RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 282/14

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1934 AL COMISIEI

din 27 octombrie 2015

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1. PROCEDURA

1.1. Măsurile în vigoare

(1) Măsurile antidumping asupra importurilor de anumite accesorii de țevărie (denumite în continuare „AT” sau „produsul în cauză”) originare din Republica Populară Chineză („țara în cauză” sau „China”) și din Thailanda au fost instituite inițial prin Regulamentul (CE) nr. 584/96 al Consiliului (2) („măsurile inițiale”) și au fost extinse ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 803/2009 al Consiliului (3) („măsurile în vigoare”).

(2) În temeiul articolului 13 alineatul (3) din regulamentul de bază, măsurile inițiale au fost extinse la importurile expediate din Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și, respectiv, Filipine, prin Regulamentele (CE) nr. 964/2003 (4), (CE) nr. 2052/2004 (5), (CE) nr. 2053/2004 (6) și (CE) nr. 655/2006 (7) ale Consiliului.

(3) Taxele antidumping în vigoare sunt de 58,6 % pentru toate societățile.

1.2. Măsurile în vigoare în ceea ce privește alte țări terțe

(4) În prezent sunt în vigoare măsuri antidumping asupra importurilor de AT originare din Rusia și Turcia (8) și asupra importurilor de AT originare din Republica Coreea și din Malaysia (9). Măsurile împotriva Thailandei au expirat la 4 septembrie 2014 (10).

1.3. Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

(5) La 14 decembrie 2013, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a publicat un aviz privind expirarea iminentă (11) a măsurilor antidumping asupra importurilor de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda, precum și asupra celor expediate din Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și, respectiv, Filipine.

(6) La 2 iunie 2014, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în vigoare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

(7) Cererea a fost prezentată de Comitetul de apărare a industriei accesoriilor din oțel sudate cap la cap al Uniunii Europene (denumit în continuare „solicitantul”), în numele unor producători care reprezentau peste 50 % din producția totală a Uniunii. Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei din Uniune.

(8) La 3 septembrie 2014, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (12).

1.4. Părțile interesate

(9) În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod explicit solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, utilizatorii și importatorii, producătorii-exportatori din țara în cauză, precum și autoritățile chineze cu privire la deschiderea reexaminării, invitându-i să coopereze.

(10) Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta observațiile cu privire la deschiderea reexaminării și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau consilierul-auditor în cadrul procedurilor comerciale.

1.4.1. Eșantionarea

(11) În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion dintre părțile interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

(a) Eșantionarea producătorilor din Uniune

(12) În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selectat provizoriu un eșantion de producători din Uniune și a invitat părțile interesate să prezinte observații. Eșantionul a fost selectat pe baza volumelor de producție și vânzare de produs similar în Uniune în perioada anchetei de reexaminare, asigurând totodată o distribuție geografică, și a fost constituit din trei societăți/grupuri de societăți care au instalații de producție în Austria, Franța, Germania și Italia. Nu s-au primit observații, prin urmare societățile selectate provizoriu au fost reținute pentru constituirea eșantionului final.

(13) Ulterior, unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion nu a putut să furnizeze un răspuns complet la chestionar și, prin urmare, acesta a fost înlocuit cu un alt producător din Uniune. Eșantionul final a fost format din trei societăți/grupuri de societăți care reprezentau 57 % din producția Uniunii și 58 % din vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii și care aveau instalații de producție în patru state membre diferite (Austria, Franța, Germania și Italia). Părțile interesate au fost informate în consecință. Eșantionul modificat a fost considerat reprezentativ pentru industria din Uniune.

(b) Eșantionarea importatorilor

(14) Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. Dintre cei doisprezece importatori care au furnizat informații, doar șase importau produsul în cauză din China. Dintre aceste șase societăți s-a selectat un eșantion pe baza volumului de importuri în Uniune ale produsului în cauză în timpul perioadei anchetei de reexaminare, asigurând totodată o distribuție geografică. Eșantionul a fost constituit din trei importatori cu sediul în Germania, Grecia și Italia.

(15) Toți importatorii care s-au prezentat au fost informați despre eșantionul propus. Nu s-au primit observații. Eșantionul a reprezentat 15 % din totalul importurilor de produs în cauză.

(c) Eșantionarea producătorilor-exportatori din China

(16) Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din China să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

(17) Inițial s-a prezentat un singur producător-exportator chinez, care a furnizat informațiile solicitate în formularul de eșantionare. Prin urmare, eșantionarea nu a mai fost necesară. Ulterior, după cum se menționează în considerentul 20, acest producător-exportator nu a mai cooperat.

1.4.2. Răspunsurile la chestionar

(18) Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor și importatorilor din Uniune incluși în eșantion, precum și producătorului-exportator chinez menționat anterior.

(19) S-au primit răspunsuri la chestionare de la cei trei producători/grupuri de producători din Uniune incluși în eșantion și de la cei trei importatori neafiliați incluși în eșantion.

(20) Producătorul-exportator chinez nu a trimis un răspuns la chestionar.

1.4.3. Vizitele de verificare

(21) Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului și pentru a stabili dacă impunerea măsurilor ar fi contrară interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare, în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază, la sediile următoarelor societăți: (a) producători din Uniune: — Erne Fittings GmbH și societatea afiliată Siekmann Fittings GmbH, Schlins, Austria; — Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Franța; — Virgilio Cena & Figli S.P.A., Brescia, Italia; (b) importatori: — Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Italia; — General Commercial & Industrial S.A., Atena, Grecia; — Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Germania.

1.5. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

(22) Ancheta privind probabilitatea reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2013 și 30 iunie 2014 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).

(23) Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”).

