RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 346/6

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1389/2011 AL CONSILIULUI

din 19 decembrie 2011

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURA

1. Măsurile în vigoare

(1) Prin Regulamentul (CE) nr. 1631/2005 (2), Consiliul a instituit măsuri antidumping definitive constând în taxe individuale variind între 7,3 % și 40,5 % cu o taxă reziduală de 42,6 % (3) la importurile de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză („RPC”).

(2) Prin Regulamentul (CE) nr. 855/2010 (4), Consiliul a redus taxa individuală aplicată unei întreprinderi de la 14,1 % la 3,2 %.

2. Cererea de reexaminare

(3) În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 6 iulie 2010, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost introdusă de Consiliul European al Industriei Chimice („CEFIC”) în numele producătorilor din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 90 %, din totalul producției din Uniune de acid tricloroizocianuric („solicitanții”).

(4) Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.

3. Deschiderea procedurii

(5) Stabilind, în urma consultării Comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 6 octombrie 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) („aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

4. Ancheta

4.1. Perioada de anchetă

(6) Perioada anchetei de reexaminare (PAR) este cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010. Probabilitatea de continuare sau de reapariție a anumitor aspecte ale prejudiciului este analizată pe durata perioadei de la 1 ianuarie 2007 până la sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”).

4.2. Părțile vizate de anchetă

(7) Comisia a informat în mod oficial solicitanții, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea examinării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

(8) Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părților interesate care au solicitat o audiere și care au demonstrat că există motive specifice care să justifice audierea.

(9) Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și importatori independenți din Uniune, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește aceste părți, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

(10) Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se determine alcătuirea eșantionului, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

(11) În ceea ce privește producătorii-exportatori din RPC, niciunul dintre aceștia nu a cooperat în cadrul anchetei.

(12) În ceea ce privește importatorii, câteva întreprinderi și-au manifestat interesul inițial, dar și-au retras cooperarea într-o etapă ulterioară.

(13) Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate în termenele stabilite în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri de la trei producători cunoscuți din Uniune și de la doi utilizatori.

(14) Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor doi producători principali din Uniune: — Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Spania; — Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Spania.

B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

(15) Produsul în cauză care face obiectul reexaminării actuale este acidul tricloroizocianuric, cunoscut și sub denumirea de „symclosen” în conformitate cu denumirea comună internațională (DCI), și preparatele pe baza acestuia („TCCA”), încadrat în prezent la codurile NC ex 2933 69 80 și ex 3808 94 20 (coduri TARIC 2933698070 și 3808942020) și originar din RPC.

(16) TCCA este un produs chimic utilizat ca dezinfectant organoclorurat cu spectru larg și înălbitor, utilizat în special pentru dezinfectarea apei din piscine. Este vândut sub formă de pudră, granule, tablete sau fulgi. Toate formele de TCCA și preparatele pe baza acestuia prezintă aceleași caracteristici de bază (compoziția chimică) și proprietăți (dezinfectant), sunt destinate pentru utilizări similare și sunt, prin urmare, considerate ca fiind un singur produs.

(17) Ancheta prezentă a confirmat că produsul în cauză, astfel cum este fabricat și vândut de producătorii-exportatori către Uniune, este similar, în ceea ce privește caracteristicile fizice și chimice, precum și utilizările sale, produsului fabricat și vândut de producătorii din Uniune pe piața Uniunii și de către producătorul din țara analogă atât pe piața internă, cât și pe piețele de export ale acestuia. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

1. Observații preliminare

(18) În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost efectuată o reexaminare în vederea stabilirii dacă expirarea măsurilor existente ar fi de natură să atragă după sine continuarea sau reapariția dumpingului.

(19) Astfel cum s-a explicat mai sus, niciunul dintre cei 30 de producători-exportatori cunoscuți contactați nu s-a manifestat în timpul eșantionării sau nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei.

(20) Având în vedere că niciunul dintre producătorii-exportatori din RPC nu a cooperat, concluziile privind probabilitatea unei continuări sau reapariții a dumpingului se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume date Eurostat, cererea de reexaminare și statisticile de export oficiale din RPC.

(21) De asemenea, datele prezentate de către producătorul-exportator care a cooperat din țara analogă, Japonia, au fost utilizate pentru a determina valoarea normală.

