ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Obiectivul strategiei bugetare prezentate în Programul de convergență pentru 2014 este menținerea deficitului public sub valoarea de referință din tratat de 3 % din PIB pe perioada programului. Obiectivul pe termen mediu menționat în Programul de convergență, de – 1 % din PIB, reflectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Deși, în 2014, strategia bugetară este conformă cu Pactul de stabilitate și de creștere, se preconizează că, în 2015, ajustarea structurală necesară nu va fi realizată, întrucât, conform previziunilor, soldul structural recalculat se va deteriora cu 0,6 puncte procentuale. În plus, se preconizează că cheltuielile publice vor crește într-un ritm incompatibil cu criteriul de referință în materie de cheltuieli. Se preconizează că soldul structural recalculat se va abate de la calea de ajustare necesară și în 2016 și 2017, valorile prevăzute ale acestuia fiind de – 1,6 % și, respectiv, – 1,9 % din PIB. În general, în 2015 se preconizează un risc de abatere de la calea de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. Conform Programului de convergență, se preconizează că rata datoriei, situată sub valoarea de referință de 60 % din PIB, va scădea temporar cu 1,1 puncte procentuale, ajungând la 45 % din PIB în 2014, și va crește la 46 % din PIB în 2015. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din Programul de convergență este plauzibil. Conform Programului de convergență, economia cehă va crește cu 1,7 % în 2014 și cu 2 % în 2015, în comparație cu valorile de 2 % și, respectiv, 2,4 % preconizate de serviciile Comisiei în previziunile din primăvara anului 2014. Principalele riscuri pentru perspectiva bugetară provin din lipsa acută de certitudine referitoare la dezvoltarea viitoare a investițiilor publice și dintr-o potențială cheltuială excepțională legată de contractul prevăzut de cumpărare în rate a unor avioane de vânătoare, cu un impact estimat de creștere a deficitului de 0,5 % din PIB în 2015. Potrivit previziunilor Comisiei, există un risc de abatere semnificativă de la obiectivul pe termen mediu în 2015. Diferența față de scenariul din Programul de convergență constă în ipotezele diferite privind politicile și măsurile discreționare pentru 2015. Pe baza evaluării Programului de convergență și a previziunilor Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că deficitul a fost redus în mod durabil sub 3 % din PIB în 2013, în concordanță cu recomandarea sa, și că, deși se estimează că obiectivul pe termen mediu va fi îndeplinit în 2014, există un risc de abatere semnificativă de la acesta în 2015.
10.

Obiectivul strategiei bugetare prezentate în Programul de stabilitate pentru 2014 este corectarea deficitului excesiv până în 2015 și îndeplinirea obiectivului pe termen mediu până în 2017. Programul de stabilitate confirmă obiectivul pe termen mediu stabilit anterior privind un buget echilibrat, care este conform cerințelor Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, nu se preconizează ca soldul structural (recalculat) să atingă obiectivul pe termen mediu până în 2017. Programul de stabilitate prevede reducerea deficitului sub 3 % din PIB în 2015, în conformitate cu ținta stabilită în recomandarea privind procedura aplicabilă deficitelor excesive. În perioada ulterioară anului 2015, Programul de stabilitate are în vedere o scădere constantă a deficitului, în 2018 urmând să se înregistreze un excedent de 0,3 % din PIB. Programul de stabilitate preconizează că datoria publică va atinge un nivel maxim de 81,1 % din PIB în 2015, înainte de a scădea la 76 % în 2016. În ansamblu, strategia bugetară prezentată în Programul de stabilitate este în conformitate cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din Programul de stabilitate, care a fost elaborat de un organism independent (Institutul de analiză macroeconomică și dezvoltare), este prudent. Programul de stabilitate identifică unele măsuri suplimentare menite să contribuie la reducerea decalajului în raport cu efortul bugetar necesar. Pe această bază, se consideră că Programul de stabilitate a răspuns parțial recomandării autonome a Comisiei. Există însă în continuare riscuri de evoluție negativă întrucât măsurile care stau la baza Programului de stabilitate sunt insuficient detaliate și multe dintre acestea nu au fost încă adoptate. Orice nevoie potențială de recapitalizare bancară suplimentară, care rezultă din evaluarea calității activelor și a testului de rezistență efectuate în 2013 în Slovenia, ar crește ratele deficitului și ponderea datoriei, în timp ce orice sumă încasată din privatizarea reușită a entităților sau a băncilor de stat care nu a fost inclusă în previziunile programului ar reduce datoriile. Pe baza previziunilor Comisiei, efortul fiscal în perioada 2013-2014 este sub 1,4 % din PIB în ceea ce privește variația (corectată) a soldului structural și sub 0,5 % din PIB în ceea ce privește cuantumul măsurilor solicitate estimate ca fiind necesare la data la care a fost formulată recomandarea privind procedura aplicabilă deficitelor excesive. Pentru 2015, deși Programul de stabilitate preconizează un deficit în conformitate cu recomandarea privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2014 estimează un deficit de 3,1 % din PIB.
(9)