1.6. Comunicarea informațiilor

(24) Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină măsurile antidumping în vigoare și a invitat toate părțile interesate să prezinte observații. Nu au fost prezentate observații.

2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1. Produsul în cauză

(25) Produsul care face obiectul reexaminării este același ca cel vizat de reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor efectuată în august 2009 (13), și anume accesorii de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și accesoriile filetate), din fier sau din oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), având diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru sudarea cap la cap sau în alte scopuri, originare din China, încadrate în prezent la codurile NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 și ex 7307 99 80.

2.2. Produsul similar

(26) Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări principale: — produsul în cauză; — produsul fabricat și vândut pe piața internă din Arabia Saudită, care a fost considerată țară analogă; și — produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

(27) Comisia a decis că aceste produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

3.1. Observații preliminare

(28) În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă există sau nu dumping și dacă expirarea măsurilor existente riscă sau nu să conducă la continuarea sau la reapariția dumpingului.

(29) După cum s-a menționat în considerentele 18 și 19, deși s-a trimis un chestionar producătorului-exportator chinez care și-a manifestat intenția de participare în timpul exercițiului de eșantionare, ulterior acesta nu a răspuns la chestionar. Prin urmare, la ancheta curentă nu a cooperat niciun producător-exportator chinez, ceea ce a impus recurgerea la informațiile disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

(30) În acest sens, autoritățile chineze și producătorul-exportator menționat, care și-a declarat intenția de participare în timpul exercițiului de eșantionare, au fost informați în mod corespunzător că lipsa unui răspuns la chestionar ar putea fi considerată de către Comisie o dovadă de necooperare și că, în consecință, Comisia ar putea să aplice dispozițiile articolului 18 din regulamentul de bază în cazul constatărilor referitoare la China. După cum s-a menționat în considerentul 20 de mai sus, Comisia nu a primit niciun răspuns la chestionar.

(31) Ca urmare a acestei situații, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările legate de probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului prezentate mai jos s-au bazat pe informațiile disponibile, în special pe cele din solicitarea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, precum și pe statisticile Eurostat disponibile, verificate prin comparare cu statisticile privind importurile colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [„baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6)”] și cu informațiile colectate în timpul verificărilor la fața locului privind importatorii neafiliați. S-a analizat și baza de date statistice a Chinei privind exporturile. Însă analiza acesteia a indicat că datele referitoare la volumele importurilor depășeau cu mult volumele înregistrate în alte surse disponibile, în special în baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6). Similar, prețurile medii raportate în baza de date respectivă erau cu mult mai mari decât prețurile medii menționate de alte surse, inclusiv față de prețul mediu raportat de către importatorii neafiliați care au cooperat. Astfel, în timp ce datele raportate de toate celelalte surse disponibile prezentau diferențe neglijabile, s-a constatat că datele înregistrate în baza de date chineză difereau semnificativ de datele înregistrate în toate celelalte surse analizate de Comisie. Prin urmare, datele raportate în baza de date statistice a Chinei privind exporturile nu au fost considerate fiabile în acest caz.

3.2. Dumpingul importurilor în perioada anchetei de reexaminare

(a) Țara analogă

(32) În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală se stabilește pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță care are economie de piață. În acest scop, a trebuit să se selecteze o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țara analogă”).

(33) În ancheta inițială, țara analogă selectată a fost Thailanda. În timpul reexaminării precedente în perspectiva expirării măsurilor, s-au folosit ca țară analogă Statele Unite ale Americii, deoarece producătorii thailandezi nu au cooperat.

(34) În sensul prezentei anchete, Comisia a informat părțile interesate, prin avizul de deschidere, că are în vedere alegerea Republicii Coreea ca posibilă țară analogă, deoarece aceasta, spre deosebire de Statele Unite, nu a instituit măsuri de apărare comercială, iar un producător-exportator coreean a cooperat la reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor în vigoare asupra importurilor de AT din Malaysia și Republica Coreea menționate în considerentul 4. Comisia a invitat părțile să formuleze observații cu privire la adecvarea acestei alegeri, dar niciuna dintre părți nu a trimis observații.

(35) Comisia a căutat informații privind producătorii de AT din alte posibile țări analoge, și anume Arabia Saudită, Bosnia și Herțegovina, India, Israel, Japonia, Taiwan și Thailanda, și a invitat toți producătorii de AT cunoscuți din aceste țări, precum și pe producătorul din Republica Coreea, să furnizeze informațiile necesare. Un singur producător din Arabia Saudită a cooperat și a trimis un răspuns la chestionar.

(36) După cum s-a menționat în considerentul 26, ancheta a arătat că AT produse și vândute pe piața internă din Arabia Saudită au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale ca produsul fabricat și exportat în Uniune de către producătorii-exportatori din China.

(37) Ancheta nu e relevat nicio denaturare pe piața internă a Arabiei Saudite. Cu toate că exista un singur producător, nu erau în vigoare măsuri de apărare comercială, iar producătorul intern concura cu importuri din China, Coreea de Sud, Thailanda și Japonia. Pe baza acestei situații, s-a concluzionat că nivelul concurenței pe piața din Arabia Saudită este satisfăcător.

(38) De asemenea, ancheta a stabilit că volumele produse și vândute pe piața internă din Arabia Saudită sunt reprezentative în raport cu exporturile totale din China către Uniune, conform Eurostat.

(39) După cum se menționează în considerentul 45, ancheta a arătat că vânzările de AT pe piața internă ale producătorului din Arabia Saudită au fost, în medie, generatoare de pierderi. Cu toate acestea, s-a constatat că valoarea costului mediu al producției s-a situat în același interval ca în cazul industriei din Uniune, iar situațiile financiare auditate au fost pregătite pe baza principiului de „continuitate a activității”. Ținând cont de acest lucru, s-a considerat că societatea va rămâne viabilă în viitorul apropiat.