2. Importurile care fac obiectul unui dumping în PAR

2.1. Țara analogă

(22) Întrucât RPC este o economie în tranziție și întrucât, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii normale construite obținute într-o țară terță cu economie de piață adecvată („țara analogă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analogă către alte țări, inclusiv către Uniunea Europeană sau, în cazul în care acestea nu pot fi stabilite, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.

(23) Comisia a anunțat în avizul său de deschidere că Japonia a fost utilizată în cadrul anchetei anterioare ca țară adecvată cu economie de piață în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC și că intenționa să folosească din nou Japonia în acest scop. În cursul prezentei anchete de reexaminare, producătorii din alte țări cu economie de piață, cum ar fi SUA și Taiwan au fost, de asemenea, contactați în vederea unei cooperări. Cu toate acestea, doar un producător-exportator din Japonia a cooperat.

(24) S-a considerat, prin urmare, că Japonia reprezintă o țară analogă adecvată. În acest sens, niciuna dintre părțile interesate nu a formulat observații sau obiecții cu privire la oportunitatea alegerii țării respective.

2.2. Valoarea normală

(25) În temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, valoarea normală s-a stabilit pe baza informațiilor furnizate de producătorii-exportatori cooperanți din țara analogă, și anume pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața internă a Japoniei pentru produsele similare despre care s-a constatat că sunt vândute în cadrul operațiunilor comerciale normale.

(26) S-a constatat mai întâi, pentru producătorul-exportator cooperant din Japonia, dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți era reprezentativ în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă vânzările respective reprezentau cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză în Uniune. Vânzările de pe piața internă ale producătorului-exportator cooperant din Japonia au fost considerate reprezentative în cursul perioadei de anchetă.

(27) Ulterior, s-a examinat dacă vânzările de pe piața internă au fost realizate în cursul operațiunilor comerciale obișnuite („OCOT”), în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

(28) Având în vedere faptul că toate vânzările pe piața internă au fost considerate a fi fost vândute cu obținere de profit, valoarea normală a fost calculată pe baza prețului intern mediu ponderat efectiv pe piața internă în PAR.

2.3. Prețul de export

(29) În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor Eurostat.

2.4. Comparație

(30) Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică și la același stadiu comercial. În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care afectează prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, au fost efectuate ajustările necesare pentru a se ține seama de diferențele între costurile de transport și de asigurare.

2.5. Marja de dumping

(31) În conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat. Pe baza metodologiei descrise anterior, marja de dumping stabilită se ridică la 75 %.

3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor

3.1. Observație preliminară

(32) Pe lângă analiza existenței dumpingului în PAR, s-a efectuat o examinare a probabilității de continuare a dumpingului.

(33) În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitățile neutilizate disponibile în RPC, atractivitatea pieței din Uniune pentru producătorii-exportatori din RPC și exporturile lor către țările terțe.

3.2. Capacități neutilizate ale producătorilor-exportatori din RPC

(34) În absența altor informații privind capacitatea de producție, analiza s-a efectuat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pe baza informațiilor din cererea de reexaminare.

(35) În conformitate cu cererea de reexaminare, gradul de utilizare a capacității de producție în RPC a continuat să fie scăzut în perioada examinată cu niveluri mai mici de 40 %. Ca o consecință a capacității enorme de producție și a cererii interne scăzute, se pare că există peste 180 000 tone de capacitate de producție neutilizată disponibilă în RPC care ar putea fi exportată. Aceasta trebuie comparată cu consumul din Uniune de aproximativ 44 000 de tone în PAR.

3.3. Atractivitatea pieței Uniunii

(36) Atractivitatea pieței Uniunii poate fi ilustrată prin faptul că instituirea de taxe antidumping și compensatorii nu a oprit creșterea exporturilor din RPC către Uniune. Deși în perioada 2007-2009 volumele importurilor s-au situat la un nivel mai scăzut în comparație cu perioada de anchetă a anchetei inițiale care a condus la instituirea măsurilor, volumele importurilor în PAR au fost superioare acestui nivel, ajungând la 22 696 tone.

(37) În ciuda creșterii prețului mediu de import în perioada examinată, prețurile au rămas în mod constant mai scăzute în comparație cu cele ale industriei din Uniune.

(38) Faptul că importurile din RPC pe durata perioadei examinate au crescut în PAR, până la un nivel care a fost mai mare decât în cursul perioadei de anchetă inițială, arată că RPC dă dovadă de un interes continuu pentru piața Uniunii.

