(a)

se introduce textul următor la începutul anexei: „PARTEA A NOTE INTRODUCTIVE LA LISTA DIN ANEXA 15 Nota 1: Lista stabilește condițiile cerute pentru ca toate produsele să fie considerate suficient de prelucrate sau procesate suficient în sensul articolului 69. Nota 2: 2.1. Primele două coloane din listă descriu produsul obținut. Prima coloană indică numărul poziției sau numărul capitolului din Sistemul Armonizat, iar a doua coloană prezintă descrierea mărfurilor folosite în acel sistem pentru acea poziție sau capitol. Pentru fiecare înregistrare din primele două coloane se precizează o regulă în coloana 3 sau 4. Atunci când, în unele cazuri, înscrierea din prima coloană este precedat de «ex», aceasta înseamnă că regulile din coloana 3 sau 4 se aplică numai pentru acea parte din poziția descrisă în coloana 2. 2.2. Atunci când în coloana 1 sunt grupate mai multe numere de poziții sau se dă un număr de capitol, iar descrierea produselor din coloana 2 este, prin urmare, dată în termeni generali, regulile adiacente din coloana 3 sau 4 se aplică pentru toate produsele care, în conformitate cu Sistemul Armonizat, se încadrează în pozițiile capitolului sau în oricare dintre pozițiile grupate la un loc în coloana 1. 2.3. Atunci când în listă sunt reguli diferite care se aplică unor produse diferite de la o poziție, fiecare liniuță conține descrierea acelei părți a poziției care face obiectul regulilor adiacente din coloana 3 sau 4. 2.4. Atunci când, pentru o înregistrare din primele două coloane, se specifică o regulă atât în coloana 3, cât și în coloana 4, exportatorul poate opta, ca alternativă, pentru aplicarea fie a regulii stabilite în coloana 3, fie a celei stabilite în coloana 4. Dacă în coloana 4 nu este dată nici o regulă de origine, se aplică regula stabilită în coloana 3. Nota 3: 3.1. Dispozițiile articolului 69, referitoare la produsele care au obținut statutul de produs originar și care sunt folosite la fabricarea altor produse, se vor aplica indiferent dacă acest statut a fost obținut în fabrica în care sunt folosite aceste produse sau într-o altă fabrică din țara beneficiară sau din Comunitate. Exemplu: Un motor de la poziția 8407, pentru care regula stabilește că valoarea materialelor neoriginare care pot fi încorporate nu poate depăși 40 % din prețul de fabrică, este realizat din «alt oțel aliat format prin forjare brută», încadrat la poziția ex 7224. Dacă această forjare s-a făcut în țara beneficiară dintr-un lingou neoriginar, s-a obținut deja statutul de produs originar, în baza regulii pentru poziția ex 7224 din listă. Forjarea poate fi apoi considerată ca avându-și originea în calculul valorii motorului, indiferent dacă acesta a fost produs în aceeași fabrică sau într-o altă fabrică din țara beneficiară. Astfel, valoarea lingoului neoriginar nu este luată în considerare atunci când se însumează valoarea materialelor neoriginare folosite. 3.2. Regula din listă reprezintă volumul minim de activități de prelucrare sau procesare necesare, iar realizarea unui volum mai mare de activități de prelucrare sau procesare conferă, de asemenea, statutul de produs originar; dimpotrivă, realizarea unui volum mai mic de activități de prelucrare sau procesare nu poate să confere statutul de produs originar. Astfel, în cazul în care o regulă prevede că la un anumit nivel al fabricației se poate folosi material neoriginar, folosirea unui astfel de material este permisă la un stadiu inițial, nu și la unul ulterior. 3.3. Fără a aduce atingere notei 3.2, unde regula stabilește că pot fi folosite «materiale de la orice poziție», materiale de la aceeași poziție ca și produsul pot fi, de asemenea, folosite, fiind totuși supuse tuturor limitărilor specifice care pot fi și ele incluse în regulă. Cu toate acestea, expresia «fabricare din materiale de la orice poziție, inclusiv alte materiale de la poziția …» înseamnă că pot fi folosite numai materialele încadrate la aceeași poziție ca și produsul și cu o descriere diferită de cea a produsului, așa cum este dată în coloana 2 din listă. 