RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 272/33

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1778 AL COMISIEI

din 6 octombrie 2016

de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 7 alineatul (4),

după consultarea statelor membre,

întrucât:

1. PROCEDURA

1.1. Deschiderea procedurii

(1) La data de 4 ianuarie 2016, Asociația Europeană a Oțelului (denumită în continuare „Eurofer” sau „reclamantul”) a depus o plângere, în numele unor producători care reprezintă peste 90 % din producția totală a Uniunii de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate. Plângerea conținea elemente de probă privind dumpingul și amenințarea cu producerea unui prejudiciu important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

(2) În urma acestei plângeri, la 13 februarie 2016, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”), în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 2009/1225 al Consiliului (2) (denumit în continuare „regulamentul de bază”). Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

(3) Ulterior, Comisia a inițiat, de asemenea, următoarele două anchete: (a) La 13 mai 2016 (4), o anchetă antisubvenție privind importurile de aceleași produse originare din Republica Populară Chineză; (b) La 7 iulie 2016 (5), o anchetă antidumping privind importurile de aceleași produse originare din Brazilia, Iran, Rusia, Serbia și Ucraina.

1.2. Înregistrare

(4) La 5 aprilie 2016, reclamantul a prezentat o cerere de înregistrare a importurilor de produse în cauză din RPC. La 2 iunie 2016, reclamantul a actualizat cererea, furnizând date financiare mai recente, însă, la 11 august 2016, a retras-o.

1.3. Părțile interesate

(5) În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. Comisia a informat în mod special reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile chineze, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, precum și comercianții și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

(6) Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru a fi audiate.

1.4. Eșantionarea

(7) În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.4.1. Constituirea eșantionului de producători din Uniune

(8) În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că va selecta un eșantion de producători din Uniune, dat fiind numărul mare al acestora. Comisia a selectat ulterior un eșantion pe baza celor mai mari volume reprezentative de producție și de vânzări, asigurând în același timp o distribuție geografică. Ea a informat societățile selectate provizoriu și reclamantul. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu.

(9) Un producător din Uniune selectat provizoriu a informat Comisia că nu va fi în măsură să coopereze. În plus, Asociația italiană pentru fier și oțel (Federacciai) și Eurofer au afirmat că sudul Europei nu era reprezentat în eșantionul provizoriu. Pentru a asigura o mai bună acoperire geografică, Comisia a înlocuit producătorul din Uniune care a decis să nu coopereze cu un producător din Uniune din Europa de Sud.

(10) Prin urmare, eșantionul final a inclus cinci producători din Uniune din cinci state membre diferite. Eșantionul reprezintă peste 45 % din producția din Uniune.

1.4.2. Constituirea eșantionului de importatori neafiliați

(11) Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere pentru a decide dacă este necesară constituirea unui eșantion și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion.

(12) Patru importatori au furnizat informațiile solicitate. Prin urmare, nu a fost necesară eșantionarea și au fost trimise chestionare tuturor acestor importatori.

(13) Cu toate acestea, deși Comisia i-a contactat în efortul de a culege informații relevante, niciun importator neafiliat nu a furnizat un răspuns complet la chestionar în scopurile prezentei anchete.

1.4.3. Constituirea eșantionului de producători-exportatori din RPC

(14) Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion pentru RPC, Comisia a solicitat producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

(15) Treisprezece grupuri de producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion. Comisia a propus un eșantion de trei grupuri de societăți bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune, care putea fi investigat în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Comisia a invitat toți producătorii-exportatori cunoscuți interesați, precum și autoritățile din RPC, să prezinte observații asupra eșantionului propus.

(16) Un producător-exportator, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited („Tiangong Tools”), a susținut că ar trebui să fie inclus în eșantion deoarece, spre deosebire de producătorii-exportatori selectați, produce oțel de scule și oțeluri rapide. Acesta a susținut că, dacă produsul său este considerat produs în cauză, eșantionul ar trebui să fie mai reprezentativ și să îl includă.

(17) Această cerere a fost respinsă. Tiangong Tools nu a exportat decât cantități mici dintr-un anumit tip de produs în Uniune. Prin urmare, includerea acestui producător-exportator în eșantion nu ar fi conferit mai multă reprezentativitate eșantionului. Comisia a analizat mai aprofundat problema reprezentativității în contextul definirii produsului.

(18) În consecință, Comisia a decis să mențină eșantionul propus, alcătuit din trei grupuri de producători-exportatori. Producătorii-exportatori incluși în eșantion reprezintă 57 % din totalul importurilor în Uniune de produs în cauză originar din RPC și 58 % din totalul importurilor în Uniune de produs în cauză de la producătorii-exportatori chinezi care au cooperat.

1.5. Examinarea individuală

(19) Un singur producător-exportator, Tiangong Tools, a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază și a trimis un răspuns la chestionar în acest scop. Comisia a acceptat inițial această cerere și a verificat informațiile furnizate la fața locului.

(20) Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că această societate produce și exportă către Uniune doar oțel de scule și oțeluri rapide. Întrucât, așa cum se explică în considerentele (29)-(35) de mai jos, Comisia a decis, cu titlu provizoriu, să excludă oțelul de scule și oțelurile rapide din domeniul de aplicare al acestei anchete, nu a fost stabilită nicio marjă de dumping provizorie pentru Tiangong Tools. Cu toate acestea, în cazul în care Comisia își schimbă decizia cu privire la definiția produsului în etapa definitivă, cererea de examinare individuală a acestui producător-exportator va fi reexaminată.

1.6. Răspunsurile la chestionar

(21) Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate, precum și tuturor celorlalte societăți care și-au manifestat interesul în termenele stabilite în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri la chestionar de la Eurofer, cinci producători din Uniune și centrele de servicii siderurgice afiliate, un utilizator, trei grupuri de producători-exportatori din RPC și un producător dintr-o țară analogă.

1.7. Vizite de verificare

(22) Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a riscului de prejudiciu cauzat de acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți/asociații: Asociația producătorilor din Uniune: — Eurofer, Bruxelles, Belgia Producători din Uniune: — ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Germania — Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Țările de Jos — Tata Steel UK Limited, Port Talbot, South Wales, Regatul Unit — ArcelorMittal France S.A., Franța, cu următoarele filiale: — ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Franța — ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Franța — ArcelorMittal España SA, Gozón, Spania Utilizator: — Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italia Producători-exportatori din RPC și comercianți afiliați: — Benxi Iron & Steel Group: — Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning Province, RPC — Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hong Kong — Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.: — Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, RPC — Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, RPC — Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, RPC — Shagang South-Asia Trading Co., Hong Kong — Xinsha International PTE. Ltd., Singapore — Hebei Iron and Steel Group (HBIS): — Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, Hebei Province, RPC — Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei Province, RPC — Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, Hebei Province, RPC — Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei Province, RPC — Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, Hebei Province, RPC — Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei Province, RPC — Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City and Chengde City, Hebei Province, RPC — Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei Province, RPC — Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, Hebei Province, RPC — Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei Province, RPC — Duferco SA, Lugano, Elveția — Jiangsu Tiangong Tools Company Limited: — Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu Province, RPC Importatori afiliați din Uniune: — Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Dusseldorf, Germania — Duferco Commerciale, SPA, Genova, Italia Producător din țara analogă: — ArcelorMittal USA, Chicago, SUA

1.8. Perioada de anchetă și perioada examinată

(23) Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și 31 decembrie 2015 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”).

2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1. Produsul în cauză

(24) Produsul în cauză este reprezentat de anumite produse plate laminate din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, chiar în rulouri (inclusiv produse „tăiate la lungime” și „benzi înguste”), simplu laminate la cald, neplacate și neacoperite. Produsul în cauză nu include: — produsele din oțel inoxidabil și produsele din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” cu grăunți orientați, — produsele din oțel de scule și oțeluri rapide (6), — produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de peste 10 mm și o lățime de cel puțin 600 mm și — produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de cel puțin 4,75 mm și cel mult 10 mm și cu o lățime de cel puțin 2 050 mm. Produsul în cauză se încadrează în prezent la codurile NC 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 și 7226 91 99 și este originar din RPC.

(25) Produsele plate din oțel laminate la cald sunt fabricate prin laminare la cald; acesta este un proces de prelucrare a metalului în cadrul căruia metalul fierbinte este trecut prin una sau mai multe perechi de cilindri fierbinți pentru a reduce grosimea și a o uniformiza, temperatura metalului fiind mai mare decât temperatura de recristalizare. Ele pot fi furnizate sub diferite forme: în rulouri (chiar uleiate sau decapate), în bucăți de anumite lungimi (folii) sau în benzi înguste.

(26) Există două utilizări principale ale produselor plate din oțel laminate la cald. În primul rând, acestea reprezintă materia primă pentru fabricarea a diferite produse cu valoare adăugată în aval, începând cu produse din oțel plate laminate la rece (7) și acoperite. În al doilea rând, ele sunt utilizate ca produse industriale achiziționate de utilizatorii finali pentru diverse aplicații, inclusiv pentru construcții (producția de țevi din oțel), construcții navale, recipiente de gaz, automobile, recipiente sub presiune și conducte energetice.

2.2. Produsul similar

(27) Ancheta a arătat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice de bază și sunt destinate acelorași utilizări de bază: (a) produsul în cauză; (b) produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC și SUA; (c) produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

(28) Comisia a stabilit în acest stadiu că aceste produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

2.3. Afirmații cu privire la definiția produsului

(29) În primul rând, un producător-exportator (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) și un importator afiliat unui alt producător-exportator chinez (Duferco S.A.) au solicitat ca anumite tipuri de produse plate din oțel laminate la cald, denumite în industrie oțel de scule și oțeluri rapide, să fie excluse din definiția produsului. Aceștia au susținut că oțelul de scule și oțelurile rapide au proprietăți, prețuri, specificații și utilizări care diferă în mod semnificativ.

(30) La 21 aprilie 2016, a avut loc o audiere a acestui producător-exportator chinez în prezența consilierului-auditor în cadrul procedurilor comerciale. În plus, la 22 iunie 2016, a avut loc o audiere a importatorului în legătură cu cererea sa de excludere a unor produse.

(31) Reclamantul a fost de părere că aceste cereri nu erau întemeiate și că există un risc de eludare, dacă ele ar fi acceptate de Comisie.

(32) Comisia a constatat că, într-adevăr, există mari diferențe fizice și chimice între alte tipuri ale produsului în cauză decât oțelul de scule și oțelurile rapide, pe de o parte, și oțelul de scule și oțelurile rapide, pe de altă parte. Există mai multe elemente chimice (8) prezente în mod natural în oțelul de scule și oțelurile rapide care nu se regăsesc în produsul în cauză.

