care aderă pe pereții paharului se spală cu atenție de pe suprafața interioară cu cel puțin 10 ml de TCE curată. Amestecul rezultat se lasă să stea cel puțin 5 minute, iar apoi fracțiunea lichidă se înlătură și se elimină prin decantare atentă, având grijă să nu se piardă nimic din sediment. Sedimentul se colectează într-un filtru de hârtie plasat într-o pâlnie pentru a permite separarea restului de TCE, evitându-se în același timp depunerile de grăsime în sediment. Sedimentul se usucă. Se recomandă cântărirea ulterioară a sedimentului (cu o precizie de 0,001 g) pentru a controla etapa de sedimentare. La final, sedimentul se cerne la dimensiunea de 0,25 mm și se examinează cele două fracțiuni rezultate, cu excepția cazului în care cernerea nu este considerată necesară. — Extragerea și prepararea materiei flotante: După recuperarea sedimentului prin metoda descrisă mai sus, rămân două faze în pâlnia de separare: una lichidă constând în TCE și una solidă alcătuită din materie flotantă. Această fază solidă este materia flotantă și se recuperează vărsând afară toată TCE din pâlnie prin deschiderea robinetului. Prin răsturnarea pâlniei de separare, materia flotantă este transferată într-o placă Petri mare și uscat cu aer într-o hotă de tiraj. Se cerne la dimensiunea de 0,25 mm și se examinează cele două fracțiuni rezultate. — Utilizarea agenților de colorare: Pentru a facilita identificarea corectă a constituenților de origine animală, operatorul poate utiliza agenți de colorare în timpul preparării eșantioanelor, în conformitate cu orientările emise de EURL-AP și publicate pe site-ul său de internet. În cazul în care se utilizează soluție de roșu de alizarină pentru colorarea sedimentului, se aplică următorul protocol: — Sedimentul uscat se transferă într-o eprubetă de sticlă și se clătește de două ori cu aproximativ 5 ml de etanol (de fiecare dată se utilizează un agitator timp de 30 de secunde, solventul se lasă să se decanteze timp de aproximativ 1 minut și 30 de secunde și se elimină prin vărsare). — Sedimentul se decolorează adăugându-se cel puțin 1 ml de soluție de hipoclorit de sodiu. Se permite ca reacția să continue timp de 10 minute. Eprubeta se umple cu apă, sedimentul se lasă să se decanteze timp de 2-3 minute, iar apa și particulele în suspensie se elimină cu grijă prin vărsare. — Sedimentul se mai clătește de două ori cu aproximativ 10 ml de apă (se utilizează un agitator timp de 30 de secunde, se lasă să se decanteze și se varsă apa de fiecare dată). — Se adaugă între 2 și 10 picături de soluție de roșu de alizarină, iar amestecul se agită. Se permite desfășurarea reacției timp de 30 de secunde, iar sedimentul colorat se clătește de două ori cu aproximativ 5 ml de etanol, apoi o dată cu acetonă (de fiecare dată se utilizează un agitator timp de 30 de secunde, solventul se lasă să se decanteze timp de aproximativ 1 minut și se varsă afară). — Sedimentul colorat se usucă. 2.1.3.4.4. Sedimentarea dublă PE/TCE pentru depistarea constituenților proveniți de la nevertebrate. Toate etapele se realizează într-o pâlnie de separare conică din sticlă de 250 ml, astfel cum se descrie la punctul 2.1.2.2, a patra liniuță. — O porțiune de 10 g (cu o precizie de 0,01 g) din subeșantionul măcinat se transferă în pâlnia de separare și se supune mai întâi unei singure sedimentări cu TCE, astfel cum se descrie la punctul 2.1.3.4.3, inclusiv recuperării sedimentului pe o hârtie de filtru plasată pe o pâlnie. Acest sediment poate fi utilizat ca cel obținut la punctul 2.1.3.4.3. — Volumul mic de TCE drenat împreună cu sedimentul se transferă într-un cilindru gradat. Prin deschiderea robinetului pâlniei de separare, cilindrul gradat trebuie umplut suplimentar până la obținerea a 30 ml de TCE. După atingerea acestui volum, robinetul se închide. — Acest volum colectat de TCE se înlocuiește prin adăugarea unui volum de 30 ml de eter de petrol cu punct de fierbere 40-60 °C în pâlnia de separare. Conținutul pâlniei de separare se amestecă minuțios pentru a obține un amestec 30 % PE/70 % TCE (cu o densitate de aproximativ 1,26 g x cm-3). Se lasă materialul să se decanteze timp de 10 minute. Două fracțiuni noi se vor separa: un al doilea sediment și o materie flotantă finală (< 1,26 g x cm-3). Al doilea sediment se recuperează într-o placă Petri (sau cu o hârtie de filtru plasată pe o pâlnie) prin deschiderea robinetului până când în pâlnia de separare rămân doar puțin amestec de solvent și puțină materie flotantă finală. Lichidul rămas și materia flotantă finală se colectează separat pe o hârtie de filtru plasată pe o pâlnie. Peretele pâlniei de separare se clătește cu un jet de PE pentru a colecta toate materialele din materia flotantă finală. Materia flotantă finală se lasă să se usuce. La final, materia flotantă finală se cerne la dimensiunea de 0,25 mm și se examinează cele două fracțiuni rezultate în vederea depistării constituenților proveniți de la animale nevertebrate, cu excepția cazului în care cernerea nu este considerată necesară. 