3.4. Prețurile la exportul către țări terțe

(39) Cu privire la volumele și prețurile de export din RPC către alte țări terțe, au fost analizate statisticile de export din RPC. În conformitate cu aceste statistici, în 2010, 24 % din exporturile din RPC erau destinate pieței Uniunii. Prețurile de export ale UE la nivelul FOB au fost ușor mai mari decât prețurile de export către restul lumii. Cu toate acestea, în absența cooperării sau a oricăror date din cererea de reexaminare cu privire la exporturile către alte țări terțe, nu a fost posibil să se compare aceste prețuri la nivelul CIF cu prețul mediu practicat de industria din Uniune. Cu toate acestea, faptul că prețurile de export către țări terțe sunt mai reduse, în medie, în comparație cu prețurile de export către Uniune poate fi considerat drept o indicație că piața Uniunii este o piață atractivă pentru exportatorii din RPC și că exporturile ar putea crește în continuare în absența unor măsuri.

4. Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului

(40) Ținând cont de constatările expuse, se poate constata că exporturile din RPC fac în continuare obiectul unui dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping actuale sunt abrogate. Într-adevăr, având în vedere capacitățile neutilizate existente în RPC și atractivitatea pieței din Uniune, pe baza unei comparații între prețurile la export către UE și cele către țări terțe, este probabil ca volumul exporturilor din RPC care fac obiectul unui dumping către Uniune să crească în mod substanțial în cazul în care măsurile vor fi lăsate să expire.

D. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

1. Definiția industriei din Uniune

(41) Produsul în cauză este fabricat în Uniune de către trei întreprinderi. Prin urmare, se consideră că acestea constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază („industria din Uniune”).

2. Observație preliminară

(42) Datele au fost obținute din statisticile Eurostat, cererea de reexaminare, răspunsurile la chestionar și informațiile culese în cursul vizitelor de verificare.

(43) Indicatorii economici privind producția, capacitatea, rata de utilizare a capacităților, volumul vânzărilor, cota de piață și ocuparea forței de muncă se referă la datele furnizate de către trei producători din Uniune. Toți ceilalți indicatori se referă la datele furnizate de solicitanți numai datorită cooperării limitate a unuia dintre producătorii din Uniune care nu a fost un solicitant în cadrul prezentei reexaminări. Având în vedere faptul că solicitanții au reprezentat aproximativ 90 % din producția din Uniune în PAR, datele lor au fost considerate reprezentative pentru industria din Uniune în sensul prezentei reexaminări. Numai datele obținute de la solicitanți au fost verificate la fața locului.

(44) Date referitoare la situația economică a industriei din Uniune, precum și la consum nu pot fi furnizate decât în forme indexate pentru a proteja confidențialitatea în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază. Acest lucru se datorează faptului că astfel de indicatori economici se referă numai la doi producători sau, în unele cazuri, la trei producători dintre care unul are doar o activitate marginală în acest sector.

(45) În iunie 2009, unul dintre solicitanți a închis una dintre cele două instalații ale sale și a încetat producția de la acea dată, disponibilizând toți angajații. Activitățile instalației în cauză au fost suspendate întâi pentru câteva luni, până când a fost închisă definitiv în ianuarie 2010. Aceasta a avut un impact asupra anumitor indicatori, cum ar fi consumul, volumul producției și productivitatea astfel cum se precizează la considerentele 47 și 62.

3. Consumul de pe piața Uniunii

(46) Consumul din Uniune s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor celor trei producători din Uniune pe piața Uniunii și pe baza datelor privind importurile, furnizate de Eurostat.

(47) Între 2007 și 2009, consumul din Uniune de TCCA a scăzut cu 19 %, înainte de a se redresa în PAR la un nivel care depășește cu 6 % nivelul atins în 2007. Pentru anii 2008 și 2009, această tendință poate fi explicată prin efectele combinate ale cererii reduse ca urmare a crizei economice mondiale și ale ofertei restrânse datorită închiderii unei unități de producție în 2009 (a se vedea considerentul 45). Majorarea consumului la nivelul Uniunii constatată în PAR este în principal legată de redresarea după criza economică și de creșterea importurilor din RPC. Tabelul 1 Consumul la nivelul Uniunii 2007 2008 2009 PAR Consumul la nivelul Uniunii (în milioane de tone) Indice (2007 = 100) 100 93 81 106

4. Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din Republica Populară Chineză

(48) Volumele și cotele de piață ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au evoluat după cum se arată în continuare. Următoarele cantități și cotele de piață se bazează pe statisticile de import Eurostat, având în vedere faptul că niciun producători-exportator din RPC nu a cooperat la prezenta reexaminare.