(33) În plus, există diferențe în procesul de producție, utilizări diferite și diferențe semnificative de preț între oțelul de scule și oțelurile rapide, pe de o parte, și alte tipuri de produs în cauză. De exemplu, oțelul de scule și oțelurile rapide, spre deosebire de alte tipuri de produs în cauză, sunt utilizate pentru prelucrarea, extrudarea, tăierea, ștanțarea și perforarea altor materiale, acestea nefiind utilizări convenționale ale altor tipuri ale produsului în cauză. În plus, producția de oțel de scule urmează un alt proces de producție, prin care proprietățile specifice sunt obținute în toate etapele procesului de producție. Această diferență dintre procesele de producție face ca procesul de producție a oțelului de scule și a oțelurilor rapide să fie mai costisitor, ceea ce explică, de asemenea, într-o oarecare măsură, diferența la nivelul prețului de vânzare față de alte tipuri de produs în cauză.

(34) Importurile de oțel de scule și oțeluri rapide reprezintă, ca volum, aproximativ 1,25 % din totalul importurilor din China în cursul anului 2015. Oțelul de scule și oțelurile rapide sunt, de asemenea, încadrate la coduri NC specifice diferite.

(35) Prin urmare, Comisia a exclus în mod provizoriu oțelul de scule și oțelurile rapide, alertând totodată autoritățile vamale naționale cu privire la posibilele riscuri de eludare.

(36) În al doilea rând, la 5 august 2016, un utilizator italian, Marcegaglia Carbon Steel Spa, a susținut că următoarele tipuri de produs în cauză ar trebui să fie excluse din definiția produsului: tipuri de oțel fără interstiții (interstitial-free, IF), tipuri de oțel dual phase, tipuri de oțel cu conținut ridicat de carbon și tipuri de oțel fără grăunți orientați. Justificarea cererii de excludere a acestor tipuri a fost în principal următoarea: (d) aceste tipuri de produs au caracteristici, utilizări și prețuri care diferă semnificativ în comparație cu toate celelalte tipuri de produs în cauză; (e) aceste produse nu sunt interschimbabile cu alte tipuri de produs în cauză.

(37) Același utilizator a solicitat, de asemenea, ca tipurile de produse care sunt utilizate pentru laminare la rece să fie excluse pe baza utilizării lor ulterioare în aval.

(38) În ceea ce privește cererea de excludere a tipurilor de oțel IF, a tipurilor de oțel dual phase, a tipurilor de oțel cu conținut ridicat de carbon și a tipurilor de oțel fără grăunți orientați, Comisia a constatat că nu s-a demonstrat că aceste produse au caracteristici și utilizări diferite. De asemenea, cererea detaliată definitivă de excludere a produselor a fost primită foarte târziu. Prin urmare, în această etapă, Comisia a respins cererea respectivă, însă o va investiga în continuare.

(39) În ceea ce privește tipurile de produse care sunt utilizate pentru relaminare, aceasta este una dintre principalele utilizări ale produsului în cauză, așa cum se menționează la considerentul (26) de mai sus. O utilizare diferită nu constituie, în sine, un motiv de excludere. De asemenea, excluderea acestor tipuri de produse ar conduce la excluderea majorității tipurilor de produs în cauză importate, pe lângă o monitorizare administrativă complexă, dacă nu chiar imposibilă, pentru a face distincția între produsele care sunt utilizate pentru relaminare și cele care nu sunt. Prin urmare, în această etapă, Comisia a respins și această cerere.

3. DUMPINGUL

3.1. Valoarea normală

(40) În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia stabilește valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază pentru producătorii-exportatori din RPC care îndeplinesc criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și cărora li s-ar putea acorda tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. Totuși, niciunul dintre producătorii-exportatori cooperanți nu a solicitat acordarea unui astfel de tratament.

(41) Prin urmare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii normale construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”).

(42) În avizul de deschidere, Comisia a propus utilizarea unei țări terțe cu economie de piață („țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor cunoscuți din cele 11 țări cu economie de piață menționate în avizul de deschidere (9) și în alte opt țări în legătură cu care existau indicii privind producția și vânzările produsului similar, și anume Argentina, Australia, Egipt, Iran, Japonia, Africa de Sud, Republica Coreea și Taiwan. În total, au fost contactați 62 de producători din 19 țări potențial analoge. Cu toate acestea, doar o societate din SUA (ArcelorMittal SUA) și-a exprimat disponibilitatea de a coopera și a prezentat un răspuns la chestionar.

(43) Piața SUA este considerată o piață analogă adecvată, întrucât este o piață deschisă, cu zece producători naționali ai produsului similar și cu importuri din alte țări care reprezintă peste 10 % din consumul total. Prin urmare, având în vedere faptul că un singur producător din SUA și-a exprimat disponibilitatea de a coopera, SUA au fost selectate provizoriu drept țară analogă adecvată.

(44) Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile privind această alegere. Întrucât nu au fost primite observații, SUA a fost selectată ca țară analogă.

(45) În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat în primul rând dacă vânzările produsului similar în SUA către clienți independenți sunt reprezentative. S-a constatat că vânzările produsului similar efectuate de producătorul cooperant pe piața internă sunt reprezentative cantitativ în comparație cu produsul în cauză exportat către Uniune de către producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion.

(46) Comisia a analizat ulterior dacă aceste vânzări ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile către clienți independenți. Operațiunile de vânzare au fost considerate profitabile atunci când prețul unitar a fost egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. A fost determinat așadar costul de producție al producătorului american în cursul perioadei de anchetă.

(47) Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor interne efective ale tuturor vânzărilor din tipul de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.

(48) În cazurile în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern efectiv, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul perioadei de anchetă.

(49) În ceea ce privește tipurile de produs care nu au fost profitabile, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza costului de producție al producătorului american, la care au fost adăugate costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (VAG) și profitul aferent tipurilor de produse ale producătorului american care sunt profitabile.

(50) Unele tipuri de produse fabricate în țara analogă nu au putut fi echivalate cu tipurile de produs exportate din RPC către Uniune, deoarece acestea nu sunt vândute de producătorul american. Prin urmare, valoarea normală pentru aceste tipuri de produs a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază pe baza costurilor de producție suportate de producătorul din țara analogă. Pentru a asigura o comparație echitabilă, Comisia a selectat aceste costuri pentru cel mai asemănător produs și le-a ajustat în funcție de costurile lucrărilor de modificare necesare (tăiere longitudinală sau transversală). Comisia a adăugat apoi o sumă rezonabilă reprezentând VAG (7 %-13 %), pe baza datelor reale referitoare la producție și vânzări, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În final, a adăugat o valoare rezonabilă a profitului (10 %-15 %), utilizând marja medie de profit pentru vânzările de produse profitabile.

3.2. Prețuri de export

(51) Producătorii-exportatori incluși în eșantion au exportat către Uniune atât direct către clienți independenți, cât și prin intermediul unor societăți afiliate.

(52) Pentru vânzările directe, prețurile de export s-au bazat pe prețurile efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

(53) Pentru tranzacțiile în care producătorii-exportatori exportă produsul în cauză în Uniune prin intermediul unor societăți afiliate care acționează ca importatori, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului la care produsul importat a fost revândut pentru prima oară unor clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În aceste cazuri, au fost efectuate ajustări ale prețului în funcție de toate costurile suportate între import și revânzare.

3.3. Comparație

(54) Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe o bază franco fabrică. Marjele de dumping au fost stabilite prin compararea prețurilor franco fabrică individuale ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion cu prețurile de vânzare pe piața internă ale producătorului din țara analogă sau cu valoarea normală construită, după caz.

(55) Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și comparabilitatea acestora.

(56) Pe această bază, au fost efectuate ajustări, acolo unde a fost cazul, pentru a ține seama de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare (4 %), de taxele bancare (0,02 %), de costurile de creditare (0,05 %), de comisioane (0,6 %) și de impozitarea indirectă (4 %).

3.4. Marja de dumping

(57) Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs similar din SUA a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul de produs corespondent, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

(58) Marja de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion a fost stabilită în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă a fost calculată ca medie ponderată pe baza marjelor calculate pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion.

(59) În ceea ce privește toți ceilalți producători-exportatori din RPC, Comisia a stabilit nivelul de cooperare în RPC. Acesta a fost măsurat prin evaluarea proporției volumului exporturilor realizate de producătorii cooperanți către Uniune din volumul total al exporturilor din țara în cauză către Uniune.

(60) Nivelul de cooperare este ridicat. Pe această bază, marja de dumping reziduală aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC a fost stabilită provizoriu la un nivel corespunzător celei mai ridicate marje de dumping constatate pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion.

(61) Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt după cum urmează: Tabelul 1 Marjele de dumping, RPC Societate Marjă de dumping provizorie Bengang Steel Plates Co., Ltd. 96,5 % Hebei Iron & Steel Group 95,0 % Jiangsu Shagang Group 106,9 % Alte societăți cooperante 100,1 % Toate celelalte societăți 106,9 %

4. PREJUDICIUL

4.1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

(62) În cadrul Uniunii, 17 societăți au oferit informații privind producția și vânzările în cadrul examinării reprezentativității și au indicat că au fabricat produsul similar în cursul perioadei de anchetă. Pe baza informațiilor disponibile în reclamație, aceste 17 societăți reprezintă aproximativ 90 % din producția de produs similar în Uniune.

(63) În afară de aceste 17 societăți, în cursul perioadei de anchetă au existat alte cinci întreprinderi care produceau produsul similar.

(64) Producția totală din Uniune în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la aproximativ 74,7 milioane de tone. Comisia a stabilit valoarea pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, precum informațiile de la reclamant și cele de la toți producătorii cunoscuți din Uniune. Așa cum se precizează în considerentul (10), în cadrul eșantionului au fost selectați cinci producători din Uniune, reprezentând 45 % din producția totală a produsului similar în Uniune. Acesta este un eșantion reprezentativ.

(65) Producătorii din Uniune care reprezintă producția totală din Uniune constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază și sunt denumiți în continuare „industria din Uniune”.

(66) Modelul de afaceri al producătorilor din Uniune și nivelul lor de integrare verticală variază. Cu toate acestea, industria din Uniune poate fi considerată în general o industrie cu un grad ridicat de integrare pe verticală, așa cum se explică în considerentul (68) de mai jos.

4.2. Consumul Uniunii

(67) Așa cum se menționează în considerentul (24) de mai sus, produsul în cauză intră sub incidența mai multor coduri NC, inclusiv a anumitor coduri ex. Pentru a nu subestima consumul din Uniune și având în vedere impactul aparent marginal al acestor coduri asupra consumului total, volumele importurilor încadrate la codurile NC ex au fost contabilizate în totalitate în scopul calculării consumului la nivelul Uniunii.

(68) Deoarece industria din Uniune este în mare parte integrată pe verticală, iar produsul în cauză este considerat materie primă pentru producția de diverse produse cu valoare adăugată în aval, începând cu produsele laminate la rece, consumurile de pe piața captivă și de pe piața liberă au fost analizate separat.

(69) Distincția dintre piața captivă și piața liberă este relevantă pentru analiza prejudiciului, deoarece produsele destinate utilizării captive nu sunt expuse concurenței directe din partea importurilor, iar prețurile de transfer sunt stabilite în cadrul grupurilor în funcție de diferite politici tarifare. În schimb, producția destinată pieței libere se află în concurență directă cu importurile produsului în cauză, iar prețurile sunt prețurile pieței libere.