3.4. Atunci când o regulă din listă precizează că un produs poate fi fabricat din mai multe materiale, aceasta înseamnă pot fi folosite unul sau mai multe astfel de materiale. Regula nu impune folosirea tuturor materialelor. Exemplu: Regula pentru țesături de la pozițiile 5208 la 5212 prevede că pot fi folosite fibre naturale și că printre alte materiale pot fi, de asemenea, folosite și materiale chimice. Aceasta nu înseamnă că trebuie folosite amândouă; este posibil să se folosească ori una, ori alta, ori amândouă. 3.5. Atunci când o regulă din listă precizează că un produs trebuie fabricat dintr-un anumit material, această condiție, bineînțeles, nu împiedică folosirea altor materiale care, din cauza naturii lor inerente, nu pot satisface această regulă (a se vedea și nota 6.2 de mai jos referitoare la textile). Exemplu: Regula pentru alimente preparate de la poziția 1904, care exclude în mod expres folosirea cerealelor și a derivatelor acestora, nu împiedică folosirea sărurilor minerale, substanțelor chimice și a altor aditivi care nu sunt produși din cereale. Cu toate acestea, regula nu se aplică la produsele care, deși nu pot fi obținute din materialele specifice menționate în listă, pot fi produse dintr-un material de același fel într-o fază inițială de fabricație. Exemplu: În cazul unui articol de îmbrăcăminte din ex capitolul 62 realizat din materiale nețesute, dacă este permisă folosirea exclusivă a firelor neoriginare pentru această casă de articole, nu este posibil să se înceapă de la pânză nețesută, chiar dacă pânzele nețesute nu pot, în mod normal, să fie făcute din fire. În astfel de cazuri, materialul inițial va fi în mod normal la stadiul de dinaintea fabricării firelor, adică la stadiul de fibre. 3.6. Atunci când într-o regulă din listă sunt date două procentaje pentru valoarea maximă a materialelor neoriginare care pot fi folosite, atunci aceste procentaje nu pot fi însumate. Cu alte cuvinte, valoarea maximă a tuturor materialelor neoriginare folosite nu poate niciodată să depășească procentajul mai mare prevăzut. În plus, procentajele individuale nu trebuie depășite în raport cu materialele specifice la care se referă. Nota 4: 4.1. Noțiunea de «fibre naturale» este folosită în listă pentru a se referi la alte fibre decât cele artificiale sau sintetice. Acest termen se limitează la etapele de dinaintea filării, inclusiv deșeurile și, dacă nu se specifică altfel, include fibre care au fost cardate, pieptănate sau prelucrate în alt fel, dar nu filate. 4.2. Noțiunea de «fibre naturale» include păr de cal de la poziția 0503, mătase de la pozițiile 5002 și 5003, precum și fibre din lână, păr de animal, fin sau aspru, de la pozițiile 5101-5105, fibre din bumbac de la pozițiile 5201-5203 și alte fibre vegetale de la pozițiile 5301-5305. 4.3. Noțiunile «miez textil», «materiale chimice» și «materiale din care se fabrică hârtie» sunt folosite în listă pentru a descrie materialele care nu au fost încadrate în capitolele 50-63, care pot fi folosite la fabricarea fibrelor sau a firelor artificiale, sintetice sau de hârtie. 4.4. Noțiunea «fibre chimice artificiale discontinue» este folosită în listă referitor la filamente, fibre chimice discontinue sau deșeuri, sintetice și artificiale, de la pozițiile 5501-5507. Nota 5: 5.1. Atunci când, pentru un anumit produs din listă, se face referire la această notă, condițiile stabilite în coloana 3 nu se aplică pentru nici unul din materialele textile de bază folosite la fabricarea acestui produs, care, luate la un loc, reprezintă 10 % sau mai puțin din greutatea totală a tuturor materialelor textile de bază folosite (a se vedea și notele 5.3 și 5.4 de mai jos). 