Obiectivul strategiei bugetare prezentate în Programul de stabilitate pentru 2014 este ca până în 2016 să se obțină un buget echilibrat din punct de vedere structural, iar în anul următor să se atingă obiectivul pe termen mediu. Programul de stabilitate confirmă obiectivul pe termen mediu stabilit anterior, de 0,75 % din PIB, care reflectă obiectivele Pactului de stabilitate și de creștere, dar atingerea acestuia este amânată pentru 2017, ceea ce reprezintă o întârziere de un an față de anul-țintă stabilit în Programul de stabilitate de anul trecut. Progresele anuale preconizate în vederea realizării obiectivului pe termen mediu sunt conforme cu ajustarea prevăzută în Pactul de stabilitate și de creștere. Conform Programului de stabilitate, criteriul de referință în materie de cheltuieli este în linii mari atins pe întreaga perioadă de desfășurare a programului. Rata datoriei, de 101,5 % din PIB în 2013, este mai mare decât valoarea de referință din tratat, de 60 % din PIB, și, conform Programului de stabilitate, se preconizează că va scădea treptat, până la circa 93 % din PIB în 2017. La nivel global, obiectivele prevăzute în Programul de stabilitate sunt conforme cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din Programul de stabilitate, care a fost pregătit de o instituție independentă (Biroul Federal de Planificare), este plauzibil. Estimările în materie de creștere sunt apropiate de previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2014. Traiectoria bugetară nu este încă sprijinită de măsuri. Conform previziunilor Comisiei, nu se întrevede nicio îmbunătățire structurală în 2014 și, în ipoteza obișnuită în care nu intervine nicio schimbare de politică, se prevede o deteriorare structurală în 2015. Acest lucru pune în pericol atingerea obiectivelor și ar putea duce la o abatere semnificativă de la ajustarea necesară pentru atingerea obiectivului pe termen mediu în perioada 2014-2015. În plus, conform previziunilor Comisiei, Belgia nu va respecta nici în 2014, nici în 2015 regula privind datoria. Pe baza evaluării Programului de stabilitate și a previziunilor Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că Belgia și-a redus în mod sustenabil deficitul public general sub 3 % din PIB în 2013, dar, începând cu 2014, există riscul de a se abate considerabil de la cerințele componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere.
(13)