(70) Pentru a oferi o imagine cât mai completă posibil a industriei din Uniune, Comisia a obținut date pentru întreaga activitate legată de produsul în cauză și a stabilit dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere. Comisia a constatat că aproximativ 60 % din producția totală a producătorilor din Uniune a fost destinată utilizării captive.

4.2.1. Consumul captiv pe piața Uniunii

(71) Comisia a stabilit consumul captiv din Uniune pe baza utilizării captive și a vânzărilor captive de pe piața din Uniune ale tuturor producătorilor cunoscuți din Uniune. Pe această bază, consumul captiv la nivelul Uniunii a evoluat astfel: Tabelul 2 Consumul captiv pe piața Uniunii (tone) 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Consumul captiv 40 775 889 42 418 062 42 887 175 42 271 071 Indice (2012 = 100) 100 104 105 104 Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar

(72) În cursul perioadei examinate, consumul captiv de pe piața Uniunii a crescut cu aproximativ 4 %. Această creștere se datorează în principal unei creșteri a piețelor captive, inclusiv a pieței componentelor, cum sunt cele pentru industria auto.

4.2.2. Consumul de pe piața liberă din Uniune

(73) Comisia a stabilit consumul de pe piața liberă din Uniune pe baza (a) vânzărilor pe piața din Uniune ale tuturor producătorilor cunoscuți din Uniune și (b) a importurilor în Uniune provenind din toate țările terțe, astfel cum au fost raportate de Eurostat, luând așadar în calcul și datele transmise de producătorii-exportatori cooperanți din țara în cauză. Pe această bază, consumul de pe piața liberă din Uniune a evoluat astfel: Tabelul 3 Consumul de pe piața liberă (tone) 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Consumul de pe piața liberă 31 405 157 32 292 192 33 139 474 35 156 318 Indice (2012 = 100) 100 103 106 112 Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar

(74) În cursul perioadei examinate, consumul de pe piața liberă din Uniune a crescut cu aproximativ 12 %. Creșterea se datorează în principal redresării economice a industriei din aval.

4.3. Importurile din țara în cauză

4.3.1. Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

(75) Comisia a stabilit volumul importurilor utilizând baza de date a Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită prin compararea volumelor importurilor cu consumul de pe piața liberă din Uniune, așa cum a fost raportat în tabelul (73) de mai sus.

(76) Importurile în Uniune din RPC au evoluat după cum urmează: Tabelul 4 Volumul importurilor (tone) și cota de piață 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Volumul importurilor din RPC 246 720 336 028 592 104 1 519 304 Indice (2012 = 100) 100 136 240 616 Cotă de piață, RPC 0,79 % 1,04 % 1,79 % 4,32 % Indice (2012 = 100) 100 132 227 550 Sursa: Eurostat

(77) Tabelul de mai sus arată că, în cifre absolute, importurile din țara în cauză au crescut semnificativ în perioada examinată. În paralel, cota de piață totală a importurilor din China în Uniune a crescut de peste cinci ori în cursul perioadei examinate.

4.3.2. Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

(78) Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Prețul mediu ponderat al importurilor în Uniune provenite din țara în cauză a evoluat după cum urmează: Tabelul 5 Prețuri de import (EUR/tonă) 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping 600 505 463 404 Indice (2012 = 100) 100 84 77 67 Sursa: Eurostat

(79) Prețurile medii ale importurilor au scăzut de la 600 EUR/tonă în 2012 până la 404 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă. În cursul perioadei examinate, scăderea prețului unitar mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping a fost de aproximativ 33 %.

(80) Comisia a evaluat subcotarea prețurilor pe parcursul perioadei de anchetă comparând: — prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs ale celor cinci producători din Uniune, percepute de la clienții neafiliați de pe piața liberă din Uniune, ajustate la un nivel franco fabrică; și — prețurile medii ponderate corespunzătoare la nivelul prețului CIF la frontiera Uniunii pe tip de produs ale importurilor de la producătorii cooperanți din țara în cauză către primul client independent de pe piața din Uniune, cu ajustări adecvate pentru costurile ulterioare importului.

(81) Compararea prețurilor a fost realizată per tip de produs pentru tranzacții la același nivel de comercializare, ajustate în mod adecvat acolo unde a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Principalele ajustări au fost legate de costurile de livrare (variind între 2,7 % și 6,3 % per producător din Uniune inclus în eșantion) și de reduceri (variind între 0,1 % și 19,5 %). Întrucât niciun importator neafiliat nu s-a manifestat în acest caz, a fost adăugat un cost ulterior importului de 7 EUR pe tonă, acesta reprezentând ajustarea efectuată în cadrul anchetei în ceea ce privește anumite produse plate din oțel laminate la rece (10). Aceasta a fost considerată cea mai adecvată modalitate, deoarece produsul în cauză care face obiectul anchetei actuale este similar, în multe privințe, anumitor produse plate din oțel laminate la rece, așa cum se explică în considerentul (221).

(82) Pe baza celor de mai sus, s-a constatat că importurile din China care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei din Uniune cu o marjă cuprinsă între 2,7 % și 5,6 %.

4.4. Situația economică a industriei din Uniune

4.4.1. Observații generale

(83) În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.

(84) Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, stocurile, creșterea economică, cota de piață, gradul de ocupare a forței de muncă, productivitatea și importanța marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul întregii industrii din Uniune. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de reclamant, confruntate cu datele furnizate de producătorii din Uniune și cu statisticile oficiale disponibile (Eurostat).

(85) Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile de vânzare, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de mobilizare a capitalurilor, salariile și costul producției) a fost realizată la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de aceștia, verificate în mod corespunzător.

(86) Pentru a oferi o imagine cât mai completă posibil a industriei din Uniune, Comisia a obținut date pentru întreaga producție a produsului în cauză și a stabilit dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere. Pentru unii indicatori de prejudiciu privind industria din Uniune, Comisia a analizat separat datele legate de piața liberă și cele legate de piața captivă și a efectuat o analiză comparativă. Factorii respectivi sunt: vânzările, cota de piață, prețurile unitare, costul unitar, rentabilitatea și fluxul de numerar. Cu toate acestea, alți indicatori economici au putut fi examinați în mod judicios doar prin referire la întreaga activitate, inclusiv utilizarea captivă a industriei din Uniune, întrucât aceștia depind de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau vândută pe piața liberă. Factorii respectivi sunt: producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității, investițiile, randamentul investițiilor, ocuparea forței de muncă, productivitatea, stocurile și costurile forței de muncă. În ceea ce privește acești factori, este necesară o analiză a întregii industrii din Uniune pentru a oferi o imagine completă privind prejudiciul cauzat industriei din Uniune, întrucât datele în cauză nu pot fi separate astfel încât să se diferențieze între vânzările captive și vânzările libere.

4.4.2. Indicatori macroeconomici

4.4.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

(87) Totalul producției, al capacității de producție și al utilizării capacității din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 6 Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Volumul producției (tone) 73 050 974 74 588 182 75 509 517 74 718 189 Indice (2012 = 100) 100 102 103 102 Capacitate de producție (tone) 102 247 218 100 667 836 100 040 917 98 093 841 Indice (2012 = 100) 100 99 98 96 Gradul de utilizare a capacității 71,4 % 74,1 % 75,5 % 76,2 % Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar

(88) În cursul perioadei examinate, volumul producției industriei din Uniune a crescut cu 2 %, în pofida faptului că un producător italian din Uniune și-a redus considerabil producția în cursul aceleiași perioade (– 3 milioane de tone).

(89) Cifrele raportate privind capacitatea se referă la capacitatea tehnică, ceea ce implică faptul că au fost luate în considerare ajustări, considerate ca fiind standarde de către industrie, în funcție de perioada de înființare, de întreținere, de obstrucționări și de alte impedimente normale. Capacitatea de producție a scăzut pe parcursul perioadei examinate din cauza opririi producției în Belgia și în Italia.

(90) Creșterea gradului de utilizare a capacității s-a datorat unei ușoare creșteri a volumului producției determinate în principal de creșterea consumului captiv (+ 4 %) și a consumului liber (+ 12 %), și aceasta în ciuda scăderii semnificative a volumului producției, în principal a unui producător italian din Uniune.

4.4.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață

(91) În perioada examinată, volumul vânzărilor și cota de piață de pe piața liberă ale industriei din Uniune au evoluat după cum urmează: Tabelul 7 Volumul vânzărilor și cota de piață (piața liberă) 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Volumul vânzărilor (tone) 27 273 319 27 468 243 27 910 748 27 327 906 Indice (2012 = 100) 100 101 102 100 Cota de piață 86,8 % 85,1 % 84,2 % 77,7 % Indice (2012 = 100) 100 98 97 90 Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar și Eurostat

(92) Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a rămas relativ stabil în cursul perioadei examinate, și anume, între 27 și 28 de milioane de tone.

(93) În cursul perioadei examinate, cota de piață a industriei din Uniune în ceea ce privește consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu mai mult de 9 puncte procentuale, adică de la 86,8 % la 77,7 %. Scăderea cotei de piață a industriei din Uniune a depășit semnificativ creșterea ușoară a vânzărilor pe piața liberă din Uniune.

(94) În ceea ce privește piața captivă a Uniunii, volumul captiv și cota de piață au evoluat în perioada examinată după cum urmează: Tabelul 8 Volumul captiv pe piața Uniunii și cota de piață 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Volumul captiv pe piața Uniunii (tone) 40 775 889 42 418 062 42 887 175 42 271 071 Indice (2012 = 100) 100 104 105 104 Producția totală a industriei din Uniune (tone) 73 050 974 74 588 182 75 509 517 74 718 189 % al volumului captiv în raport cu producția totală 55,7 % 56,7 % 56,6 % 56,4 % Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar și Eurostat

(95) Volumul captiv al industriei din Uniune (compus din utilizarea captivă și vânzările captive de pe piața din Uniune) a crescut cu 4 % în cursul perioadei examinate, de la aproximativ 40,7 milioane de tone în 2011 până la 42,2 milioane de tone în cursul perioadei de anchetă.

(96) Cota de piață captivă a industriei din Uniune (exprimată ca procent din producția totală) a rămas stabilă în cursul perioadei examinate, fiind cuprinsă între 55,7 % și 56,7 %.

4.4.2.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea

(97) Ocuparea forței de muncă a fost calculată luând în considerare numai salariații care lucrează direct pentru produsul similar în diferitele oțelării ale producătorilor din Uniune. Această metodă a furnizat date exacte care sunt relativ ușor de obținut.