2.1.4. Examinare microscopică 2.1.4.1. Prepararea lamelor Lamele de microscopie se prepară din sediment și, în funcție de alegerea operatorului, fie din materia flotantă, fie din materia primă. Dacă este cazul, numai pentru depistarea constituenților proveniți de la nevertebrate terestre, se prepară lame și din materia flotantă finală obținută conform descrierii de la punctul 2.1.3.4.4. Se prepară cele două fracțiuni rezultate (cea fină și cea grosieră). Porțiunile de testat din fracțiuni întinse pe lame trebuie să fie reprezentative pentru întreaga fracțiune. Se pregătește un număr suficient de lame pentru a se asigura că se poate efectua un protocol complet de examinare, astfel cum se prevede la punctul 2.1.4.2. Lamele de microscopie se montează cu mediul de montare adecvat în conformitate cu PSO stabilite de EURL-AP și publicate pe site-ul său de internet. Lamele se acoperă cu lamele de acoperire. 2.1.4.2. Diagrama de observare pentru depistarea particulelor de origine animală în preamestecuri, în materiile prime pentru hrana animalelor și în hrana combinată pentru animale. Lamele de microscopie preparate se observă în conformitate cu diagramele de observare stabilite în diagramele 1 și 2. Observațiile de microscopie se realizează utilizând microscopul compus pe sediment și, în funcție de alegerea operatorului, fie pe materia flotantă, fie pe materia primă. În plus, pentru depistarea constituenților proveniți de la nevertebrate terestre, se efectuează observații și asupra materiei flotante finale obținute conform descrierii de la punctul 2.1.3.4.4, în conformitate cu diagrama 3. Microscopul stereoscopic poate fi utilizat în plus față de microscopul compus pentru fracțiunile grosiere. Fiecare lamă se examinează în întregime la diferite amplificări. Explicații precise cu privire la modul de utilizare a diagramelor sunt detaliate printr-o PSO stabilită de EURL-AP și publicată pe site-ul său de internet. Numărul minim de lame care trebuie observate în fiecare etapă a diagramelor de observare trebuie să fie strict respectat, cu excepția cazului în care întregul material al fracțiunii nu permite să se ajungă la numărul prevăzut de lame, de exemplu atunci când nu se obține deloc sediment. Nu se utilizează mai mult de 6 lame pentru fiecare determinare pentru înregistrarea numărului de particule. În cazul în care se prepară lame suplimentare cu ajutorul unui mediu de montare mai specific, cu proprietăți de colorare, astfel cum se descrie la punctul 2.1.2.1.4, pe materia flotantă sau pe materia primă pentru a caracteriza suplimentar structurile (de exemplu, pene, păr, mușchi sau particule de sânge), care au fost depistate pe lamele preparate cu alte medii de montare, astfel cum se descrie la punctul 2.1.2.1.3, numărul de particule se numără pe baza unui număr de lame per determinare care nu depășește 6, inclusiv lamele suplimentare cu un mediu de montare mai specific. Lamele suplimentare preparate din materia flotantă finală obținută, astfel cum se descrie la punctul 2.1.3.4.4, pentru depistarea constituenților proveniți de la nevertebrate terestre nu se iau în considerare pentru identificarea altor naturi (vertebrate terestre și pești). Pentru a facilita identificarea naturii și originii particulelor, operatorul poate utiliza instrumente de sprijin cum ar fi sisteme de asistare în luarea deciziilor, biblioteci de imagini și eșantioane de referință. Diagrama 1 Diagramă de observare după sedimentarea doar cu TCE pentru depistarea particulelor de origine animală, alta decât nevertebratele terestre, în preamestecuri, în materiile prime pentru hrana animalelor și în hrana combinată pentru animale, pentru prima determinare Diagrama 2 Diagramă de observare după sedimentarea doar cu TCE pentru depistarea particulelor de origine animală, alta decât nevertebratele terestre, în preamestecuri, în materiile prime pentru hrana animalelor și în hrana combinată pentru animale, pentru a doua determinare Diagrama 3 Diagramă de observare după sedimentarea dublă cu PE/TCE pentru depistarea constituenților proveniți de la nevertebrate terestre, în preamestecuri, în materiile prime pentru hrana animalelor și în hrana combinată pentru animale 2.1.4.3. Numărul de determinări Determinările se efectuează pe subeșantioane diferite de 50 g fiecare. Dacă, în urma primei