(49) Cantitățile importate de TCCA originar din RPC au scăzut ușor în 2008 și 2009. Această scădere a importurilor a fost urmată de o creștere importantă în PAR (mai mult de 35 % în comparație cu 2009). În paralel, importurile din RPC și-au crescut în continuu cota de piață pe durata perioadei examinate. Tabelul 2 Volumele și cotele de piață ale importurilor din RPC 2007 2008 2009 PAR Volumele importurilor (în milioane de tone) 17 957 17 298 16 645 22 696 Indice (2007 = 100) 100 96 93 126 Cotele de piață (intervale) 40 %-50 % 40 %-50 % 45 %-55 % 50 %-60 %

5. Evoluția prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping din Republica Populară Chineză și subcotarea prețurilor

5.1. Evoluția prețurilor

(50) Prețurile importurilor din RPC au înregistrat o creștere constantă de 11,3 %. Această tendință urmează, pe de o parte, evoluția prețurilor componentei principale a materiilor prime care au început să crească în mod substanțial în 2009 și în PAR; pe de altă parte, aceasta ar putea, într-o anumită măsură, să reflecte o modificare a gamei de produse (7). Tabelul 3 Preț unitar al RPC 2007 2008 2009 PAR EUR/milioane de tone 1 048 1 052 1 163 1 167 Indice (2007 = 100) 100 100,4 111 111,3

5.2. Subcotarea prețurilor

(51) În general, prețurile importurilor din RPC au fost în mod constant sub prețurile industriei din Uniune pe durata întregii perioade. Pentru stabilirea subcotării prețurilor, calculul Comisiei a avut la bază prețurile medii CIF de export din RPC, obținute de la Eurostat. Aceste prețuri ale produsului în cauză au fost comparate cu prețul mediu ponderat al industriei din Uniune ajustat la nivel franco fabrică. Comparația a indicat faptul că importurile din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu mai mult de 10 %, fără a lua în considerare taxa antidumping în vigoare.

6. Importurile din alte țări

(52) Volumul și cotele de piață ale importurilor din alte țări în perioada examinată sunt prezentate în tabelul de mai jos. Datele respective se bazează pe date Eurostat: Tabelul 4 Importurile din alte țări (volumul și cota de piață) 2007 2008 2009 PAR Volumul importurilor din alte țări terțe (milioane de tone) 501 239 296 378 Cota de piață a importurilor din alte țări terțe (intervale) sub 2 % sub 2 % sub 2 % sub 2 %

(53) În ceea ce privește volumul și cota de piață, importurile din alte țări terțe au rămas neglijabile în perioada examinată. Importurile din SUA, care este o altă țară care face obiectul unei măsuri antidumping, au încetat complet în perioada examinată.

7. Situația economică a industriei din Uniune

(54) În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.

7.1. Producția

(55) Producția a înregistrat o scădere importantă începând cu 2009, ca urmare, în special, a crizei economice mondiale și a închiderii unei instalații de producție în iunie 2009, atunci când producția acelei instalații a fost oprită complet (a se vedea considerentul 45). Tabelul 5 Producția din Uniune 2007 2008 2009 PAR Indicele volumului de producție din Uniune (2007 = 100) 100 95,2 66,5 70,7

7.2. Capacitatea și ratele de utilizare a capacității

(56) Capacitatea de producție a urmat aceeași tendință ca și producția în perioada examinată. Utilizarea capacității a fost totuși influențată în mod pozitiv în PAR de unele îmbunătățiri ale procesului.