(40) Având în vedere aspectele menționate mai sus, Arabia Saudită a fost considerată potrivită ca țară analogă în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

(b) Valoarea normală

(41) Informațiile primite de la producătorul cooperant din Arabia Saudită au fost utilizate ca bază pentru stabilirea valorii normale aplicabile în cazul producătorilor-exportatori din China.

(42) În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale producătorului cooperant din Arabia Saudită a fost reprezentativ pe perioada anchetei de reexaminare.

(43) Vânzările pe piața internă sunt considerate reprezentative dacă volumul total al vânzărilor de produs similar către clienți independenți de pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune efectuate pe perioada anchetei de reexaminare. Volumul total al vânzărilor la export a fost stabilit pe baza statisticilor Eurostat, după cum s-a precizat în considerentul 31. Pe această bază, vânzările pe piața internă din Arabia Saudită au fost considerate reprezentative.

(44) În continuare, Comisia a examinat dacă vânzările de produs similar pe piața internă pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

(45) Ancheta a stabilit că, pe parcursul unei perioade extinse de timp, prețul mediu ponderat al vânzărilor pe piața internă s-a situat sub costul de producție mediu ponderat. Prin urmare, nu se poate considera că vânzările au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale. În consecință, valoarea normală a fost stabilită pe baza costului de fabricație, la care s-a adăugat o sumă rezonabilă corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și profitului, în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.

(46) În conformitate cu partea introductivă a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, costurile VAG au fost determinate pe baza datelor furnizate de producătorul cooperant din țara analogă. În absența oricăror informații referitoare la profitul real al producătorului-exportator, s-a utilizat o marjă de profit rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. Pentru industria de prelucrare a metalelor s-a considerat rezonabil un profit de 5 %. Marja de dumping s-a ridicat la 136 %.

(c) Prețul de export

(47) Prețul de export s-a bazat pe informațiile disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, adică pe statisticile Eurostat verificate prin comparare cu informațiile furnizate de solicitant în cerere, cu baza de date constituită în temeiul articolului 14 alineatul (6) și cu datele obținute de la importatorii neafiliați care au cooperat.

(d) Comparația

(48) Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică. În cazurile justificate de necesitatea unei comparații echitabile, prețul de export și valoarea normală au fost ajustate pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au făcut ajustări pentru a se ține seama de costurile de transport (maritim) al mărfii, de costurile de asigurare și de comisioanele vamale, pe baza informațiilor verificate furnizate de importatorii neafiliați.

(e) Marja de dumping

(49) Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată cu prețul de export mediu ponderat stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, nu s-au putut determina tipurile de produs exportate din China. Prin urmare, nu s-a putut efectua o comparație pe tipuri de produs.

(50) Pe această bază, s-a stabilit că valoarea medie ponderată a marjei de dumping, exprimată ca procent din prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de peste 136 %.

3.3. Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

(a) Observație preliminară

(51) În urma constatărilor privind existența unui dumping pe perioada anchetei de reexaminare, Comisia a investigat probabilitatea ca dumpingul să continue în absența măsurilor. S-au analizat următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei, comportamentul exportatorilor chinezi în alte țări terțe și atractivitatea pieței din Uniune.

(b) Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei

(52) Producția, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată ale Chinei au fost stabilite pe baza estimărilor furnizate de solicitant. Astfel, volumul total al producției din China a fost estimat la 435 000 de tone, iar capacitatea de producție totală la 612 000 de tone. Prin urmare, capacitatea neutilizată totală a Chinei a fost estimată la 177 000 de tone, ceea ce reprezintă aproape de trei ori consumul Uniunii pe perioada anchetei de reexaminare. După cum se explică în considerentele 53-56, este posibil ca o mare parte din această capacitate neutilizată să fie redirecționată spre Uniune.

(c) Comportamentul exportatorilor chinezi în alte țări terțe

(53) În absența oricăror informații disponibile public și din cauza necooperării producătorilor-exportatori chinezi, nu s-a putut stabili nivelul prețurilor medii ale produselor din China exportate pe piețele altor țări terțe. Pe de altă parte, producătorii-exportatori chinezi s-au angajat în practici comerciale neloiale pe piața din SUA, unde sunt în vigoare măsuri antidumping pentru AT din 1992. Pe baza acestui fapt și luând în considerare practicile de dumping anterioare și curente pe piața Uniunii, nu există motive să se considere că exportatorii chinezi își vor schimba comportamentul privind prețurile la export în viitorul apropiat.

(d) Atractivitatea pieței Uniunii

(54) Chiar și în condițiile existenței taxelor, producătorii-exportatori din China și-au crescut volumul exporturilor și cota de piață în Uniune, ceea ce indică menținerea interesului lor pentru comercializarea produselor pe piața Uniunii. Acest fapt este confirmat și de practicile de eludare anterioare – transbordarea AT prin Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine (a se vedea considerentul 2).

(55) Chiar și în eventualitatea creșterii consumului intern în China și în alte țări terțe, nivelul ridicat al supracapacității de producție a Chinei, care depășește cu mult consumul total din Uniune, sugerează că producătorii-exportatori chinezi vor continua să dispună de cantități semnificative pe care să le exporte pe piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Având în vedere că SUA, o altă piață mare pentru AT, a instituit măsuri antidumping solide cu privire la importurile de AT din China, este foarte probabil ca, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, o cantitate mare din această capacitate neutilizată să fie redirecționată către Uniune.