(98) Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 9 Ocuparea forței de muncă și productivitatea 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Număr de angajați (normă întreagă/angajat) 18 729 18 632 17 739 17 829 Indice (2012 = 100) 100 99 95 95 Productivitate (tone/angajat) 3 900 4 003 4 257 4 191 Indice (2012 = 100) 100 103 109 107 Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar

(99) Nivelul ocupării forței de muncă în industria din Uniune a scăzut în perioada examinată pentru a reduce costurile de producție și pentru a obține eficiență, având în vedere concurența tot mai mare de pe piață din partea importurilor din China și din alte țări. Aceasta a dus la o reducere a forței de muncă cu 5 % în cursul perioadei examinate, fără a lua în considerare ocuparea indirectă a forței de muncă. În consecință și având în vedere volumul producției în ușoară creștere (+ 2 %) în cursul perioadei examinate, productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție pe persoană încadrată în muncă pe an, a crescut mult mai mult (+ 7 %) decât creșterea producției efective. Acest lucru indică faptul că industria din Uniune a fost dispusă să se adapteze condițiilor schimbătoare de pe piață pentru a rămâne competitivă.

4.4.2.4. Stocuri

(100) Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează: Tabelul 10 Stocurile 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Stocuri finale (tone) 2 908 745 2 646 989 2 653 224 2 798 420 Indice (2012 = 100) 100 91 91 96 Stocurile finale ca procent din producție 4,0 % 3,5 % 3,5 % 3,7 % Indice (2012 = 100) 100 89 88 94 Sursa: Răspunsul Eurofer la chestionar

(101) În cursul perioadei examinate, nivelul stocurilor finale a înregistrat o ușoară scădere. Majoritatea tipurilor de produs similar sunt produse de industria din Uniune pe baza unor comenzi specifice din partea utilizatorilor. Prin urmare, stocurile nu pot fi considerate un indicator de prejudiciu important pentru această industrie. Acest lucru este, de asemenea, confirmat prin analizarea evoluției stocurilor finale ca procent din producție. Așa cum se poate observa mai sus, acest indicator a rămas relativ stabil, la aproximativ 3,5 %-4 % din volumul producției.

4.4.2.5. Amploarea marjei de dumping

(102) Toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective mari asupra industriei din Uniune nu a fost neglijabil, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză.

4.4.2.6. Creșterea

(103) Consumul la nivelul Uniunii (piața liberă) a crescut cu aproximativ 12 % în cursul perioadei examinate, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a rămas stabil. Prin urmare, industria din Uniune a pierdut din cota de piață, spre deosebire de cota de piață a importurilor provenite din țara în cauză, care a crescut semnificativ în cursul perioadei examinate.

4.4.3. Indicatori microeconomici

4.4.3.1. Prețuri și factori care afectează prețurile

(104) Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune pe piața liberă din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate: Tabelul 11 Prețurile de vânzare pe piața liberă din Uniune 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Preț de vânzare (EUR/tonă) 553 498 471 427 Indice (2012 = 100) 100 90 85 77 Costul de producție unitar (EUR/tonă) 572 511 469 431 Indice (2012 = 100) 100 89 82 75 Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion

(105) Tabelul de mai sus indică evoluția prețului de vânzare unitar de pe piața liberă din Uniune în comparație cu costul de producție corespunzător. Prețurile de vânzare au fost, în medie, mai mici decât costul unitar de producție, cu excepția anului 2014, când piața a început să se redreseze și cota de piață a importurilor din China a fost mai scăzută decât în cursul perioadei de anchetă.

(106) În 2012 și 2013, criza datoriilor din zona euro, care s-a adăugat la scăderea cererii de oțel în 2012, a avut un impact negativ asupra rezultatelor industriei din Uniune. În 2014 și în prima jumătate a anului 2015, industria din Uniune a început să se redreseze, datorită eforturilor depuse pentru a rămâne competitivă, în special prin creșterea productivității forței de muncă a industriei din Uniune, așa cum s-a arătat în considerentul (99), ceea ce a condus la creșterea productivității și la o mai bună utilizare a capacităților.

(107) În ciuda acestor eforturi, costul de producție a rămas, în general, mai mare decât prețurile de vânzare în scădere, și pentru a limita pierderile din cota de piață, producătorii din Uniune au urmat spirala descendentă a prețurilor și și-au redus în mod semnificativ prețurile de vânzare, în special în cursul anului 2015. Produsul în cauză fiind un produs de bază, producătorii din Uniune au fost nevoiți să urmeze spirala descendentă a prețurilor.

(108) În rândul producătorilor incluși în eșantion, anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate pentru consumul captiv au fost transferate sau livrate la prețuri de transfer pentru prelucrarea ulterioară în aval utilizând politici de tarifare diferite (cost, cost plus, prețul de piață). Prin urmare, nu poate fi desprinsă o concluzie semnificativă din evoluția prețurilor aferente utilizării captive.

4.4.3.2. Costuri cu forța de muncă

(109) Costurile medii ale forței de muncă ale producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 12 Costul mediu al forței de muncă, pe angajat 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR) 63 722 63 374 66 039 66 023 Indice (2011 = 100) 100 99 104 104 Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion

(110) În cursul perioadei examinate, salariul mediu pe angajat a crescut cu 4 %.

4.4.3.3. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

(111) Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 13 Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Rentabilitatea vânzărilor în Uniune pe piața liberă (% din cifra de afaceri a vânzărilor) – 3,3 % – 2,7 % 0,4 % – 0,8 % Flux de numerar (mii EUR) 150 190 139 285 221 982 122 723 Indice (2012 = 100) 100 93 148 82 Investiții (mii EUR) 334 789 256 013 289 581 291 771 Indice (2012 = 100) 100 76 86 87 Randamentul investițiilor – 4,5 % – 3,5 % 0,5 % – 1,0 % Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion

(112) Comisia a determinat rentabilitatea producătorilor din Uniune prin exprimarea pierderii nete înainte de impozitare aferente vânzărilor de produs similar pe piața liberă din Uniune ca procent din cifra de afaceri aferentă respectivelor vânzări.

(113) Rentabilitatea a avut o evoluție negativă în cursul perioadei examinate: în cursul celor trei ani, cu excepția anului 2014, au fost înregistrate pierderi. În timp ce pierderile din anii 2012 și 2013 sunt parțial legate de perioada de după criza datoriilor din zona euro (pe lângă scăderea cererii de oțel în 2012), producătorii din Uniune au fost în măsură să se redreseze parțial în cursul anului 2014 și în prima jumătate a anului 2015.

(114) Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de numerar a variat foarte mult în cursul perioadei examinate, însă a rămas în general pozitivă, în principal ca urmare a cheltuielilor nemonetare cum ar fi deprecierea.

(115) Întrucât randamentul investițiilor a rămas în general negativ în toți anii, cu excepția anului 2014, industria din Uniune și-a redus nivelul investițiilor cu 13 % între 2012 și 2015. Capacitatea de mobilizare a capitalului a fost afectată de pierderile care au fost înregistrate în cursul perioadei examinate, așa cum se poate observa din scăderea investițiilor.

(116) În fine, tabelul de mai jos conține o defalcare a anului 2015 pe trimestre, deoarece reclamantul a susținut în plângerea sa că a existat o deteriorare semnificativă în al doilea semestru al anului 2015. Datele din tabel confirmă într-adevăr o deteriorare semnificativă, în al doilea semestru al anului 2015, a rentabilității și a valorii nete a vânzărilor din cauza scăderii în continuare a prețurilor de vânzare pe piața liberă din Uniune. Tabelul 14 Rentabilitatea pe trimestru a producătorilor din Uniune incluși în eșantion Trimestru din 2015 Rentabilitate (pierdere) pe trimestru a întreprinderilor (în milioane de euro) Prețul net de vânzare pe tonă Vânzările nete pe piața liberă (în milioane de euro) Procentul de rentabilitate Primul 37,98 444,71 1 073,34 3,5 % Al doilea 22,78 436,19 1 001,60 2,3 % Al treilea – 22,92 426,36 857,49 – 2,7 % Al patrulea – 69,80 392,92 699,47 – 10,0 % Total – 31,9 427,2 3 631,9 – 0,8 % Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion

4.4.4. Concluzie privind prejudiciul important

(117) Pe de o parte, industria din Uniune, în ansamblu, a putut să își mărească ușor volumele de producție (în ciuda reducerii semnificative a producției unui mare producător italian) și să își îmbunătățească gradul de utilizare a capacității datorită creșterii consumului captiv și liber. De asemenea, aceasta a luat măsuri concrete pentru a îmbunătăți eficiența prin controlul ferm al costurilor de producție (în principal materii prime) și prin creșterea producției per angajat. Prin urmare, costul de producție a scăzut cu 25 %. În plus, fluxul de numerar a rămas pozitiv pe parcursul întregii perioade examinate. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au fost în măsură să realizeze investiții de aproximativ 250-330 de milioane de euro pe an în cursul perioadei examinate.

(118) Pe de altă parte, în pofida eforturilor depuse de industria din Uniune în cursul perioadei examinate pentru a-și îmbunătăți rezultatele globale, alți indicatori de prejudiciu arată o deteriorare a situației pe piața liberă: cu excepția anului 2014 și a începutului anului 2015, când industria din Uniune a început să se redreseze ușor, pe parcursul întregii perioade examinate au fost înregistrate pierderi, care au atins niveluri nesustenabile în a doua jumătate a anului 2015. Într-adevăr, în ciuda faptului că volumul vânzărilor a rămas relativ stabil pe piața liberă a Uniunii, industria din Uniune a pierdut din cota de piață și a trebuit să reducă investițiile în contextul randamentului negativ al investițiilor.

(119) Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează, în această etapă, că datele de mai sus arată faptul că industria din Uniune s-a aflat într-o situație precară la sfârșitul perioadei de anchetă, dar nu într-o asemenea măsură încât industria din Uniune să fi suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei examinate în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5. AMENINȚAREA CU PRODUCEREA UNUI PREJUDICIU

5.1. Introducere

(120) În cadrul analizei amenințării de producere a unui prejudiciu important pentru industria Uniunii, în conformitate cu articolul 3 alineatul (9) al doilea paragraf din regulamentul de bază, în continuare sunt examinați factori precum: (i) o rată semnificativă de creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, care denotă probabilitatea unei creșteri substanțiale a importurilor; (ii) capacitatea suficientă și liber disponibilă a producătorului-exportator sau creșterea iminentă și semnificativă a capacității acestuia, care denotă probabilitatea unei creșteri substanțiale a exporturilor care fac obiectul unui dumping către Uniune, având în vedere existența altor piețe de export care pot absorbi exporturile suplimentare; (iii) intrarea importurilor la prețuri care pot, într-o măsură substanțială, să determine scăderea prețurilor sau să împiedice creșterea prețurilor care ar fi avut loc în caz contrar, și care ar putea determina o creștere a cererii de noi importuri; și (iv) nivelul stocurilor.

(121) Așa cum o indică formularea „precum” de la articolul 3 alineatul (9) al doilea paragraf, există și alți factori, pe lângă aceștia patru, care pot fi analizați pentru stabilirea unei amenințări cu producerea unui prejudiciu. În mod concret, Comisia a analizat mai în detaliu factori precum rentabilitatea și nivelul comenzilor, pentru care dispunea de date din perioada de anchetă și perioada ulterioară.