(57) Datorită închiderii unei instalații din Uniune în 2009 (a se vedea considerentul 45) datele colectate pentru PAR sunt limitate la capacitatea instalației rămase. Tabelul 6 Capacitatea de producție și utilizarea capacității în Uniune 2007 2008 2009 PAR Indicele capacității de producție (2007 = 100) 100 101,5 91,0 80,6 Utilizarea capacității Indice (2007 = 100) 100 93,4 72,8 86,9

7.3. Stocuri

(58) Acest indicator s-a bazat pe informațiile furnizate de solicitanți pentru motivele precizate la considerentul 54. Ancheta efectuată la sediul întreprinderii a arătat anumite tendințe sezoniere în consumul de TCCA, și anume că produsul în cauză este utilizat în principal în timpul verii. Acest lucru are un impact asupra variației nivelului stocurilor pe durata întregului an, și anume stocurile culminează în timpul iernii și sunt reduse considerabil în perioada de vară. Având în vedere că cifrele pentru anii 2007-2009 reprezintă nivelul stocurilor la data de 31 decembrie din anul respectiv, în timp ce cifra pentru PAR arată nivelul stocurilor la 30 iunie 2010, și anume în perioada din an cu cea mai mare utilizare a stocului, acest indicator nu permite o comparație adecvată între PAR și restul perioadei în cauză și este, prin urmare, considerat irelevant pentru evaluarea prejudiciului.

7.4. Volumul vânzărilor

(59) Volumul vânzărilor de produs în cauză pe piața Uniunii a fost influențat negativ de criza economică. Creșterea din PAR poate fi atribuită în principal creșterii consumului în Uniune datorat redresării economice în urma crizei economice. Tabelul 7 Vânzări 2007 2008 2009 PAR Volum Indice (2007 = 100) 100 92 73 91

7.5. Cota de piață

(60) În perioada examinată, industria din Uniune nu a fost în măsură să își recupereze cota de piață care a scăzut semnificativ în perioada examinată. Tabelul 8 Cota de piață a Uniunii 2007 2008 2009 PAR Cota de piață a Uniunii (intervale) 55 %-65 % 50 %-60 % 45 %-55 % 45 %-55 %

7.6. Ocuparea forței de muncă și salariile

(61) Ocuparea forței de muncă în domeniu a scăzut în Uniune în perioada examinată, în special ca urmare a închiderii uneia dintre instalațiile de producție (a se vedea considerentul 45). În consecință, costul salariilor la nivelul industriei din Uniune a scăzut, de asemenea. Salariul mediu per angajat a rămas relativ stabil în perioada examinată. Tabelul 9 Ocuparea forței de muncă 2007 2008 2009 PAR Angajați Indice (2007 = 100) 100 98,7 84,1 74,2 Salariu pe angajat Indice (2007 = 100) 100 104,6 105,7 106,0

7.7. Productivitatea

(62) Productivitatea forței de muncă din industria din Uniune, măsurată în producție pe persoană angajată pe an, a înregistrat o evoluție negativă în perioada examinată, indicând o scădere bruscă cu aproximativ 20 % în 2009. Acest lucru s-a datorat unei reorganizări legate de închiderea instalației de producție care și-a suspendat producția pentru 6 luni în 2009 înainte de închiderea instalației în ianuarie 2010 (a se vedea considerentul 45). Productivitatea s-a redresat în PAR, deși, în primul semestru, a continuat să fie influențată în parte de tendințele negative în 2009. Tabelul 10 Productivitatea 2007 2008 2009 PAR Productivitatea Indice (2007 = 100) 100 96,5 79,2 95,3

7.8. Prețurile de vânzare

(63) Prețurile medii unitare ale TCCA în Uniune (reflectate în tabelul de mai jos) au crescut ușor în perioada 2007-2009, pentru a reveni la nivelul din 2007 în PAR. Într-o oarecare măsură, creșterea din perioada 2007-2009 este legată de efectul gamei de produse (a se vedea nota de subsol de la considerentul 50). Tabelul 11 Prețul de vânzare pe piața Uniunii 2007 2008 2009 PAR Prețul unitar mediu – Indice (2007 = 100) 100 104,6 111,4 103,1

7.9. Rentabilitatea

(64) Rentabilitatea vânzărilor de TCCA în Uniune a evoluat negativ începând cu anul 2007, înregistrând o pierdere semnificativă în 2009. Aceste rezultate proaste trebuie să fie considerate în legătură cu închiderea în anul în cauză a unei unități de producție de către un producător din Uniune. În PAR rentabilitatea a devenit ușor pozitivă, atingând totuși o marjă de profit net inferioară nivelului normal (și anume 10 % (8)) care trebuie să fie obținut în acest sector de activitate. Acest lucru arată că industria din Uniune se află în continuare într-o situație financiară precară. Tabelul 12 Rentabilitatea 2007 2008 2009 PAR Rentabilitatea (interval) – 10 % la 0 % – 10 % la 0 % – 20 % la – 10 % 0 % la 10 %