(56) Având în vedere practicile de dumping anterioare și curente ale producătorilor-exportatori chinezi, prezentate în considerentul 50 de mai sus, precum și faptul că AT din China fac obiectul unor măsuri antidumping atunci când sunt importate pe piața din SUA, se consideră că piața Uniunii va rămâne atractivă pentru producătorii-exportatorii din China.

3.4. Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

(57) Ancheta a stabilit că importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri afectate în mod semnificativ de dumping pe perioada anchetei de reexaminare. Având în vedere capacitatea neutilizată semnificativă disponibilă în China (aproape de trei ori consumul Uniunii), comportamentul la exportul pe piața SUA și atractivitatea pieței din Uniune, Comisia a concluzionat că există probabilitatea ca dumpingul să continue în cazul eliminării măsurilor.

4. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

4.1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

(58) Industria din Uniune nu a suferit schimbări structurale majore comparativ cu perioada de anchetă aferentă ultimei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, menționată în considerentul 1 de mai sus. Produsul similar a fost fabricat de 22 de producători din Uniune în cursul PAR. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

(59) Producția totală a Uniunii în cursul PAR a fost stabilită la 48 868 de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza datelor furnizate de solicitant, care au fost comparate cu datele verificate ale societăților incluse în eșantion.

(60) După cum s-a indicat în considerentul 11, pentru eșantionul final au fost selectați trei producători/grupuri de producători din Uniune. Societățile/grupurile de societăți incluse în eșantion au reprezentat 57 % din producția Uniunii și 58 % din vânzările Uniunii (a se vedea considerentul 13 de mai sus). Eșantionul a fost considerat reprezentativ pentru industria din Uniune.

4.2. Consumul la nivelul Uniunii

(61) Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pornind de la: (i) volumul vânzărilor realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii, bazat pe datele furnizate de solicitant; și (ii) importurile din țările terțe, bazate pe datele Eurostat. După cum s-a explicat în considerentul 31, datele raportate în baza de date statistice a Chinei privind exporturile nu au fost considerate de încredere și, prin urmare, nu au fost utilizate pentru stabilirea volumelor de export din China.

(62) Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează: Tabelul 1 Consumul la nivelul Uniunii (tone) 2011 2012 2013 PAR Consum total la nivelul Uniunii 57 897 59 916 60 503 58 113 Indice 100 103 104 100 Sursa: Datele furnizate de solicitant și Eurostat.

(63) În 2012 și 2013, consumul a crescut ușor, cu 3 % și, respectiv, 4 % comparativ cu nivelul din 2011, ajungând la 59 916 tone în 2012 și la 60 503 tone în 2013. În PAR, consumul a scăzut până la un nivel puțin mai mare decât cel din 2011, respectiv la 58 113 tone. În ansamblu, consumul din Uniune a rămas stabil pe parcursul perioadei examinate.

4.3. Importurile originare din țara în cauză

4.3.1. Volumul și cota de piață a importurilor originare din țara în cauză

(64) Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor Eurostat. Volumul total al importurilor din China, prezentat în tabelul de mai jos, include importurile de AT originare din China și de AT expediate din Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine, având în vedere extinderea măsurilor la importurile expediate din aceste țări conform celor menționate în considerentul 2.

(65) Importurile din China în Uniune au evoluat după cum urmează: Tabelul 2 Volumul importurilor (tone) și cota de piață 2011 2012 2013 PAR AT originare din China 3 739 6 789 7 091 8 058 AT expediate din Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine 1 051 1 168 1 342 1 377 Volumul total al importurilor din China 4 790 7 957 8 433 9 435 Indice 100 166 176 197 Cotă de piață 8 % 13 % 14 % 16 % Sursa: Eurostat.

(66) În perioada examinată, volumul total al importurilor din China a crescut continuu și aproape s-a dublat, de la 4 790 de tone în 2011 la 9 435 de tone în PAR. Cota de piață deținută de China a urmat aceeași tendință și s-a dublat în perioada examinată, de la 8 % în 2011 la 16 % în PAR.

4.3.2. Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

(67) Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor Eurostat. Prețul mediu la import prezentat în tabelul de mai jos include AT originare din China și AT expediate din Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine, din aceleași motive expuse în considerentul 64. Pe această bază, prețul mediu al importurilor în Uniune din țara în cauză a evoluat după cum urmează: Tabelul 3 Prețurile de import (EUR/tonă) 2011 2012 2013 PAR AT originare din China 1 347 1 646 1 299 1 179 AT expediate din Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine 2 200 2 700 2 633 2 623 Medie China 1 534 1 801 1 511 1 388 Indice 100 117 98 90 Sursa: Eurostat.

(68) În perioada examinată, prețul mediu la import a suferit fluctuații considerabile. Mai întâi, acesta a crescut cu 17 %, de la 1 534 EUR/tonă în 2011 la 1 801 EUR/tonă în 2012. Prețul la import a scăzut în 2013 la 1 511 EUR/tonă și la 1 388 EUR/tonă în PAR. În ansamblu, în perioada examinată prețul la import a scăzut cu 10 %.

(69) Comisia a determinat subcotarea prețurilor în perioada anchetei prin compararea valorii medii ponderate a prețului de vânzare practicat de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustat la nivel franco fabrică, cu prețul mediu al importurilor din țara în cauză către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilit pe criteriul prețului CIF (cost, asigurare și navlu) pe baza statisticilor Eurostat, cu ajustările corespunzătoare pentru a ține seama de taxele vamale și de costurile ulterioare importului.