(122) În ceea ce privește perioada examinată, Comisia a analizat din nou datele colectate pentru 2012-2015, întrucât este necesară o înțelegere a situației actuale a industriei Uniunii pentru a putea stabili dacă există o amenințare de prejudiciu pentru industria Uniunii (11). Comisia a efectuat apoi o analiză prospectivă pentru toți factorii. În plus, ea a colectat date privind importurile care fac obiectul unui dumping, capacitatea chineză și prețurile de import pentru perioada ianuarie – iunie 2016, pentru a confirma sau infirma previziunile, conform cererii Curții (12). În ceea ce privește rentabilitatea și nivelul comenzilor, nu au fost disponibile date cuprinzătoare pentru perioada ianuarie – iunie 2016 și au existat numai date parțiale până la sfârșitul lunii martie 2016. Pentru nivelul stocurilor, nu s-au găsit date cuprinzătoare până la sfârșitul lunii iunie 2016, în special pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, aceste date vor fi actualizate după publicarea prezentului regulament și, dacă este posibil, vor fi analizați și alți factori. În această etapă, datele privind rentabilitatea, nivelul comenzilor și nivelul stocurilor sunt cele mai bune date disponibile.

(123) În fine, articolul 3 alineatul (9) primul paragraf a doua teză din regulamentul de bază prevede că modificarea circumstanțelor trebuie să fi fost previzibilă în mod clar și trebuie să fie iminentă.

5.2. Amenințarea cu producerea unui prejudiciu

5.2.1. O rată semnificativă de creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, care denotă probabilitatea unei creșteri substanțiale a importurilor

(124) Importurile provenite din țara în cauză au crescut în mod semnificativ, de la 246 720 la 1 519 304 tone între 2012 și perioada de anchetă, așa cum se arată în tabelul de la considerentul (76) de mai sus. Aceste importuri s-au realizat, în mod constant, la prețuri din ce în ce mai mici. Creșterea substanțială a cotei de piață deținute de aceste importuri din China care fac obiectul unui dumping (+ 550 %) confirmă că dezvoltarea acestor importuri nu a fost doar consecința unei creșteri a cererii (+ 12 %). Producătorii-exportatori chinezi au pătruns pe o piață nouă și au obținut cote de piață cu importuri la prețuri scăzute în detrimentul altor actori economici, inclusiv al producătorilor din Uniune. Volumul importurilor chinezești a continuat să crească (cu 8,5 %) în prima jumătate a anului 2016 (773 275 de tone) (sursa: Eurostat), comparativ cu prima jumătate a anului 2015 (712 390 de tone). Datele disponibile arată nu numai că importurile chinezești care fac obiectul unui dumping au înregistrat o creștere substanțială în cursul perioadei examinate, dar și că această tendință nu a fost oprită sau inversată în perioada ulterioară perioadei de anchetă.

5.2.2. Capacitatea suficientă și liber disponibilă

5.2.2.1. Capacitatea din RPC (oțel brut și produsul similar)

(125) În ceea ce privește capacitatea de producție de oțel brut a Chinei, informațiile disponibile indică o creștere rapidă a capacității de producție de oțel din China pentru o perioadă lungă de timp. În timp ce, în 2004, reprezenta 25,6 % din totalul producției mondiale de oțel brut (13), RPC aproape și-a dublat producția efectivă, reprezentând 50,3 % în 2015. În acest sens, comunicarea Comisiei privind industria oțelului precizează: „… capacitatea de producție neutilizată din anumite țări terțe, în special din China, a crescut în mod dramatic. Doar capacitatea excedentară din China a fost estimată la aproximativ 350 de milioane de tone, aproape dublul producției anuale a Uniunii (14)”.

(126) În acest sens, OCDE a estimat capacitatea totală de producție a oțelului din China la 1 140 milioane de tone (15) în 2014, în timp ce producția chineză reală a fost calculată ca fiind de 822,8 milioane de tone (16). În consecință, capacitatea excedentară disponibilă din China este, cu siguranță, de peste 300 de milioane de tone.

(127) Aceste capacități excedentare de producție a oțelului nu sunt în concordanță cu cererea de produs similar din RPC sau din alte țări. În realitate, conform unui studiu recent al OCDE (17), creșterea cererii este în curs de încetinire pe piețele mondiale și decalajul dintre cerere și capacitate s-a accentuat.

(128) Faptul că țara în cauză dispune de o importantă capacitate excedentară de producție a oțelului nu este contestat de autoritățile chineze: În primul rând, Consiliul de stat chinez a emis la 1 februarie 2016 un „Aviz privind industria siderurgică pentru soluționarea problemei capacității excedentare”, care stabilește abordarea globală a Chinei pentru combaterea cu mai multă hotărâre a capacității excedentare în industria siderurgică din China. Printre măsurile incluse se numără reducerea capacității de producție a oțelului brut cu 100-150 de milioane de tone în decursul a cinci ani și interzicerea strictă a apariției unor noi capacități de producție. În al doilea rând, Asociația pentru fier și oțel din China (CISA) a menționat, de asemenea, în răspunsul său că „în ultimii ani, guvernul chinez și Asociația chineză a oțelului au luat măsuri eficiente […]. Din 2011, China a eliminat în mod activ capacitățile învechite și a consolidat măsurile de economisire a energiei (18).”

(129) Cu toate acestea, recent au fost raportate inconsecvențe între anunțul susmenționat făcut de China cu privire la reducerile de capacitate în perioada ulterioară perioadei de anchetă și situația de fapt, după cum urmează: — Există informații că țara în cauză suferă de un fenomen al oțelăriilor „zombi” (19): este vorba de oțelării care sunt permanent declarate ca fiind închise, dar nu se închid efectiv niciodată. — O altă sursă a raportat, de asemenea, că 41 de furnale au fost redeschise, și rapoartele mai recente chiar indică faptul că, de la începutul anului 2016, în RPC a fost redeschisă o capacitate de producție a oțelului de peste 50 de milioane de tone (20). — Asociația Mondială a Oțelului face următoarele afirmații cu privire la producția mondială de oțel brut din primele 6 luni ale anului 2016: „Producția mondială de oțel brut din primele 6 luni ale anului 2016 a fost de 794,8 Mt, ceea ce reprezintă o scădere de 1,9 % față de aceeași perioadă a anului 2015. Producția de oțel brut … a scăzut cu 6,1 % în UE 28, … producția de oțel brut din China pentru iunie 2016 a fost de 69,5 Mt, ceea ce reprezintă o creștere de 1,7 % în comparație cu iunie 2015… (21)”

(130) În fine, Comisia a analizat promisiunile și angajamentele luate de autoritățile chineze, așa cum se menționează la considerentul (128). În ciuda acestor anunțuri făcute la începutul anului 2016, ele nu s-au materializat până în acest moment.

(131) Prin urmare, se consideră că problema capacității excedentare din sectorul siderurgic al RPC este de notorietate, fiind totodată confirmată și de autoritățile chineze.

(132) Produsul similar este evaluat ca reprezentând o mare parte din totalul producției de oțel brut din următorul motiv: în timp ce, în anii 2013 și 2014, producția totală de oțel brut din China se ridica la 822 000 de milioane de tone, respectiv 822 698 de milioane de tone, producția totală de produse plate laminate la cald a fost de 311 564 de milioane de tone (reprezentând aproximativ 37,9 % din producția totală de oțel brut), respectiv 317 387 de milioane de tone (aproximativ 38,6 % din producția totală de oțel brut) (22). Prin urmare, datele de mai sus cu privire la oțelul brut oferă un bun indiciu și cu privire la capacitatea excedentară a produsului similar din RPC.

(133) În al doilea rând, se face trimitere la tabelul de la considerentul (185) unde producția efectivă a produsului similar din RPC este comparată cu producția efectivă din alte țări pentru anii 2014 și 2013. Acest tabel arată, de exemplu, că producția efectivă de produs similar din RPC din anul 2014 (317,4 milioane de tone) este de aproximativ 5 ori mai mare decât producția totală agregată din Rusia, Ucraina, Iran și Brazilia (57,4 milioane de tone). Acesta este un indiciu al capacității enorme de producție a produsului similar din RPC.

(134) În al treilea rând, ancheta a confirmat faptul că în timpul perioadei de anchetă, producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion au funcționat, în medie, la o rată de utilizare a capacității de 65 %. Aceasta înseamnă peste 14 milioane de tone metrice de capacitate liber disponibilă a produsului în cauză, doar la nivelul a trei societăți. Acesta este un alt indiciu al capacității libere de producție a produsului similar. Presupunând că și alți producători chinezi de produse plate din oțel laminate la cald dispun de rate similare, se poate deduce că în China există o capacitate totală disponibilă ridicată de producție a produselor plate din oțel laminate la cald.

(135) În plus, piața Uniunii este o piață deschisă, pe care pătrund numeroase importuri din mai multe țări, după cum se arată în tabelul de la considerentul (177). Așa cum se arată în tabelul 4 de la considerentul (76), producătorii-exportatori chinezi au exportat către piața Uniunii în principal începând din 2012 și au câștigat rapid cote de piață datorită importurilor la prețuri scăzute, în detrimentul altor actori economici, inclusiv al producătorilor din Uniune. Acest lucru dovedește că penetrarea s-a dovedit relativ ușoară și de mare succes în cursul perioadei examinate pentru producătorii-exportatori chinezi și, ca atare, este un indiciu privind atractivitatea pieței din Uniune pentru producătorii-exportatori din China și din alte țări.

5.2.2.2. Capacitatea de absorbție a țărilor terțe

(136) În conformitate cu articolul 3 alineatul (9) al doilea paragraf litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a analizat existența altor piețe de export pentru producătorii-exportatori chinezi care pot absorbi exporturile suplimentare.

(137) Unele piețe de export (majore) sunt din ce în ce mai greu de accesat pentru producătorii-exportatori chinezi, din cauza măsurilor de protecție comercială (țări precum SUA, Malaysia, India și Mexic) și/sau a investigațiilor (țări ca Thailanda) sau a creșterii taxelor vamale (Africa de Sud).

(138) Datele statistice privind exporturile – pentru 2015 și pentru primele șase luni ale anului 2016 – pentru un eșantion (23) de coduri NC aferente produsului similar – arată însă o situație neschimbată a volumelor exporturilor chineze către restul lumii.

(139) În primul rând, țara în cauză a exportat aproximativ aceleași volume în primele 6 luni ale anului 2016, dacă aceste cifre ar fi exprimate pe bază anuală și comparate cu 2015. Cu toate acestea, prețul de vânzare unitar mediu a fost mai scăzut în primele 6 luni ale anului 2016, în comparație cu 2015. În al doilea rând, pierderea cotei de piață în anumite țări (cum ar fi Indonezia și Vietnam), în primele 6 luni ale anului 2016, în comparație cu 2015 este compensată de o creștere a cotei de piață în alte țări (de exemplu, Bangladesh și Republica Populară Democrată Coreeană). Prin urmare, Comisia a concluzionat că este puțin probabil ca țările terțe să absoarbă ele însele capacitatea uriașă liber disponibilă din China. Chiar dacă în prezent există un statu quo al exporturilor chinezești către alte țări terțe, piața atrăgătoare a Uniunii, așa cum se menționează în considerentul (135), va continua probabil să se numere printre principalele obiective ale exporturilor chinezești care fac obiectul unui dumping.