7.10. Investițiile și randamentul investițiilor

(65) Nu a fost efectuată nicio investiție majoră în perioada examinată. Cifrele exprimate sub formă de indici prezentate în tabel reflectă investițiile realizate pentru a îmbunătăți productivitatea și procesul de producție. Indicii privind randamentul investițiilor urmează aceeași evoluție ca și rentabilitatea. Tabelul 13 Investiții 2006 2007 2008 PAR Investiții nete Indice (2007 = 100) 100 158 32 23 Randamentul investițiilor (interval) – 10 % la 0 % – 10 % la 0 % – 20 % la – 10 % 0 % la 10 %

7.11. Fluxul de lichidități

(66) Fluxul de lichidități a rămas pozitiv în perioada examinată, cu excepția anului 2009, atunci când costurile de restructurare suplimentare au trebuit să fie acoperite din cauza închiderii uneia dintre unitățile de producție (a se vedea considerentul 45). Evoluția fluxului de numerar a fost conformă cu evoluția rentabilității. Tabelul 14 Fluxul de lichidități 2007 2008 2009 PAR Fluxul de lichidități (interval) 0 % la 10 % 0 % la 10 % – 10 % la 0 % 5 % la 15 %

7.12. Amploarea marjei de dumping

(67) Dumpingul din RPC a continuat în PAR la un nivel semnificativ mai mare decât actualul nivel al măsurilor. Pe de altă parte, având în vedere capacitățile neutilizate și prețurile importurilor din RPC, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat neglijabil.

7.13. Redresarea în urma unor practici de dumping anterioare

(68) Măsurile antidumping au fost impuse în octombrie 2005. Ținând seama de situația generală a industriei din Uniune și de importurile din RPC în perioada cuprinsă între 2007 și PAR, s-a ajuns la concluzia că industria din Uniune nu a reușit să se redreseze pe deplin în urma acestor efecte, în pofida măsurilor antidumping în vigoare.

7.14. Concluzie privind prejudiciul

(69) Mai mulți indicatori de prejudiciu au înregistrat o evoluție negativă în perioada examinată. Luând în considerare deteriorarea globală a situației producătorilor din Uniune, se consideră că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada examinată.

8. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping și alți factori

8.1. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC

(70) După cum se arată la considerentul 49, importurile de TCCA din RPC au crescut semnificativ între 2007 și PAR, atât în ceea ce privește volumul, cât și cota de piață. O subcotare semnificativă a prețurilor a fost, de asemenea, constatată (a se vedea considerentul 51). Afluxul masiv continuu de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC a avut loc în contextul unei creșteri globale a consumului din Uniune în perioada examinată, atingând în PAR un nivel care depășește cu 6 % nivelul atins în 2007, în pofida unei scăderi înregistrate între 2007 și 2009. Astfel cum a fost demonstrat de înrăutățirea situației din industria din Uniune, de pe urma creșterii consumului au beneficiat în principal importurile din RPC.

8.2. Impactul altor factori

(71) Comisia a analizat dacă orice factori cunoscuți, alții în afară de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, ar fi putut să aibă un impact asupra prejudiciului continuu suferit de producătorii din Uniune.

(72) În paralel cu importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, este posibil ca performanțele reduse ale industriei din Uniune pe piețe terțe, unde aceasta s-a confruntat, de asemenea, cu concurența din RPC, în special pe piața americană, să fi avut un impact negativ asupra producției din Uniune. Cu toate acestea, majoritatea activității producătorilor din Uniune este dedicată pieței Uniunii, ceea ce limitează impactul potențial al reducerii exporturilor.

(73) În plus, criza economică a avut, de asemenea, un impact negativ asupra performanței industriei din Uniune, provocând o scădere a producției și a restructurării unuia dintre producătorii din Uniune. Cu toate acestea, impactul crizei economice a fost limitat în timp (o parte din 2008 și 2009), în timp ce situația economică a industriei din Uniune a continuat să se deterioreze în perioada examinată. În plus, dezvoltarea în PAR arată că industria din Uniune a început să se redreseze parțial. Prin urmare, se consideră că impactul crizei economice nu a fost nesemnificativ în acest caz, dar nu a rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

8.3. Concluzie

(74) Importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC continue și criza economică au modificat procesul de redresare și au accentuat dificultățile industriei din Uniune. Deși alți factori au contribuit, de asemenea, la deteriorarea performanței industriei din Uniune, niciunul dintre aceștia nu s-a dovedit a fi suficient pentru a rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Din aceste motive, se poate concluziona că importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune.

E. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

1. Observații preliminare

(75) În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țările în cauză au fost evaluate pentru a stabili dacă există probabilitatea continuării prejudiciului.

(76) În ceea ce privește efectul probabil al expirării măsurilor în vigoare asupra industriei din Uniune, au fost luați în considerare factorii următori, în conformitate cu elementele prezentate pe scurt anterior, cu privire la probabilitatea continuării dumpingului.

2. Volumele importurilor și prețurile RPC

(77) Importurile de TCCA originar din RPC, care reprezintă aproximativ 98 % din totalul importurilor în UE, au continuat să câștige cotă de piață în perioada examinată, ajungând la 50 % în PAR. Ancheta a arătat că aceste importuri au fost realizate la prețuri care fac obiectul unui dumping, cu o marjă de dumping substanțială. De asemenea, prețurile importurilor din RPC au rămas în mod constant sub prețurile industriei din Uniune pe durata întregii perioade, subcotând prețurile din UE cu aproximativ 10 % (fără a ține cont de măsurile în vigoare).

3. Capacitatea neutilizată pe piața RPC

(78) Astfel cum s-a menționat la considerentele 34 și 35, analiza capacităților disponibile în RPC a arătat că utilizarea capacităților de producție a rămas la un nivel mic în perioada examinată. Excesul preconizat de capacitate de producție s-a constatat a fi de mai mult de trei ori mai mare decât piața Uniunii. În același timp, în conformitate cu informațiile furnizate în cererea de reexaminare, exista doar o piață limitată pentru produsul în cauză în RPC.

4. Atractivitatea pieței Uniunii

(79) Luând în considerare tendințele de import și capacitățile neutilizate aflate în creștere în RPC, UE riscă să atragă noi importuri din RPC în viitor. Faptul că piața Uniunii este atrăgătoare pentru exportatorii din RPC este demonstrat de evoluțiile din 2009, atunci când penuria de producție din Uniune, cauzată de restructurarea sectorului, a fost completată parțial prin importuri suplimentare din RPC.

(80) Această situație poate fi agravată în continuare de faptul că, pe piața americană, măsurile antidumping existente privind TCCA originar din RPC au fost recent prelungite. Prin urmare, este posibil ca expirarea măsurilor antidumping în UE să determine ca piața Uniunii să fie comparativ mai atrăgătoare.

5. Concluzie privind probabilitatea continuării prejudiciului

(81) Industria din Uniune a suferit de pe urma efectelor importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping pe parcursul mai multor ani și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică precară.

(82) Astfel cum s-a constatat anterior, ancheta a demonstrat că situația prejudiciabilă a industriei din Uniune a continuat în perioada examinată. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, continuarea prejudiciului este, în sine, un indiciu solid al faptului că prejudiciul riscă să continue în viitor, ceea ce ar sugera oportunitatea menținerii măsurilor.

(83) Având în vedere capacitatea neutilizată disponibilă în RPC și atractivitatea pieței Uniunii, tendința de creștere a numărului de importuri substanțiale provenite din RPC la prețuri care fac obiectul unui dumping care subcotau semnificativ prețurile practicate de producătorii din Uniune, este susceptibilă să continue, în cazul în care măsurile ar fi eliminate.

(84) În cazul în care măsurile în vigoare nu vor fi prelungite, situația industriei din Uniune s-ar deteriora și însăși existența sa ar fi pusă în pericol. Prin urmare, se concluzionează că există o probabilitate clară a continuării prejudiciului pentru industria din Uniune, în cazul abrogării măsurilor existente.

F. INTERESUL UNIUNII

1. Introducere

(85) În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, a fost necesar să se analizeze dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale producătorilor din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

(86) Este necesar să se amintească faptul că s-a considerat, în anchetele anterioare, că adoptarea de măsuri nu era împotriva intereselor Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă reprezintă o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.

(87) Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului și a prejudiciului, s-ar putea concluziona în mod clar că în acest caz particular menținerea măsurilor nu este în interesul Uniunii.