(70) După cum s-a menționat în considerentul 49, având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, nu s-au putut determina tipurile de produs exportate din China. Prin urmare, nu s-a putut face o comparație pe tipuri de produs. Compararea prețurilor s-a realizat având în vedere tranzacții la același nivel comercial, ajustate în mod corespunzător dacă a fost necesar, după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, înregistrată în perioada anchetei. Rezultatul a indicat o valoare medie ponderată de 20,5 % pentru marja de subcotare.

4.3.3. Importurile din țări terțe

(71) Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor către Uniune din alte țări terțe în perioada examinată, exprimate ca volum și cotă de piață, precum și prețul mediu al acestor importuri. Tabelul 4 Importuri din țări terțe 2011 2012 2013 PAR Importuri din țări terțe Volum în tone 9 078 11 560 11 273 11 556 Indice 100 127 124 127 Cotă de piață 16 % 19 % 19 % 20 % Preț mediu (EUR/tonă) 2 596 2 473 2 584 2 442 Indice 100 95 100 94 Sursa: Eurostat.

(72) Volumul importurilor din alte țări terțe a crescut de la circa 9 078 de tone în 2011 la circa 11 556 de tone în PAR, adică o creștere de 27 %. Această creștere a apărut în principal în perioada 2011-2012, ulterior volumele importurilor rămânând relativ stabile până la sfârșitul PAR. Creșterea se reflectă și în cota de piață a acestor importuri, care a crescut de la 16 % în 2011 la 19 % în 2012 și apoi a rămas relativ stabilă, doar cu o ușoară creștere până la 20 % în PAR. Prețul mediu la import a scăzut cu 5 % în 2012, apoi a crescut cu 5 % în 2013. În PAR, acesta a scăzut din nou cu 6 %. În medie, aceste prețuri au fost mai scăzute decât prețurile industriei din Uniune.

(73) În PAR, importurile au provenit în principal din Vietnam, Cambodgia, Thailanda și Israel. Evoluția lor a fost cea prezentată mai jos. Tabelul 5 Volumul importurilor (tone) din alte țări terțe principale Volumul importurilor, pe țări 2011 2012 2013 PAR Vietnam 1 158 1 602 2 635 2 562 Indice 100 138 228 221 Cambodgia 0 0 365 1 368 Indice 100 100 365 1 368 Thailanda 2 520 2 559 1 974 1 357 Indice 100 102 78 54 Israel 128 547 745 973 Indice 100 427 582 760 Sursa: Eurostat.

(74) Importurile din Vietnam s-au dublat în perioada examinată, ajungând la circa 2 562 de tone în PAR. Importurile din Thailanda au scăzut semnificativ (cu 47 %) din 2011, ajungând la nivelul de 1 357 de tone în PAR. În sfârșit, importurile din Cambodgia și Israel au crescut semnificativ în perioada examinată, până la nivelul de 1 368 de tone și, respectiv, 973 de tone în PAR.

4.4. Situația economică a industriei din Uniune

4.4.1. Observații generale

(75) În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.

(76) Pentru a analiza prejudiciul, Comisia a făcut o distincție între indicatorii macroeconomici și cei microeconomici ai prejudiciului. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în cererea de reexaminare; datele se referă la toți producătorii cunoscuți din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionare date de producătorii din Uniune incluși în eșantion și a datelor referitoare la aceștia. Ambele seturi de date s-au dovedit reprezentative pentru situația economică a industriei din Uniune.

(77) Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

(78) Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costurile cu forța de muncă, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri. Cifrele privind indicatorii microeconomici se bazează pe date verificate, provenite doar de la societățile sau grupurile de societăți incluse în eșantion.

4.4.2. Indicatori macroeconomici

4.4.2.1. Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității

(79) Producția totală, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 6 Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității 2011 2012 2013 PAR Volumul producției (tone) 53 797 54 951 54 572 48 868 Indice 100 102 101 90 Capacitate de producție (tone) 184 220 164 220 164 220 164 220 Indice 100 89 89 89 Rată de utilizare a capacității 29 % 33 % 33 % 29 % Sursa: Cerere.

(80) Volumul producției a rămas relativ stabil între 2011 și 2013, dar a scăzut cu 10 % în PAR, până la nivelul de 48 868 de tone.

(81) Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a rămas la nivelul de 164 220 de tone din 2012, după o reducere a capacității de 11 % în 2011. În concordanță cu practica standard a acestei industrii specifice și cu metoda utilizată în cadrul procedurilor anterioare menționate în considerentul 4, capacitatea raportată prezentată în tabelul de mai sus s-a bazat pe capacitatea maximă teoretică, după modelul 3 schimburi/zi, 6 zile/săptămână, 48 de săptămâni/an. În realitate, însă, industria funcționează doar după modelul 2 schimburi/zi, 5 zile/săptămână, 48 de săptămâni/an. Prin urmare, capacitatea raportată nu reflectă neapărat cu exactitate capacitatea reală în cursul PAR.

(82) Rata de utilizare a capacității în timpul PAR a rămas la un nivel scăzut, și anume 29 %. Rata de utilizare a capacității a crescut în perioada examinată, ajungând la 33 % în 2012 și în 2013, ceea ce reflectă o ușoară creștere a volumului producției în acești ani. După cum s-a menționat în considerentul 81, nivelul scăzut al ratei de utilizare a capacității se explică în parte prin metoda de calcul al capacității totale.

4.4.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață

(83) Volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 7 Volumul vânzărilor și cota de piață 2011 2012 2013 PAR Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (tone) 44 030 40 399 40 797 37 121 Indice 100 92 93 84 Cotă de piață 76 % 67 % 67 % 64 % Sursa: Cerere.