5.2.2.3. Capacitatea de absorbție a RPC

(140) Nici în RPC nu există o capacitate suficientă de absorbție. Cererea internă de oțel din RPC este în curs de încetinire: Potrivit Asociației Mondiale a Oțelului, se preconiza inițial că cererea de oțel a Chinei urma să scadă cu 3,5 % în 2015 și cu 2,0 % în 2016, după nivelul record din 2013 (24). Aceste cifre au fost însă ajustate ulterior de aceeași organizație, după cum urmează: „se preconizează că scăderea cererii de oțel din China va fi de 4,0 % în 2016 și de 3,0 % în 2017. Acest lucru sugerează că în 2017 cererea va fi de 626,1 Mt de oțel (în scădere cu 15 % față de 2013), o reducere la 41,9 % a utilizării mondiale a oțelului, față de 47,9 % în 2009 și 44,8 % în 2015” (25).

5.2.2.4. Concluzie privind capacitatea

(141) În concluzie, este probabil ca volume semnificative din capacitatea excedentară masivă existentă pentru oțel, inclusiv produsul similar, să fie direcționate și în viitor către piața Uniunii. Capacitățile excedentare actuale și capacitatea insuficientă de absorbție a statelor terțe sau a RPC însăși indică probabilitatea unei creșteri substanțiale a exporturilor chineze către Uniune, unde penetrarea s-a dovedit relativ ușoară și de mare succes în cursul perioadei examinate.

5.2.3. Nivelul prețurilor de import

(142) În cursul perioadei examinate, așa cum se menționează în considerentul (78), prețurile medii de import din țara în cauză au scăzut cu 33 %, de la 600 euro/tonă în 2012 la 404 euro/tonă în 2015.

(143) În tabelul de mai jos sunt comparate prețurile unitare medii ale importurilor din China cu prețurile unitare de vânzare ale celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion: Tabelul 15 Prețurile de vânzare pe piața liberă din Uniune în comparație cu prețurile importurilor din China în perioada examinată A se vedea considerentul 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Prețul de vânzare al celor 5 producători din Uniune incluși în eșantion (EUR/tonă) (104) 553 498 471 427 Prețul mediu al importurilor din China, conform datelor Eurostat (EUR/tonă) (78) 600 505 463 404 Diferență (EUR/tonă) – 47 – 7 + 8 + 23 Sursa: Răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune și ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion și Eurostat

(144) Prețurile medii din China au fost considerabil mai mari decât prețurile practicate de producătorii din Uniune în 2012. Cu toate acestea, în 2015, prețurile importurilor din China au scăzut semnificativ (404 euro/tonă) față de prețurile practicate de industria din Uniune (427 euro/tonă). Acest fapt este confirmat de analiza subcotării prețurilor de la considerentul (82) de mai sus.

(145) Tabelul următor indică o nouă scădere continuă a prețurilor unitare din China în perioada ulterioară perioadei de anchetă, ianuarie – iunie 2016, la intrarea pe piața Uniunii. Tabelul 16 Prețurile importurilor din China în perioada ulterioară PA Prețul mediu al importurilor chineze (EUR/tonă) Ianuarie 2016 Februarie 2016 Martie 2016 Aprilie 2016 Mai 2016 Iunie 2016 326 318 313 303 299 308 Sursa: Eurostat

(146) S-a constatat că efectul negativ al prețurilor scăzute ale importurilor din China este dublu: (i) pe de o parte, diferența semnificativă de preț poate cauza o (nouă) reorientare către aceste importuri care fac obiectul unui dumping, deoarece este mai probabil ca utilizatorii să cumpere cantități din ce în ce mai mari de mărfuri vândute la prețuri mici; (ii) pe de altă parte, existența unor astfel de prețuri scăzute pe piață poate fi utilizată de cumpărători ca instrument de negociere pentru a deprecia prețurile oferite de producătorii din Uniune și de alte surse, cauzând, astfel, un efect de depreciere atât din punctul de vedere al volumelor în scădere, cât și din punctul de vedere al prețurilor mai scăzute. Deși aceste efecte pot fi puse sub semnul întrebării în situațiile în care diferențele de preț nu sunt substanțiale, în cazul de față, având în vedere subcotarea prețurilor constatată, se estimează că prejudiciul cauzat astfel industriei din Uniune va fi grav.

5.2.4. Nivelul stocurilor

(147) Comisia a considerat că acest factor nu prezintă o însemnătate deosebită pentru analiză deoarece, de regulă, stocurile sunt păstrate de comercianți (angrosiști) și nu de producători. În plus, producătorii din Uniune fabrică, în principal, la comandă, ceea ce le permită să își mențină nivelurile stocurilor la un nivel cât mai scăzut posibil. Cu toate acestea, Comisia a analizat acest factor, care este menționat în mod expres la articolul 3 alineatul (9) al doilea paragraf din regulamentul de bază [a se vedea considerentul (120) de mai sus].

(148) La sfârșitul perioadei de anchetă au fost constatate niveluri în scădere ale stocurilor atât în RPC, cât și pe piața Uniunii (26). Acest lucru poate fi explicat în contextul scăderilor de prețuri din 2015 și 2016, după cum urmează: dacă un producător sau comerciant se așteaptă ca prețurile să crească, acesta ar trebui să își constituie stocuri rapid, estimând că va obține în mod proporțional mai mult profit atunci când prețurile cresc.

(149) Comisia nu a fost în măsură să obțină date cuprinzătoare privind stocurile pentru perioada ulterioară perioadei de anchetă, în pofida cererilor și a cercetării proprii. Comisia a considerat totuși că este probabil ca nivelurile stocurilor de produs în cauză să rămână în continuare destul de scăzute în Uniune la începutul anului 2016: de exemplu, în Germania, „potrivit Asociației germane a distribuitorilor de oțel (BDS), la sfârșitul anului trecut, stocurile de oțel plat au scăzut la cel mai mic nivel din decembrie 2003. Cele mai recente date au arătat unele îmbunătățiri, dar stocurile de oțel plat, al căror nivel era de 1,4 milioane de tone în februarie, au rămas cu 7 % mai mici față de anul precedent (27)”.

(150) În RPC, stocurile de oțel din depozitele a 40 de mari orașe au scăzut, conform declarațiilor, la 8,86 tone la sfârșitul lunii iunie 2016, de la 9,47 tone la sfârșitul lunii mai 2016, față de 12,86 tone la sfârșitul lunii iunie 2015. În luna mai 2016, stocurile de oțel deținute de 80 de oțelării majore din China se ridicau la 14,17 tone, față de 16,71 tone la sfârșitul lunii mai 2015 (28).

(151) În concluzie, stocurile de oțel sunt în scădere, atât la finalul perioadei de anchetă, cât și în perioada ulterioară acesteia. Cu toate că acest factor nu este determinant în cadrul analizei, el ar putea indica o nouă scădere potențială a prețurilor, ceea ce sporește riscul de prejudiciu.

5.2.5. Alte elemente: rentabilitatea și nivelul comenzilor din Uniune ale industriei din Uniune

(152) Industria din Uniune are nevoie de profituri sustenabile. Prin urmare, acest indicator de prejudiciu este foarte important. Nivelul comenzilor este reprezentat de angajamentele confirmate din partea clienților și arată evoluția vânzărilor industriei din Uniune în lunile următoare. Comisia a fost în măsură să colecteze și să analizeze date referitoare la profit și la nivelul comenzilor pentru perioada de anchetă și perioada ulterioară.

(153) Așa cum se menționează în considerentul (113), producătorii din Uniune au început să se redreseze ușor în cursul anului 2014 și în primele două trimestre ale anului 2015 în ceea ce privește rentabilitatea. Așa cum se menționează în considerentul (116), în a doua jumătate a anului 2015, Uniunea a început să înregistreze pierderi de rentabilitate, acestea atingând nivelul nesustenabil de – 10 % în al 4-lea trimestru din perioada de anchetă.

(154) Pentru perioada ulterioară perioadei de anchetă, nu erau încă disponibile cifrele privind rentabilitatea pentru întreaga industrie din Uniune. Cifrele referitoare la rentabilitate au fost însă colectate pentru reclamanți, care reprezintă aproximativ 90 % din producția totală a industriei Uniunii, după cum se menționează la considerentul (62). Aceste date vor fi actualizate după publicarea prezentului regulament și, dacă este posibil, vor fi analizați și alți factori. În acest stadiu al anchetei, datele privind rentabilitatea și nivelul comenzilor sunt cele mai bune date disponibile.

(155) Așa cum se arată în tabelul de la considerentul (145), prețurile exporturilor din China au scăzut și mai mult în cursul primei jumătăți a anului 2016, situându-se sub costul de producție al producătorilor din Uniune. Acest lucru demonstrează o stabilire agresivă a prețurilor din China pe piața Uniunii, care nu poate fi susținută în viitor de către producătorii din Uniune. Această situație este confirmată de tabelul de mai jos, care prezintă informații privind rentabilitatea reclamanților. Ancheta a constatat o deteriorare suplimentară a rentabilității pentru reclamanți. Tabelul 17 Evoluția rentabilității și a nivelului comenzilor reclamanților Descriere 2012 2013 2014 2015 aprilie 2015 – martie 2016 Rentabilitate – 1,31 % – 4,86 % – 1,28 % de la – 3 până la – 5 % de la – 5 % până la – 7 % Nivelul comenzilor 16 763 734 16 631 630 16 677 099 15 529 155 15 636 444 Sursa: Eurofer

5.2.6. Caracterul previzibil și iminent al modificării circumstanțelor

(156) Articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază prevede: „Modificarea condițiilor care ar crea o situație în care dumpingul ar cauza un prejudiciu trebuie să fie previzibilă în mod clar și iminentă.”

(157) Toți factorii de mai sus au fost analizați și verificați pentru perioada de anchetă. În particular, rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion a atins nivelul nesustenabil de – 10 % în al 4-lea trimestru din 2015, când presiunea prețurilor chineze a fost resimțită cel mai puternic. În plus, datele pentru perioada ulterioară perioadei de anchetă au arătat că această tendință negativă, care a început în a doua jumătate a anului 2015, nu a fost invalidată în prima jumătate a anului 2016. Dacă această tendință continuă, situația fragilă a industriei din Uniune se va transforma într-un prejudiciu important în scurt timp. Pe baza datelor privind perioada de anchetă, Comisia a concluzionat așadar că a existat o schimbare în mod clar previzibilă și iminentă a circumstanțelor la sfârșitul perioadei de anchetă, care va crea o situație în care dumpingul va cauza un prejudiciu.