2. Interesul industriei din Uniune

(88) Având în vedere concluziile privind situația industriei din Uniune astfel cum este descrisă la considerentul 66 și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea continuării prejudiciului astfel cum s-a precizat la considerentele 78-81, se poate considera că expirarea măsurilor în vigoare ar putea conduce la o deteriorare suplimentară a situației economice a industriei TCCA din Uniune care a suferit de pe urma efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC și a cărei situație a fost agravată de criza economică mondială.

(89) Se consideră că menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, care ar putea, în acest caz, să se redreseze în urma efectului prejudiciabil al dumpingului anterior agravat de criza economică. În schimb, suprimarea măsurilor ar întrerupe redresarea industriei din Uniune ar constitui o amenințare serioasă la viabilitatea acesteia și, în consecință, ar reprezenta un risc pentru existența acesteia, reducând astfel aprovizionarea și competiția de pe piață.

3. Interesul importatorilor și utilizatorilor

(90) Au fost contactați toți utilizatorii, importatorii, operatorii și actorii cunoscuți din industria TCCA din aval.

(91) Numai doi utilizatori s-au manifestat, ambii exprimându-și sprijinul pentru continuarea măsurilor în vigoare. Aceștia au susținut că o continuare a măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra competiției pe piața Uniunii, ci, din contră, ar permite industriei utilizatoare să aibă o gamă mai largă de furnizori aflați în concurență la prețurile pieței. Deoarece nicio altă parte nu s-au manifestat în acest caz, nu există elemente de probă care să indice că menținerea măsurilor de antidumping în cazul de față ar avea un efect considerabil asupra importatorilor și utilizatorilor din Uniune.

4. Concluzie privind interesul Uniunii

(92) Menținerea măsurilor ar trebui să ajute industria din Uniune, cu efecte benefice importante privind condițiile competitive pe piața Uniunii și consolidarea sectorului în urma crizei economice și a restructurării. Mai mult, se estimează că utilizatorii și importatorii pot obține beneficii din continuarea măsurilor prin păstrarea unei game largi de furnizori pe piața Uniunii.

(93) Luând în considerare toți factorii menționați anterior, se concluzionează că nu există motive întemeiate împotriva continuării măsurilor în cauză.

G. MĂSURILE ANTIDUMPING

(94) Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, dacă a fost necesar.

(95) Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de TCCA originar din RPC ar trebui menținute.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de acid tricloroizocianuric și preparatele pe baza acestuia, cunoscut și sub denumirea de „symclosen” conform denumirii comune internaționale (INN), încadrat în prezent la codurile NC ex 2933 69 80 și ex 3808 94 20 (coduri TARIC 2933698070 și 3808942020) și originare din Republica Populară Chineză.

(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil la prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de perceperea taxelor vamale, se stabilește după cum urmează pentru produsele fabricate de întreprinderile următoare:

Întreprinderea Nivelul taxei antidumping Codul adițional TARIC Hebei Jiheng Chemical Co. Limited 8,1 % A604 Puyang Cleanway Chemicals Limited 7,3 % A628 Heze Huayi Chemical Co. Limited 3,2 % A629 Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited 40,5 % A627 Toate celelalte societăți 42,6 % A999

(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, la autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru toate celelalte societăți.

(4) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 19 decembrie 2011. Pentru Consiliu Președintele M. KOROLEC

(1) JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

(2) JO L 261, 7.10.2005, p. 1.

(3) Nivelul taxelor variază între 7,3 % (Puyang), 8,1 % (Hebei), 14,1 (Heze), 40,5 % (Zhucheng) și 42,6 % (alți producători-exportatori).

(4) JO L 254, 29.9.2010, p. 1.

(5) JO C 104, 23.4.2010, p. 15.

(6) JO C 270, 6.10.2010, p. 7.

(7) Produsul în cauză este fabricat în diferite forme care intră în două categorii principale, și anume produse sub formă de granule sau pudră, pe de o parte, și tablete, pe de altă parte. Prețurile pentru tablete sunt mai ridicate decât prețurile produselor sub formă de pudră. Aceasta înseamnă că prețurile produsului în cauză pot varia în funcție de variația compoziției unei anumite game de produse, adică gama de produse care conține o proporție mai mare de tablete ar fi mai scumpă în comparație cu gama de produse care conține comparativ mai multe produse sub formă de granule sau pudră.

(8) A se vedea marja de profit înainte de impozitare stabilită la considerentul 181 din Regulamentul (CE) nr. 538/2005 al Comisiei (JO L 89, 8.4.2005, p. 4).