(84) Volumul vânzărilor pe piața Uniunii a scăzut cu 8 % în 2012 față de vânzările realizate în 2011. În 2013 el a crescut ușor, apoi a scăzut din nou în PAR până la nivelul de 37 121 de tone, ceea ce înseamnă că volumul general al vânzărilor a scăzut cu 16 % comparativ cu cel din 2011.

(85) Declinul vânzărilor efectuate de industria din Uniune s-a reflectat și în cota de piață, care a scăzut cu 12 puncte procentuale în perioada examinată, de la 76 % în 2011 la 64 % în PAR.

4.4.2.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea

(86) Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 8 Ocuparea forței de muncă și productivitatea 2011 2012 2013 PAR Număr de angajați 1 092 1 006 962 947 Indice 100 92 88 86 Productivitate (unitate/salariat) 49 55 57 52 Indice 100 112 116 106 Sursa: Cerere.

(87) În perioada examinată, numărul angajaților a scăzut progresiv cu 14 %, de la 1 092 de angajați în 2011 la 947 de angajați în PAR. Întrucât nivelul producției a rămas constant în 2012 și 2013, productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată ca producție anuală (tone) pe persoană angajată, a crescut în acești ani cu 12 % și, respectiv, 16 % comparativ cu 2011. În PAR, productivitatea a scăzut ca urmare a declinului producției, dar a depășit cu 6 % nivelul din 2011.

4.4.3. Indicatori microeconomici

4.4.3.1. Prețurile și factorii care influențează prețurile

(88) În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează: Tabelul 9 Prețurile de vânzare în Uniune și costul unitar 2011 2012 2013 PAR Preț de vânzare unitar mediu în Uniune pe piața globală (EUR/tonă) 2 774 2 902 2 808 2 892 Indice 100 105 101 104 Cost de producție unitar (EUR/tonă) 3 081 3 100 3 042 3 118 Indice 100 101 99 101 Sursa: Datele verificate ale societăților incluse în eșantion.

(89) Prețurile de vânzare în Uniune au rămas relativ stabile și au prezentat doar fluctuații minore. Astfel, în 2012 ele au crescut cu 5 %, în 2013 au scăzut cu 4 %, apoi au crescut din nou cu 3 % în PAR. În perioada examinată, prețurile au crescut în ansamblu cu 4 %. Costul unitar al producției a urmat aceeași tendință, adică întâi a crescut în 2012, apoi a scăzut în 2013 și a crescut din nou în PAR. Totuși, aceste fluctuații au fost minore, situându-se doar între 1 % și 2 %. În ansamblu, costul unitar al producției a crescut cu 1 % pe parcursul perioadei examinate. Prin urmare, creșterea ușor mai mare a prețurilor de vânzare în perioada examinată a condus la îmbunătățirea rentabilității producătorilor din Uniune, care a rămas totuși negativă pe parcursul întregii perioade examinate, după cum se arată în considerentul 94.

4.4.3.2. Costurile cu forța de muncă

(90) Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 10 Costurile medii cu forța de muncă pe angajat 2011 2012 2013 PAR Costuri medii cu forța de muncă pe angajat (EUR) 53 347 54 409 55 868 55 715 Indice 100 102 105 104 Sursa: Datele verificate ale societăților incluse în eșantion.

(91) Pe parcursul perioadei examinate, costurile medii cu forța de muncă pe angajat au cunoscut o tendință ușor ascendentă. Între 2011 și PAR, costurile medii cu forța de muncă pe angajat au crescut cu 4 %, ajungând la 55 715 EUR. Reducerea cu 14 % a numărului de angajați în perioada examinată nu a adus economii imediate societăților, din cauza taxelor rezultate din rezilierea contractelor.

4.4.3.3. Stocurile

(92) Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 11 Stocurile 2011 2012 2013 PAR Stocuri finale (tone) 6 657 6 851 6 807 5 749 Indice 100 103 102 86 Stocuri finale ca procent din producție 22 % 21 % 29 % 21 % Sursa: Datele verificate ale societăților incluse în eșantion.

(93) Mai întâi, stocul final a crescut ușor în 2012, apoi a scăzut din nou, cu 1 % între 2012 și 2013 și cu 16 % între 2013 și PAR. În ansamblu, stocurile au scăzut cu 14 % în perioada examinată. Față de nivelul producției, stocul final a scăzut cu 1 punct procentual între 2011 și PAR.

4.4.3.4. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

(94) Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 12 Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor 2011 2012 2013 PAR Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări) – 11,2 % – 5,5 % – 8,3 % – 9,1 % Flux de numerar (EUR) – 7 791 330 – 518 192 – 2 540 656 – 1 790 761 Indice 100 1 504 307 435 Investiții (EUR) 2 388 945 3 111 518 4 339 627 3 362 845 Indice 100 130 182 141 Randamentul investițiilor – 21,4 % – 18,8 % – 13,6 % – 15,3 % Sursa: Datele verificate ale societăților incluse în eșantion.

(95) Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective.

(96) Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a suferit pierderi considerabile. În 2011, industria a înregistrat o pierdere de – 11,2 %, care a scăzut la – 5,5 % în 2012 pentru a crește din nou în 2013 și în PAR, până la – 8,3 % și, respectiv, – 9,1 %.

(97) Fluxul net de numerar reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Fluxul de numerar a rămas negativ în perioada examinată, deși s-a înregistrat o îmbunătățire, în special în 2012.

(98) Investițiile au urmat o evoluție ascendentă și au fost legate de îmbunătățirea securității procesului de producție, de scăderea consumului de energie și de creșterea competitivității și calității AT. Investițiile au crescut în 2012 și din nou în 2013, dar au scăzut în PAR. Comparativ cu 2011, investițiile au crescut cu 30 % în 2012, cu 82 % în 2013 și cu 41 % în PAR. Totuși, această creștere nu s-a reflectat într-o valoare pozitivă a randamentului investițiilor, adică a profitului exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta s-a situat între – 21,4 % în 2011 și – 15,3 % în PAR.