5.3. Concluzie privind riscul de prejudiciu

(158) Deși industria din Uniune era în curs de redresare în anul 2014 și în primele două trimestre ale anului 2015, aproape toți indicatorii de prejudiciu au început să scadă considerabil în cursul celui de-al doilea semestru al anului 2015. Ancheta a arătat că această tendință negativă, care a început în a doua jumătate a anului 2015, nu a fost invalidată în prima jumătate a anului 2016. Previziunile industriei din Uniune privind rentabilitatea viitoare și vânzările viitoare sunt negative și ar putea fi confirmate [a se vedea tabelul 17 de la considerentul (155)]. Scăderea vânzărilor și marjele reduse sau negative sunt susceptibile de a conduce la pierderi semnificative, la pierderea unor comenzi și la reducerea locurilor de muncă. Prin urmare, toți factorii evaluați în conformitate cu articolul 3 alineatul (9) din regulamentul de bază, în special rata de creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping în 2015 (creștere care a continuat în 2016) la prețuri din ce în ce mai mici, capacitățile excedentare enorme din RPC, precum și evoluția negativă a rentabilității industriei din Uniune sugerează același lucru.

(159) Având în vedere această analiză, Comisia a concluzionat, în această etapă, că la sfârșitul perioadei de anchetă exista o amenințare previzibilă în mod clar și iminentă cu producerea unui prejudiciu industriei din Uniune.

6. LEGĂTURA DE CAUZALITATE

(160) În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă amenințarea cu un prejudiciu important adus industriei din Uniune a fost cauzată de importurile existente care făceau obiectul unui dumping din țara în cauză. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut, în același timp, să amenințe industria din Uniune. Comisia s-a asigurat de faptul că nicio eventuală amenințare cu prejudiciul cauzată de alți factori decât importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC nu putea fi atribuită acestor importuri. Factorii respectivi sunt: criza economică și scăderea cererii de oțel, costul materiilor prime care a provocat scăderea prețurilor de vânzare, importurile din alte țări terțe, performanța vânzărilor la export ale producătorilor din Uniune și prezumția că un producător din Uniune cauzează un prejudiciu industriei din Uniune.

6.1. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

(161) Prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori chinezi au scăzut în medie de la 600 EUR/tonă în 2012 la 404 EUR/tonă în cursul perioadei de anchetă (– 33 %). Prin reducerea în mod continuu a prețului lor unitar de vânzare în cursul perioadei examinate, și așa cum se arată la considerentul (76), producătorii-exportatori din China au reușit să își sporească semnificativ cota de piață din 2012 (0,79 %) până la perioada de anchetă (4,32 %). În particular, în cursul perioadei de anchetă, în comparație cu anii anteriori, a existat o creștere substanțială a importurilor din China.

(162) În timp ce scăderea cererii de oțel și consecințele crizei datoriilor din zona euro au avut un efect negativ asupra performanței industriei din Uniune în 2012 și 2013, industria din Uniune a fost în măsură să se redreseze ușor în 2014. Cu toate acestea, în special începând cu a doua jumătate a anului 2015, creșterea continuă a importurilor originare din țara în cauză la prețuri subcotate a avut un impact negativ evident asupra performanței industriei din Uniune. Într-adevăr, în timp ce, în 2015, industria din Uniune își micșora costurile prin creșterea productivității, inclusiv reducând locurile de muncă și beneficiind de scăderea prețurilor materiilor prime, importurile care făceau obiectul unui dumping continuau să crească și au obligat industria din Uniune să micșoreze și mai mult prețurile de vânzare din Uniune pentru a limita pierderea cotei de piață. Prin urmare, deși rentabilitatea industriei din Uniune a înregistrat o ușoară îmbunătățire prin reducerea pierderilor în 2014 și în prima jumătate a anului 2015, tendința s-a inversat complet din a doua jumătate a anului 2015: volumul importurilor din China a crescut în continuare, iar prețurile chineze au scăzut și mai mult, în vreme ce prețurile și rentabilitatea industriei din Uniune au continuat să scadă.

(163) Având în vedere coincidența în timp între, pe de o parte, nivelul tot mai mare al importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri în continuă scădere și, pe de altă parte, pierderea cotei de piață suferită de industria din Uniune și scăderea prețurilor, care au condus la noi pierderi, în special din a doua jumătate a anului 2015, Comisia a concluzionat că importurile care fac obiectul unui dumping au avut un efect negativ asupra situației industriei din Uniune.

(164) În plus, încetinirea progresivă a economiei chineze și supracapacitatea foarte semnificativă a industriei siderurgice din China i-au determinat pe producătorii de oțel din China să își redirecționeze producția excedentară către piețele de export, iar piața din Uniune este o destinație de export atractivă. Alte piețe de export în mod tradițional importante au instituit măsuri împotriva produselor chinezești din oțel, inclusiv a produselor plate din oțel laminate la cald.

(165) În condițiile în care au fost impuse tot mai multe măsuri de apărare comercială în întreaga lume, este foarte probabil ca piața Uniunii să fi devenit una dintre cele mai atractive destinații pentru importurile care fac obiectul unui dumping din China, în detrimentul industriei din Uniune. Această concluzie este confirmată de: — statisticile Eurostat privind importurile, care arată că nivelul importurilor din China continuă să fie semnificativ după încheierea perioadei de anchetă; — nivelul scăzut al cererii interne chineze de oțel.

6.2. Efectele altor factori

6.2.1. Criza economică

(166) Scăderea cererii de oțel în principal în 2012 și după criza datoriilor din zona euro a avut efecte negative asupra performanței industriei siderurgice din Uniune în 2012 și 2013. Așa cum se menționează în considerentul (106), Comisia recunoaște efectele negative. Cu toate acestea, se observă, de asemenea, că industria din Uniune a început să se redreseze în 2014 și 2015.

(167) Prin urmare, pe de o parte, chiar dacă industria din Uniune a fost afectată de criza datoriilor din zona euro, cu precădere în perioada 2012-2013, piața a început să depășească încet efectele acesteia, existând un nivel relativ stabil, chiar în creștere, al cererii pe piața Uniunii începând cu 2013. În consecință, deși între 2014 și 2015 industria din Uniune ar fi putut să beneficieze mai mult de redresarea pieței, creșterea puternică a importurilor din RPC a împiedicat-o să facă acest lucru. Importurile ieftine din China au crescut treptat și au câștigat cote de piață în detrimentul industriei din Uniune. Presiunea continuă a importurilor a început să se manifeste pe deplin începând cu a doua jumătate a anului 2015.

(168) Prin urmare, Comisia a concluzionat, în această etapă, că impactul negativ al crizei datoriilor din zona euro s-a manifestat în principal în cursul anilor 2012 și 2013 din perioada examinată și înainte de perioada de anchetă. Cu toate acestea, impactul respectiv nu a contribuit la riscul de prejudiciu constatat la sfârșitul anului 2015.

6.2.2. Scăderea costului materiilor prime principale (minereu de fier, cărbune cocsificabil și deșeuri) pentru produsul în cauză/produsul similar

(169) Una dintre părțile interesate a afirmat că prețurile produsului în cauză și ale produsului similar urmează o tendință unică a prețurilor la nivel mondial și practic reflectă scăderea prețurilor minereului de fier. Ca atare, factorul care exercită presiunea asupra prețurilor și reprezintă amenințarea cu prejudiciul nu îl constituie exporturile chineze, ci o tendință mondială.

(170) Comisia a analizat evoluția prețurilor materiilor prime pentru produsele plate laminate la cald pentru perioada examinată.

(171) În primul rând, în cadrul piețelor oțelului existente, cum ar fi piața Uniunii, producătorii interni concurează cu multe surse de import, așa cum se arată în tabelul 18 din considerentul (177) de mai jos, ceea ce a dus la o creștere a presiunii asupra prețurilor și, în consecință, la erodarea acestora.

(172) În al doilea rând, deși RPC este țara cu cel mai mare consum de oțel din lume, aceasta are o capacitate excedentară semnificativă. Producătorii chinezi sunt astfel stimulați să își exporte producția excedentară la prețuri scăzute pe cele mai atractive piețe, inclusiv pe piața Uniunii. Prin urmare, tendința prețurilor materiilor prime nu este singurul factor care influențează prețurile la nivel mondial.

(173) În al treilea rând, este recunoscut faptul că prețurile pentru principalele materii prime (minereu de fier, cărbune cocsificabil și deșeuri) pentru fabricarea produselor plate laminate la cald au scăzut în mod semnificativ între 2012 și 2015, după cum urmează: — prețul minereului de fier a scăzut de la aproximativ 141 USD pe MT la 56 USD pe MT, ceea ce reprezintă o scădere cu 60 %; — prețul deșeurilor din demolări a scăzut de la aproximativ 327 EUR pe MT la 159 EUR pe MT, ceea ce reprezintă o scădere cu 51 %; — prețul cărbunelui cocsificabil a scăzut de la aproximativ 252 USD pe MT la 121 USD pe MT, ceea ce reprezintă o scădere cu 52 %.

(174) Cu toate acestea, din analiza costului de producție al celui mai mare producător din Uniune inclus în eșantion, reiese că impactul acestor scăderi ale prețurilor materiilor prime este mult mai mic decât evoluția menționată a prețurilor. Evoluția se referă la valori medii și nu reflectă costurile pentru producătorii din Uniune, care depind și de calitate, de cantitate și de relațiile contractuale. De exemplu, costurile celor trei materii prime susmenționate au reprezentat aproximativ 60 % din costul total de producție al unui producător important în 2012, dar au rămas, totuși, la un nivel de 50 % din costul său total de producție în 2015. Acest lucru arată că nu există o corelație directă între scăderea prețurilor materiilor prime și o scădere a costurilor de producție pentru produsele plate laminate la cald.

(175) În plus, costul de producție în cadrul industriei din Uniune a scăzut în total cu 25 % în perioada examinată [a se vedea considerentul (104)], acesta fiind rezultatul nu doar al unui cost mai mic al materiilor prime, ci și al creșterii eficienței realizate de producătorii din Uniune. În plus, prețurile medii de import au scăzut cu un procent mai mare, și anume cu 33 % în aceeași perioadă [a se vedea considerentele (78) și (79)].

(176) În condiții de piață echitabile, industria din Uniune ar fi putut să își mențină nivelurile prețurilor de vânzare, astfel încât să beneficieze de avantajele unei reduceri a costurilor și să devină din nou rentabilă. Cu toate acestea, producătorii din Uniune au fost nevoiți să urmeze tendința prețurilor pe piața Uniunii și prețurile au scăzut. În cursul perioadei de anchetă, producătorii din Uniune au fost chiar nevoiți să vândă la prețuri inferioare costurilor, deși au reușit deja să își reducă semnificativ costurile de producție.