determinări efectuate în conformitate cu diagrama de observare din diagrama 1 sau, după caz, din diagrama 3, nu se depistează deloc particule de origine animală, nu este necesară o determinare suplimentară, iar rezultatul analizei se raportează utilizând formularea de la punctul 2.1.5.1. Dacă, în urma unei prime determinări efectuate în conformitate cu diagrama de observare din diagrama 1, se depistează una sau mai multe particule de origine animală de o anumită natură (și anume, vertebrate terestre sau pești), iar natura particulelor găsite confirmă conținutul declarat al eșantionului, nu este necesară o a doua determinare. Dacă numărul particulelor de origine animală de o anumită natură depistate pe parcursul acestei prime determinări este mai mare de 5, rezultatul analizei se raportează în funcție de natura animală utilizând formularea de la punctul 2.1.5.3. Altminteri, rezultatul analizei se raportează în funcție de natura animală utilizând formularea de la punctul 2.1.5.2. Dacă, în urma primei determinări efectuate în conformitate cu diagrama de observare din diagrama 3 se depistează mai mult de 5 particule provenite de la nevertebrate terestre, nu este necesară o a doua determinare, iar rezultatul analizei se raportează utilizând formularea de la punctul 2.1.5.3 pentru această natură. În toate celelalte cazuri, inclusiv atunci când nu a fost furnizată laboratorului nicio declarație cu privire la conținut, se efectuează o a doua determinare pornind de la un nou subeșantion. Dacă, în urma celei de-a doua determinări efectuate în conformitate cu diagrama de observare din diagrama 2 sau, după caz, din diagrama 3, suma particulelor de origine animală de o anumită natură depistate pe parcursul celor două determinări este mai mare de 10, rezultatul analizei se raportează în funcție de natura animală utilizând formularea de la punctul 2.1.5.3. Altminteri, rezultatul analizei se raportează în funcție de natura animală utilizând formularea de la punctul 2.1.5.2. 2.1.5. Exprimarea rezultatelor Atunci când raportează rezultatele, laboratorul indică tipul de material care a fost analizat (sediment, materie flotantă, materie flotantă finală sau materie primă). Raportarea indică în mod clar numărul de determinări care au fost efectuate și dacă cernerea fracțiunilor înainte de prepararea lamelor, în conformitate cu punctul 2.1.3.4.3, prima liniuță, al treilea paragraf sau cu punctul 2.1.3.4.4, a treia liniuță, nu a fost efectuată. Raportul laboratorului conține cel puțin informații privind prezența constituenților derivați din vertebrate terestre și din pești. Diferitele situații se raportează în modul următor: 2.1.5.1. Nu este depistată nicio particulă de origine animală de o anumită natură: — «În măsura în care a fost posibil cu un microscop optic, în eșantionul transmis nu a fost depistată nicio particulă derivată de la vertebrate terestre.» — «În măsura în care a fost posibil cu un microscop optic, în eșantionul transmis nu a fost depistată nicio particulă derivată de la pești.» — «În măsura în care a fost posibil cu un microscop optic, în eșantionul transmis nu a fost depistată nicio particulă derivată de la nevertebrate terestre.» 2.1.5.2. Între 1 și 5 particule de origine animală de o anumită natură sunt depistate în cazul în care a fost efectuată o singură determinare, sau între 1 și 10 particule de o anumită natură sunt depistate în cazul efectuării a două determinări (numărul de particule depistate este sub limita de decizie stabilită în PSO stabilite de EURL-AP și publicate pe site-ul său de internet): În cazul în care s-a efectuat o singură determinare: — «În măsura în care a fost posibil cu un microscop optic, în eșantionul transmis nu au fost depistate mai mult de 5 particule derivate de la vertebrate terestre. Particulele au fost identificate ca … [os, cartilaj, mușchi, păr, coarne, altele (vă rugăm precizați, după caz)]. Această prezență de nivel mic se situează sub limita de decizie stabilită pentru această metodă de microscopie.» — «În măsura în care a fost posibil cu un microscop optic, în eșantionul transmis nu au fost depistate mai mult de 5 particule derivate de la pești. Particulele au fost identificate ca … [oase de pește, solzi de pește, cartilaj, mușchi, otolit, branhii, altele (vă rugăm precizați, după caz)]. Această prezență de nivel mic se situează sub limita de decizie stabilită pentru această metodă de microscopie.» Atunci când au fost efectuate două determinări: — «În măsura în care a fost posibil cu un microscop optic, în eșantionul transmis nu au fost depistate mai mult de 10 particule derivate de la vertebrate terestre pe parcursul celor două determinări. Particulele