4.4.3.5. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping

(99) Marja de dumping stabilită în urma anchetei depășește cu mult nivelul de minimis. Impactul amplorii marjei de dumping reale asupra industriei din Uniune este considerabil, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză.

(100) Industria din Uniune era încă în curs de redresare în urma efectelor dumpingului prejudiciabil anterior cauzat de importurile de AT originare din Rusia, Turcia, Republica Coreea și Malaysia.

4.5. Concluzie privind situația industriei din Uniune

(101) Aproape toți indicatorii de prejudiciu principali au prezentat o tendință negativă. Volumul producției a scăzut cu 9 %, iar capacitatea de producție – cu 11 % în perioada examinată. Industria din Uniune a continuat să înregistreze pierderi importante pe întreaga durată a perioadei examinate. Deși situația s-a îmbunătățit ușor, pierderile ei s-au ridicat la – 9,1 % în PAR. În plus, industria din Uniune a înregistrat un flux de numerar permanent negativ și o reducere a gradului de ocupare a forței de muncă cu circa 11 % în perioada examinată. De asemenea, vânzările au scăzut cu 16 %, iar cota de piață a producătorilor din Uniune s-a redus cu 12 puncte procentuale.

(102) Situația stocurilor s-a îmbunătățit ușor, volumul acestora scăzând cu 14 %, iar investițiile au crescut cu 41 % în cursul perioadei examinate. Investițiile au reprezentat, totuși, o necesitate pentru producătorii din Uniune, printre altele pentru a putea concura pe piață. Însă această creștere, privită izolat, nu exclude existența unui prejudiciu și ar trebui să fie considerată mai curând o parte din procesul de restructurare care este în curs de desfășurare în industria Uniunii.

(103) Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

5.1. Impactul volumului preconizat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor

(104) În considerentul 57, Comisia a concluzionat că abrogarea măsurilor va determina, după toate probabilitățile, continuarea importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză.

(105) Ancheta a arătat că industria din Uniune a suferit prejudicii importante pe perioada anchetei de reexaminare, acestea constând, printre altele, în scăderea producției, a volumului de vânzări, a cotei de piață, a gradului de ocupare a forței de muncă și într-o pierdere continuă de profit, conform celor menționate în considerentul 101.

(106) În pofida taxelor mari aplicate, volumul importurilor din China a crescut semnificativ în perioada examinată, ceea ce a condus la dublarea cotei de piață deținute de China (a se vedea considerentul 65). Presiunea exercitată asupra prețurilor pe piața Uniunii a rămas foarte mare, având în vedere marjele de subcotare semnificative constatate în cursul PAR.

(107) În plus, după cum s-a menționat în considerentul 52, capacitatea de producție neutilizată disponibilă în China a fost de aproape trei ori mai mare decât consumul din Uniune pe perioada anchetei de reexaminare. Prin urmare, în cazul abrogării măsurilor există probabilitatea ca pe piața Uniunii să pătrundă volume mari din produsul în cauză.

(108) Având în vedere practica anterioară și actuală de stabilire a prețurilor a producătorilor-exportatori din țara în cauză, este de așteptat ca importurile să se facă în continuare la prețuri de dumping, subminând astfel semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune. Importurile care fac obiectul unui dumping ar avea cu siguranță un impact negativ asupra industriei din Uniune. Ele ar exercita o presiune și mai puternică asupra prețurilor industriei din Uniune și, prin urmare, ar contribui la o deteriorare și mai puternică a rezultatelor financiare ale industriei din Uniune. Aceste importuri ar continua să acapareze o parte din cota de piață a Uniunii, în detrimentul industriei din Uniune. Situația ar avea drept rezultat un grad și mai scăzut de utilizare a capacității de către industria Uniunii, acesta fiind unul dintre principalele elemente care au contribuit la rezultatele negative ale industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate.

(109) Prin urmare, Comisia a ajuns la concluzia că abrogarea măsurilor în vigoare ar avea ca efect probabil continuarea prejudiciului pentru industria din Uniune, în sensul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

6. INTERESUL UNIUNII

(110) În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

(111) Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

(112) Pe această bază s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea continuării practicilor de dumping și probabilitatea continuării prejudiciului, există motive întemeiate pentru a concluziona că menținerea măsurilor existente nu este în interesul Uniunii.

6.1. Interesul industriei din Uniune

(113) Măsurile antidumping în vigoare nu au împiedicat pătrunderea pe piața Uniunii a importurilor care fac obiectul unui dumping, iar industria din Uniune a suferit prejudicii importante în perioada examinată.

(114) Industria Uniunii s-a dovedit a fi o industrie viabilă din punct de vedere structural. Eforturile în direcția raționalizării procesului de producție și a consolidării competitivității și calității au determinat creșterea productivității (cu 6 %) și reducerea capacității de producție (cu 11 %) în decursul PAR. Aceste eforturi s-au manifestat și sub forma investițiilor (a se vedea considerentul 98). În sfârșit, activitatea de export a industriei din Uniune a evoluat pozitiv în condiții de profitabilitate, arătându-se competitivă pe piețele țărilor terțe (exporturile producătorilor incluși în eșantion au crescut cu 10 % în decursul perioadei examinate).