5.2. Cu toate acestea, toleranța menționată în nota 5.1 poate să fie aplicată doar pentru produsele mixte care au fost fabricate din două sau mai multe materiale textile de bază. Materialele textile de bază sunt următoarele: — mătase; — lână; — păr aspru de animal; — păr fin de animal; — păr de cal; — bumbac; — materiale din care se fabrică hârtia și hârtie; — in; — cânepă; — iută și alte fibre lemnoase; — sisal și alte fibre textile din genul Agave; — nucă de cocos, abaca, ramia și alte fibre textile vegetale; — filamente chimice sintetice; — filamente chimice artificiale; — filamente conducătoare de curent; — fibre chimice sintetice polipropilenice discontinue; — fibre chimice sintetice poliesterice discontinue; — fibre chimice sintetice poliamidice discontinue; — fibre chimice sintetice poliacrilonitrilice discontinue; — fibre chimice sintetice polimidice discontinue; — fibre chimice sintetice politetrafluoroetilenice discontinue; — fibre chimice sintetice de sulfură de polifenilenă discontinue; — fibre chimice sintetice polivinilcloridice discontinue; — alte fibre chimice sintetice discontinue; — fibre chimice artificiale de viscoză discontinue; — alte fibre chimice artificiale discontinue; — fire poliuretanice cu segmente flexibile de polieter, încrețite sau nu; — fire făcute din poliuretan cu segmente flexibile de poliester, încrețite sau nu; — produse de la poziția 5605 (fir metalizat) care încorporează benzi ce constau dintr-un miez de folie de aluminiu sau dintr-un miez de membrană de plastic, acoperit sau nu cu pulbere de aluminiu, cu o lățime de maxim 5 mm, intercalate cu ajutorul unui adeziv transparent sau colorat între două straturi de membrană de plastic; — alte produse de la poziția 5605. Exemplu: Un fir de la poziția 5205 din fibre de bumbac de la poziția 5203 și fibre chimice sintetice de la poziția 5506 este un fir mixt. Prin urmare, fibrele chimice sintetice neoriginare care nu satisfac regulile de origine (care prevăd ca fabricarea să fie făcută din materiale chimice sau miez textil) pot fi folosite până la o greutate de 10 % din fir. Exemplu: O țesătură de lână de la poziția 5112, din fir de lână de la poziția 5107 și fibre chimice sintetice de la poziția 5509 este o țesătură mixtă. Prin urmare, firul sintetic care nu satisface regulile de origine (care prevăd ca fabricarea să fie realizată din materiale chimice sau miez textil) sau firele de lână care nu satisfac regulile de origine (care prevăd ca fabricarea să fie făcută din fibre naturale care n-au fost cardate sau pieptănate sau altfel pregătite pentru filare) sau o combinație a celor două pot fi folosite cu condiția ca greutatea lor totală să nu depășească 10 % din greutatea țesăturii. Exemplu: Materialul textil nețesut mițos de la poziția 5802 făcut din fir de bumbac de la poziția 5205 și țesătură de bumbac de la poziția 5210 este un produs mixt doar dacă țesătura de bumbac este ea însăși o țesătură mixtă realizată din fire încadrate în două poziții separate sau dacă firele de bumbac folosite sunt ele însele amestecuri. Exemplu: Atunci când materialul textil nețesut mițos despre care este vorba ar fi fost din fire de bumbac de la poziția 5205 și din țesătură sintetică de la poziția 5407, în mod evident, firele folosite sunt două materiale textile de bază separate și materialul textil nețesut mițos este, în consecință, un produs mixt. 5.3. În cazul produselor care includ «fire poliuretanice cu segmente flexibile de polieter, încrețite sau nu», această toleranță este de 20 % în ceea ce privește aceste fire. 5.4. În cazul produselor care includ «o bandă ce constă dintr-un miez de folie de aluminiu sau dintr-un miez de membrană de plastic, acoperită sau nu cu pulbere de aluminiu, cu o lățime de maxim 5 mm, intercalată cu ajutorul unui adeziv transparent sau colorat, între două straturi de membrană de plastic», această toleranță este de 30 % în ceea ce privește această bandă. Nota 6: 6.1. Atunci când în listă se face referire la această notă, se pot folosi materialele textile (cu excepția căptușelilor și a dublurilor) care nu satisfac regula prezentată în listă în coloana 3 pentru produsul finit la care se face referire, cu condiția ca ele să fie încadrate la o altă poziție decât cea a produsului și cu condiția ca valoarea lor să nu depășească 8 % din costul de fabrică al produsului. 