au fost identificate ca … [os, cartilaj, mușchi, păr, coarne, altele (vă rugăm precizați, după caz)]. Această prezență de nivel mic se situează sub limita de decizie stabilită pentru această metodă de microscopie.» — «În măsura în care a fost posibil cu un microscop optic, în eșantionul transmis nu au fost depistate mai mult de 10 particule derivate de la pești pe parcursul celor două determinări. Particulele au fost identificate ca … [oase de pește, solzi de pește, cartilaj, mușchi, otolit, branhii, altele (vă rugăm precizați, după caz)]. Această prezență de nivel mic se situează sub limita de decizie stabilită pentru această metodă de microscopie.» — «În măsura în care a fost posibil cu un microscop optic, în eșantionul transmis nu au fost depistate mai mult de 10 particule derivate de la nevertebrate terestre pe parcursul celor două determinări. Particulele au fost identificate ca … [fragmente de cuticulă, părți de gură, mușchi, structuri traheale, altele (vă rugăm precizați, după caz)]. Această prezență de nivel mic se situează sub limita de decizie stabilită pentru această metodă de microscopie.» În plus: — În cazul cernerii în prealabil a eșantioanelor, raportul laboratorului menționează fracțiunea în care (fracțiune cernută, fracțiune sub formă de pelete sau grăunțe) au fost depistate particulele de origine animală, întrucât depistarea particulelor de origine animală numai în fracțiunea cernută poate fi semnul unei contaminări a mediului. — Atunci când se depistează doar particule de origine animală care nu pot fi clasificate ca provenind de la vertebrate terestre sau de la pești (de exemplu, fibre musculare), raportul menționează că doar astfel de particule de origine animală au fost depistate și că nu se poate exclude faptul că provin de la vertebrate terestre. 2.1.5.3. Mai mult de 5 particule de origine animală de o anumită natură sunt depistate atunci când s-a efectuat o singură determinare sau mai mult de 10 particule de o anumită natură sunt depistate în cazul a două determinări: În cazul în care s-a efectuat o singură determinare: — «În măsura în care a fost posibil cu un microscop optic, în eșantionul transmis au fost depistate mai mult de 5 particule derivate de la vertebrate terestre. Particulele au fost identificate ca … [os, cartilaj, mușchi, păr, coarne, altele (vă rugăm precizați, după caz)].» — «În măsura în care a fost cu un microscop optic, în eșantionul transmis au fost depistate mai mult de 5 particule derivate de la pești. Particulele au fost identificate ca … [oase de pește, solzi de pește, cartilaj, mușchi, otolit, branhii, altele (vă rugăm precizați, după caz)].» — «În măsura în care a fost posibil cu un microscop optic, în eșantionul transmis au fost depistate mai mult de 5 particule derivate de la nevertebrate terestre. Particulele au fost identificate ca … [fragmente de cuticulă, părți de gură, mușchi, structuri traheale, altele (vă rugăm precizați, după caz)].» Atunci când au fost efectuate două determinări: — «În măsura în care a fost posibil cu un microscop optic, în eșantionul transmis au fost depistate pe parcursul celor două determinări mai mult de 10 particule derivate de la vertebrate terestre. Particulele au fost identificate ca … [os, cartilaj, mușchi, păr, coarne, altele (vă rugăm precizați, după caz)].» — «În măsura în care a fost posibil cu un microscop optic, în eșantionul transmis au fost depistate pe parcursul celor două determinări mai mult de 10 particule derivate de la pești. Particulele au fost identificate ca … [oase de pește, solzi de pește, cartilaj, mușchi, otolit, branhii, altele (vă rugăm precizați, după caz)].» — «În măsura în care a fost posibil cu un microscop optic, în eșantionul transmis au fost depistate pe parcursul celor două determinări mai mult de 10 particule derivate de la nevertebrate terestre. Particulele au fost identificate ca … [fragmente de cuticulă, părți de gură, mușchi, structuri traheale, altele (vă rugăm precizați, după caz)].» În plus: — În cazul cernerii în prealabil a eșantioanelor, raportul laboratorului menționează fracțiunea în care (fracțiune cernută, fracțiune sub formă de pelete sau grăunțe) au fost depistate particulele de origine animală, întrucât depistarea particulelor de origine animală numai în fracțiunea cernută poate fi semnul unei contaminări a mediului. — Atunci când se depistează doar particule de origine animală care nu pot fi clasificate ca provenind de la vertebrate terestre sau de la pești (de exemplu, fibre musculare), raportul menționează că doar astfel de particule de origine animală au fost depistate și că nu se poate exclude faptul că provin de la vertebrate terestre.”