(115) În cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, probabila intrare a unor volume substanțiale de importuri originare din țara în cauză, care ar face obiectul unui dumping, ar deteriora și mai mult situația industriei din Uniune. Aceste intrări ar fi de natură să cauzeze, printre altele, pierderi suplimentare ale cotei de piață, scăderea prețurilor de vânzare, scăderea ratei de utilizare a capacității și, în general, o deteriorare și mai gravă a situației financiare a industriei din Uniune.

(116) Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor antidumping împotriva Chinei ar fi în interesul industriei din Uniune.

6.2. Interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor

(117) La ancheta curentă au cooperat doisprezece importatori, dar numai șase au raportat importuri de AT din țara în cauză. S-a selectat un eșantion de trei importatori neafiliați, care reprezentau 15 % din totalul importurilor din China în PAR. Produsul în cauză constituia, în medie, doar circa 10 % din volumul total al vânzărilor acestor importatori. Activitatea lor comercială cu produsul în cauză a fost profitabilă. Având în vedere acest lucru, măsurile în vigoare nu au afectat semnificativ importatorii verificați.

(118) De asemenea, ancheta a arătat că importatorii au continuat să importe produsul în cauză în volume semnificative, care chiar au crescut în perioada examinată. Din aceleași motive, este puțin probabil ca menținerea măsurilor să conducă la deteriorarea situației lor economice viitoare.

(119) Niciunul dintre utilizatori nu a cooperat și nu s-a făcut cunoscut în cursul prezentei anchete. Această lipsă de cooperare pare să confirme concluziile anchetei inițiale, și anume că AT reprezintă o parte foarte mică din costurile totale de producție ale acestora, iar măsurile în vigoare nu par să fi condus la scăderea competitivității lor.

6.3. Concluzie privind interesul Uniunii

(120) Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive întemeiate împotriva extinderii măsurilor antidumping în vigoare.

7. MĂSURILE ANTIDUMPING

(121) Din considerațiile de mai sus rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite accesorii de țevărie originare din China ar trebui să fie menținute.

(122) În consecință, ar trebui să se mențină și extinderea măsurilor aplicate produsului în cauză originar din China la exporturile expediate din Taiwan (14), Indonezia (15), Sri Lanka (16) și Filipine (17), indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine.

(123) Prezentul regulament este în conformitate cu avizul Comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de accesorii de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și accesoriile filetate), din fier sau oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), al căror cel mai mare diametru exterior este de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru sudarea cap la cap sau în alte scopuri, încadrate în prezent la codurile NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 și ex 7307 99 80 (codurile TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 și 7307998098) și originare din Republica Populară Chineză.

(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos, este următorul:

Țara Societatea Nivelul taxei (%) Coduri adiționale TARIC China Toate societățile 58,6 —

(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 27 octombrie 2015. Pentru Comisie Președintele Jean-Claude JUNCKER

(1) JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

(2) Regulamentul (CE) nr. 584/96 al Consiliului din 11 martie 1996 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză, din Croația și din Thailanda, și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite (JO L 84, 3.4.1996, p. 1).

(3) Regulamentul (CE) nr. 803/2009 al Consiliului din 27 august 2009 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda, precum și asupra celor expediate din Taiwan, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din Taiwan, și de abrogare a scutirii acordate societăților comerciale Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. și Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (JO L 233, 4.9.2009, p. 1).

(4) Regulamentul (CE) nr. 964/2003 al Consiliului din 2 iunie 2003 privind impunerea drepturilor antidumping definitive la importurile anumitor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză și Thailanda, precum și la importurile anumitor produse expediate din Taiwan, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din Taiwan (JO L 139, 6.6.2003, p. 1).

(5) Regulamentul (CE) nr. 2052/2004 al Consiliului din 22 noiembrie 2004 privind extinderea dreptului antidumping definitiv impus prin Regulamentul (CE) nr. 964/2003 privind importurile anumitor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză, la importurile anumitor accesorii de țevărie din fier sau oțel expediate din Indonezia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din această țară (JO L 355, 1.12.2004, p. 4).

(6) Regulamentul (CE) nr. 2053/2004 al Consiliului din 22 noiembrie 2004 privind extinderea dreptului antidumping definitiv impus prin Regulamentul (CE) nr. 964/2003 la importurile anumitor accesorii de țevărie din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză, la importurile anumitor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, expediate din Sri Lanka, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din această țară (JO L 355, 1.12.2004, p. 9).

(7) Regulamentul (CE) nr. 655/2006 al Consiliului din 27 aprilie 2006 privind extinderea dreptului antidumping definitiv impus prin Regulamentul (CE) nr. 964/2003 la importurile anumitor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză, la importurile anumitor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, expediate din Filipine, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din această țară (JO L 116, 29.4.2006, p. 1).

(8) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 78/2013 al Consiliului din 17 ianuarie 2013 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de anumite accesorii de țevărie din fier sau din oțel originare din Rusia și Turcia (JO L 27, 29.1.2013, p. 1).

(9) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1283/2014 al Comisiei din 2 decembrie 2014 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Coreea și din Malaysia în urma unei revizuiri efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (JO L 347, 3.12.2014, p. 17).

(10) JO C 297, 4.9.2014, p. 12.

(11) JO C 366, 14.12.2013, p. 35.

(12) JO C 295, 3.9.2014, p. 6.

(13) Regulamentul (CE) nr. 803/2009 al Consiliului din 27 august 2009 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda, precum și asupra celor expediate din Taiwan, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din Taiwan, și de abrogare a scutirii acordate societăților comerciale Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. și Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (JO L 233, 4.9.2009, p. 1).

(14) Regulamentul (CE) nr. 964/2003.

(15) Regulamentul (CE) nr. 2052/2004.

(16) Regulamentul (CE) nr. 2053/2004.

(17) Regulamentul (CE) nr. 655/2006.