2.

Utilizarea cu succes a metodei deschise de coordonare în cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării depinde de angajamentul politic al statelor membre, de orientările consolidate din partea Consiliului și de metodele eficace de lucru la nivel european, care ar trebui să se bazeze pe următoarele: (a) cicluri de lucru – perioada până în 2030 va fi împărțită în două cicluri, primul ciclu acoperind cei 5 ani din perioada 2021-2025, urmând calendarul propus de Comisie în comunicarea sa privind realizarea spațiului european al educației, iar al doilea ciclu până în 2030. Primul ciclu ar trebui să permită realizarea spațiului european al educației până în 2025; (b) domenii prioritare – pentru fiecare ciclu, Consiliul va conveni asupra unei serii de prioritare pentru cooperarea europeană, pe baza priorităților strategice, ținând seama de obiectivul general de a realiza spațiul european al educației și dezvoltarea sa ulterioară. Domeniile prioritare europene ar trebui să le permită tuturor statelor membre să coopereze cu privire la chestiuni mai ample, permițând totodată o cooperare mai specifică și mai strânsă între state membre interesate pentru a aborda provocările emergente și nevoile specifice în materie de politici. Domeniile prioritare pentru primul ciclu din acest nou cadru sunt menționate în anexa III; (c) învățarea reciprocă – cooperarea europeană în domeniile prioritare menționate anterior ar trebui să se desfășoare prin mijloace precum activitățile de învățare reciprocă și de consiliere reciprocă, conferințe și seminare, ateliere, foruri la nivel înalt sau grupuri de experți, comitete, studii și analize, cooperare prin internet și, după caz, cu implicarea părților interesate relevante. Toate aceste inițiative ar trebui elaborate în baza unor mandate clare, a unor calendare și a unor rezultate planificate, pe care să le propună Comisia în cooperare cu statele membre; (d) instrumente și abordări comune de referință – învățarea reciprocă se poate inspira din dezvoltarea unor instrumente și abordări de referință sau poate conduce la astfel de instrumente și abordări de referință care se bazează pe analize comune și sprijină dezvoltarea în continuare a politicilor la diferite niveluri de guvernanță (UE, național, regional, local, sectorial etc.); (e) mecanismul de guvernanță – în timpul primului ciclu, cadrul strategic ar trebui să mențină toate demersurile încercate și testate în materie de învățare reciprocă ale ET 2020, cum ar fi grupurile de lucru, formațiunile directorilor generali și instrumentele de învățare reciprocă, precum și implicarea altor organe de guvernanță relevante. Statele membre și Comisia vor adapta aceste demersuri la noile priorități strategice și vor colabora pentru a stabili soluții de guvernanță care să faciliteze comunicarea eficace a informațiilor de la nivel tehnic la nivel politic, atunci când este necesar, și să coordoneze activitatea ce se va desfășura în temeiul cadrului strategic, fără a crea structuri inutile sau sarcini suplimentare pentru statele membre; (f) diseminare rezultatelor – pentru a mări vizibilitatea și impactul la nivel național și european, rezultatele cooperării vor fi difuzate pe larg în rândul tuturor părților interesate relevante și, după caz, vor fi discutate la nivel politic; (g) monitorizarea procesului – pentru a promova obținerea de rezultate prin metoda deschisă de coordonare, precum și asumarea procesului atât la nivel național, cât și la nivel european, statele membre și Comisia vor colabora strâns pentru a trece în revistă activitatea desfășurată la nivel tehnic, evaluând atât procesul cât și rezultatele acestuia. Monitorizarea anuală se va desfășura și prin intermediul Monitorului educației și formării al Comisiei, care urmărește progresele înregistrate în direcția atingerii tuturor țintelor și indicatorilor, inclusiv a subindicatorilor, asupra cărora s-a convenit la nivelul UE în domeniul educației și formării și care contribuie în același timp la procesul semestrului european; (h) raportarea progreselor – la sfârșitul primului ciclu, până în 2025, va fi necesară revizuirea seriei de domenii prioritare pentru a le adapta sau a stabili unele noi pentru următorul ciclu, pe baza provocărilor actuale și pentru a reflecta progresele înregistrate, inclusiv în ceea ce privește elaborarea unor soluții de guvernanță proporționale cu ambiția politică a spațiului european al educației. În 2022, Comisia va publica un raport intermediar privind spațiul european al educației, trecând în revistă și evaluând realizările în privința spațiului european al educației prin intermediul cadrului strategic de cooperare și propunând următoarele etape, după caz, iar în 2023 va organiza și un eveniment de evaluare la jumătatea perioadei. Atât raportul privind progresele înregistrate, cât și evaluarea la jumătatea perioadei vor fi luate la rândul lor în considerare în acordul Consiliului privind posibile noi domenii prioritare după 2025.