6.2. Fără a aduce atingere notei 6.3, materialele care nu se încadrează la capitolul 50 la 63 pot fi folosite în mod liber la fabricarea produselor textile, fie că acestea conțin materiale textile sau nu. Exemplu: În cazul în care o regulă din listă prevede ca pentru un anumit obiect textil (de exemplu, pantaloni) să se folosească ață, aceasta nu împiedică folosirea de obiecte metalice ca, de exemplu, nasturi, întrucât nasturii nu sunt încadrați la capitolele 50 la 63. Din același motiv, aceasta nu împiedică folosirea fermoarelor, chiar dacă, în mod normal, acestea conțin material textil. 6.3. Atunci când se aplică regula procentajelor, valoarea materialelor care nu se încadrează în capitolele 50-63 trebuie luată în considerare la calcularea valorii materialelor neoriginare incluse. Nota 7: 7.1. În sensul pozițiilor ex 2707, 2713-2715, ex 2901, ex 2902 și ex 3403, «procesele specifice» sunt următoarele: (a) distilarea în vid; (b) redistilarea printr-un proces de fracționare complet (1); (c) cracarea; (d) procesarea; (e) extracția cu ajutorul unor solvenți selectivi; (f) procesul care cuprinde următoarele operații: prelucrare cu acid sulfuric concentrat, oleum sau anhidridă sulfurică; neutralizarea cu agenți alcalini; decolorarea și purificarea cu pământuri natural-active, pământuri active, cărbune de lemn activ sau bauxită; (g) polimerizarea; (h) alchilarea; (i) izomerizarea. 7.2. În scopurile pozițiilor 2710, 2711 și 2712, «procesele specifice» sunt următoarele: (a) distilarea în vid; (b) redistilarea printr-un proces de divizare complet (2); (c) cracarea; (d) procesarea; (e) extracția cu ajutorul unor solvenți selectivi; (f) procesul care cuprinde următoarele operații: prelucrare cu acid sulfuric concentrat, oleum sau anhidridă sulfurică; neutralizarea cu agenți alcalini; decolorarea și purificarea cu pământuri natural-active, pământuri active, cărbune de lemn activ sau bauxită; (g) polimerizarea; (h) alchilarea; (ij) izomerizarea; (k) în ceea ce privește uleiurile grele care se încadrează numai la poziția ex 2710, desulfurarea cu hidrogen ce conduce la reducerea cu cel puțin 85 % a conținutului de sulf al produsului prelucrat (metoda ASTM D 1266-59 T); (l) în ceea ce privește produsele care se încadrează numai la poziția 2710, deparafinarea printr-un alt proces decât filtrarea; (m) în ceea ce privește uleiurile grele care se încadrează numai la poziția ex 2710, tratamentul cu hidrogen la o presiune mai mare de 20 bari și la o temperatură mai mare de 250 °C cu ajutorul unui catalizator, altul decât cel pentru efectuarea desulfurării, când hidrogenul constituie un element activ în reacția chimică. Tratamentul ulterior cu hidrogen al uleiurilor lubrifiante de la poziția ex 2710 (hidrofinisarea sau decolorarea), în mod special în scopul de a îmbunătăți culoarea sau rezistența țesăturii, nu este considerat, cu toate acestea, un proces specific; (n) în ceea ce privește păcura care este încadrată numai la poziția ex 2710, distilarea atmosferică, cu condiția ca mai puțin de 30 % din volumul acestor produse, inclusiv pierderile, să se distileze la 300 °C prin metoda ASTM D 86; (o) în ceea ce privește uleiurile grele, altele decât motorina sau păcura, încadrate numai la poziția ex 2710, tratamentul cu ajutorul descărcării de înaltă frecvență a unei perii electrice. 7.3. În sensul pozițiilor ex 2707, 2713 la 2715, 2901, ex 2902 și ex 3403 ,operațiunile simple cum sunt curățarea, decantarea, desărarea, eliminarea apei, filtrarea, colorarea, marcarea, obținerea unui conținut de sulf ca urmare a amestecării produsului cu diferite conținuturi de sulf, orice combinare a acestor operații sau operații similare nu conferă origine. PARTEA B NOTE INTRODUCTIVE LA LISTELE DIN ANEXELE 19 ȘI 20