6.2.3. Importurile din țări terțe

(177) Volumul importurilor și cota de piață (ca volum din totalul importurilor) din țări terțe au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 18 Volume, prețuri unitare și cote de piață ale importurilor din țări terțe 2012 2013 2014 Perioada de anchetă BRAZILIA Volumul importurilor din Brazilia 69 457 41 895 108 973 580 525 Indice (2012 = 100) 100 60 157 836 Prețurile unitare ale importurilor din Brazilia 515 461 433 386 Indice (2012 = 100) 100 89 84 75 Cota de piață 0,22 % 0,13 % 0,33 % 1,65 % Procent din volumul total al importurilor Uniunii 1,68 % 0,87 % 2,08 % 7,42 % IRAN Volumul importurilor din Iran 96 505 125 202 527 161 1 015 088 Indice (2012 = 100) 100 130 546 1 052 Prețurile unitare ale importurilor din Iran 499 454 415 369 Indice (2012 = 100) 100 91 83 74 Cota de piață 0,31 % 0,39 % 1,59 % 2,89 % Procent din volumul total al importurilor Uniunii 2,34 % 2,60 % 10,08 % 12,97 % RUSIA Volumul importurilor din Rusia 1 341 666 1 334 322 1 376 412 1 714 880 Indice (2012 = 100) 100 99 103 128 Prețurile unitare ale importurilor din Rusia 500 448 431 387 Indice (2012 = 100) 100 90 86 77 Cota de piață 4,27 % 4,13 % 4,15 % 4,88 % Procent din volumul total al importurilor Uniunii 32,47 % 27,66 % 26,32 % 21,90 % SERBIA Volumul importurilor din Serbia 156 894 155 055 211 835 427 558 Indice (2012 = 100) 100 99 135 273 Prețurile unitare ale importurilor din Serbia 523 468 442 400 Indice (2012 = 100) 100 89 84 77 Cota de piață 0,50 % 0,48 % 0,64 % 1,22 % Procent din volumul total al importurilor Uniunii 3,8 % 3,21 % 4,05 % 5,46 % UCRAINA Volumul importurilor din Ucraina 906 872 905 397 939 545 1 084 477 Indice (2012 = 100) 100 100 104 120 Prețurile unitare ale importurilor din Ucraina 478 429 415 370 Indice (2012 = 100) 100 90 87 78 Cota de piață 2,89 % 2,81 % 2,84 % 3,08 % Procent din volumul total al importurilor Uniunii 21,95 % 18,77 % 17,97 % 13,85 % Sursa: Eurostat

(178) Așa cum se arată în tabelul de la considerentul (76), importurile din RPC au crescut cu 516 % în cursul perioadei examinate. Cu toate că rata de creștere în cursul perioadei examinate a fost chiar mai mare pentru Brazilia (+ 736 %) și Iran (+ 952 %), nivelurile importurilor din aceste țări (580 525 de tone din Brazilia, respectiv 1 015 088 de tone din Iran) au fost mult mai mici decât importurile din RPC în cifre absolute (1 519 304 tone din RPC) în cursul perioadei de anchetă.

(179) În plus, comparând cifrele de export absolute, se observă că țara în cauză a fost al doilea mare exportator către piața Uniunii pe parcursul perioadei de anchetă, după Rusia. Este posibil ca importurile din Rusia (29) să fi contribuit la amenințarea cu prejudiciul, dar nu au anulat legătura de cauzalitate, din considerentele prezentate în cele ce urmează.

(180) În primul rând, rata de creștere a importurilor din RPC în cursul perioadei examinate (+ 516 %) este mult mai mare decât cea a importurilor din Rusia (+ 28 %).

(181) În al doilea rând, RPC a redus decalajul față de Rusia, care nu a exportat decât un volum puțin mai mare, și anume 773 686 de tone (sursa: Eurostat) în prima jumătate a anului 2016, comparativ cu un volum de 773 275 de tone (sursa: Eurostat) exportat de RPC în aceeași perioadă.

(182) În al treilea rând, supracapacitatea Rusiei nu este la fel de mare ca cea existentă în RPC, după cum se arată în tabelul de mai jos: Tabelul 19 Producția efectivă de produs similar a țărilor terțe (în mii de tone) Țara Capacitatea de producție de oțel brut estimată pentru anul 2014 Producția de oțel brut în 2013 Producția de oțel brut în 2014 Producția efectivă de produse plate laminate la cald în 2013 Producția efectivă de produse plate laminate la cald în 2014 Rusia 89 000 69 008 71 461 26 140 26 996 RPC 1 140 000 822 000 822 698 311 564 317 387 Sursa datelor privind capacitatea: OCDE () Sursa datelor privind producția: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 (Asociația Mondială a Oțelului, Anuarul statistic al oțelului 2015) ().

(183) Chiar dacă cifrele de mai sus privind capacitatea se referă exclusiv la oțel brut, și chiar și în cazul, foarte puțin probabil, ca întreaga cantitate de oțel brut din Rusia să fie utilizată pentru producerea produsului similar, capacitatea excedentară a Rusiei ar fi mult sub capacitatea excedentară a Chinei.

(184) În plus, Comisia a procedat apoi la evaluarea prețurilor și a cotelor de piață ale importurilor din țările terțe. Comisia a constatat că importurile de produs similar din alte țări, cum ar fi Iranul, Rusia și Ucraina, au fost realizate la prețuri chiar mai mici decât cele ale importurilor din țara în cauză. Cu toate acestea, atunci când se analizează tendințele și volumul importurilor, este evident că nivelul importurilor din Iran a fost mult mai scăzut decât nivelul importurilor din RPC în cursul perioadei de anchetă, și că importurile din Rusia și Ucraina au crescut, într-adevăr, ca volum în perioada examinată, dar într-un ritm mult mai lent decât importurile din RPC. De asemenea, spre deosebire de importurile din RPC, cele din Rusia și Ucraina au pierdut o parte semnificativă din volumul total al importurilor Uniunii în cursul perioadei examinate.

(185) În fine, Comisia a comparat producția efectivă a țărilor terțe cu producția țării în cauză, constatând că cifrele din China le depășesc pe cele din toate celelalte țări, atât în ceea ce privește producția produsului similar, cât și în ceea ce privește capacitatea de producție de oțel brut. Tabelul 20 Producția efectivă de produs similar a țărilor terțe (în mii de tone) Țara Capacitatea de producție de oțel brut estimată pentru anul 2014 (1) Producția de oțel brut în 2013 Producția de oțel brut în 2014 (2) Capacitatea excedentară teoretică în 2014 (1) Producția efectivă de produse plate laminate la cald în 2013 Producția efectivă de produse plate laminate la cald în 2014 Rusia 89 000 69 008 71 461 17 539 26 140 26 996 RPC 1 140 000 822 000 822 698 317 302 311 564 317 387 Ucraina 42 500 32 771 27 170 15 330 8 929 7 867 Iran 27 000 15 422 16 331 10 669 8 250 8 276 Brazilia 48 000 34 163 33 897 14 103 15 014 14 229 Sursa datelor privind capacitatea: OCDE () Sursa datelor privind producția: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015 (Asociația Mondială a Oțelului, Anuarul statistic al oțelului 2015) ().

(186) Cifrele de mai sus privind producția de produs similar arată că țara în cauză depășește cu mult toate celelalte mari țări exportatoare. În plus, cifrele de mai sus privind capacitatea de producție de oțel brut indică, de asemenea, că numai RPC are o capacitate excedentară atât de masivă.

(187) Prin urmare, Comisia a constatat că RPC reprezintă o amenințare cu un prejudiciu iminent pentru industria din Uniune. După cum s-a menționat anterior, acest risc de prejudiciu a devenit chiar mai real, din cauza faptului că cererea de oțel din China este în scădere și că alte piețe de export ale Chinei devin din ce în ce mai greu de accesat. În consecință, o parte din volumele chineze ar putea continua să fie direcționate în viitorul apropiat către Uniune.

(188) În același timp, este de asemenea probabil ca importurile din Brazilia, Iran, Rusia, Serbia și Ucraina să fi contribuit la amenințarea cu un prejudiciu important. Cu toate acestea, producția, evoluția importurilor și volumele precise ale importurilor în cifre absolute nu au o asemenea amploare încât să anuleze legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC, din ce în ce mai consistente și la prețuri care fac obiectul unui dumping tot mai puternic, și existența unei amenințări cu producerea unui prejudiciu pentru industria din Uniune.

6.2.4. Rezultatele vânzărilor la export ale industriei din Uniune

(189) Volumul exporturilor efectuate de producătorii din Uniune incluși în eșantion a evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate: Tabelul 21 Volumul exporturilor către clienți neafiliați realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion 2012 2013 2014 Perioada de anchetă Volumul exporturilor către clienți neafiliați 2 344 463 2 379 035 2 777 446 2 409 721 Indice (2012 = 100) 100 101 118 103 Preț mediu (EUR/tonă) 516 463 459 391 Indice (2011 = 100) 100 90 89 76 Sursa: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion

(190) Volumul exporturilor către clienți neafiliați a crescut cu 3 % în cursul perioadei de anchetă. În ceea ce privește prețurile, acestea au scăzut în mod semnificativ, cu 24 % pe parcursul perioadei examinate.

(191) Vânzările la export nu au reprezentat mai mult de 4 % din producția totală a Uniunii și 22 % din totalul vânzărilor către clienți neafiliați în cursul perioadei de anchetă. Totodată, scăderea prețurilor de export a urmat procentual aceeași tendință ca și prețurile de vânzare practicate de producătorii din Uniune pe piața Uniunii. Prin urmare, în această etapă, Comisia a concluzionat că performanța vânzărilor la export a producătorilor din Uniune a contribuit la situația precară a industriei. Cu toate acestea, nici acest factor nu a anulat legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul dumpingului și amenințarea unui prejudiciu important pentru industria din Uniune.

6.2.5. Situația specifică a unui producător italian din Uniune

(192) Una dintre părțile interesate a susținut că un producător italian cauzează un posibil prejudiciu industriei din Uniune. Partea respectivă a afirmat că acest producător italian beneficiază de ajutoare de stat ilegale în detrimentul celorlalți producători din Uniune pe piața Uniunii, posibil chiar „într-o asemenea măsură încât să întrerupă legătura de cauzalitate…”. Partea a susținut, de asemenea, că producția efectivă a producătorului italian a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate.

(193) În primul rând, definirea și analiza industriei din Uniune se bazează pe întreaga industrie din Uniune, care îl include și pe producătorul italian. În ciuda faptului că acest producător italian și-a redus în mod semnificativ nivelul producției în cursul perioadei examinate, nivelurile de producție globale ale industriei din Uniune [a se vedea considerentul (87)] au crescut cu 2 %. Prin urmare, în ansamblu, toți ceilalți producători din Uniune și-au crescut producția în cursul perioadei examinate.

(194) În al doilea rând, afirmația potrivit căreia producătorul italian beneficiază de un ajutor de stat ilegal este încă în curs de examinare de către Comisie, până în 2017. Deschiderea unei anchete nu anticipează rezultatul procedurii. Prin urmare, încă nu se pot trage concluzii cu privire la această afirmație. Cu toate acestea, Comisia a constatat că prețurile de vânzare practicate de acest producător italian s-au dovedit a fi mai mici decât prețurile medii de vânzare din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Dacă producătorul italian ar fi avut un impact semnificativ asupra prețur