Poziția pe care Franța o ocupă în clasamentul mondial privind mediul de afaceri, stabilit în urma efectuării unei serii de anchete internaționale în materie, s-a deteriorat. În cadrul „simplificării radicale”, lansate în iulie 2013, s-au depus eforturi pentru a facilita relațiile dintre firme și administrație, însă este necesară îmbunătățirea în continuare a mediului de afaceri. În plus, trebuie încă să fie definite și puse în aplicare o serie de măsuri prevăzute în cadrul planului de simplificare. În special, ar trebui să se acorde o atenție deosebită reglementărilor din codul muncii sau normelor contabile legate de praguri specifice în ceea ce privește dimensiunea, care împiedică creșterea firmelor franceze. Este posibil ca aceste dispozitive să contribuie la dificultățile pe care le întâmpină IMM-urile în ceea ce privește atingerea unei dimensiuni care le-ar permite să exporte și să inoveze. Până în prezent, inițiativele de politică menite să stimuleze cheltuielile și inovarea societăților private în domeniul C&D, în special creditul fiscal pentru cheltuieli în domeniul cercetării și polii de competitivitate, au dat rezultate împărțite. Scăderea ponderii sectorului industrial în sectorul privat francez are ca efect stagnarea cheltuielilor societăților private în domeniul C&D, în ciuda eforturilor semnificative depuse la nivel de întreprindere. În consecință, o mare parte a cheltuielilor din acest domeniu este în continuare finanțată din fonduri publice, fie în mod direct, prin intermediul cercetării publice, fie în mod indirect, prin subvenții. Eficacitatea instrumentelor actuale ar trebui îmbunătățită în continuare, pentru a stimula întreprinderile private să realizeze un volum mai mare de cheltuieli și un grad mai ridicat de inovare în domeniul C&D. În special, alocarea de resurse în domeniul polilor de competitivitate ar putea să genereze, într-o mai mare măsură, efecte la scară largă și să îmbunătățească difuzarea inovării. În plus, eficacitatea politicii din acest domeniu ar putea fi consolidată prin transformarea acestor poli în adevărate rețele de întreprinderi, cu efecte secundare pozitive. În final, costul creditului fiscal pentru cheltuieli în domeniul cercetării se preconizează că va ajunge la 5,8 miliarde EUR în 2014 (aproximativ 0,3 % din PIB). În ciuda costului, nu este disponibilă nicio evaluare ex post cu privire la eficacitatea acestei măsuri în domeniul C&D, ținând cont de reformele recente.
(10)

În cazul în care piața cu amănuntul în cauză nu este efectiv concurențială dintr-o perspectivă orientată către viitor în absența reglementării ex ante, ar trebui să se evalueze piața (piețele) angro corespunzătoare care poate (pot) face obiectul reglementării ex ante în conformitate cu articolul 16 din Directiva 2002/21/CE. Atunci când se analizează delimitările și puterea de piață de pe o piață (piețe) angro relevantă (relevante) corespunzătoare pentru a determina dacă aceasta (acestea) este (sunt) efectiv concurențială (concurențiale), ar trebui să se ia în considerare constrângerile concurențiale directe și indirecte, indiferent dacă aceste constrângeri rezultă din rețele de comunicații electronice, servicii de comunicații electronice sau alte tipuri de servicii ori de aplicații care sunt comparabile din perspectiva utilizatorilor finali (5). Pe de altă parte, dacă piața cu amănuntul în cauză este efectiv concurențială dintr-o perspectivă orientată către viitor în absența reglementării ex ante la nivel angro pe piața (piețele) relevantă (relevante) corespunzătoare, acest fapt ar trebui să determine autoritatea națională de reglementare să concluzioneze că reglementarea nu mai este necesară la nivel angro. Într-un astfel de caz, piața (piețele) angro relevantă (relevante) corespunzătoare ar trebui să fie evaluată (evaluate) în vederea retragerii reglementării ex ante. În cazul în care piețele angro sunt legate vertical în lanțul de aprovizionare, se va analiza mai întâi piața angro care este situată cel mai în amonte de piața cu amănuntul în cauză.
(c)

«TEF-OMS» înseamnă factorii OMS de echivalență toxică utilizați în vederea evaluării riscurilor pentru oameni, bazați pe concluziile reuniunii experților din cadrul Programului internațional pentru securitate chimică (IPCS) al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), care a avut loc la Geneva în iunie 2005 [Martin van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)].
(9)

Principalele obiective ale strategiei bugetare prezentate în Programul de stabilitate pentru 2014 sunt corectarea deficitului excesiv până în 2015 și atingerea obiectivului pe termen mediu până în 2018. Programul de stabilitate vizează atingerea unui nivel al deficitului de sub 3 % din PIB până în 2015, în conformitate cu recomandarea din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Programul de stabilitate confirmă obiectivul pe termen mediu al unui buget echilibrat în termeni structurali, care este în conformitate cu dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. După 2015, Programul de stabilitate prevede o reducere a deficitului bugetar global cu aproximativ 1 punct procentual din PIB pe an în perioada 2016-2018. Aceasta are ca scop reducerea datoriei de la aproape 124 % din PIB în 2013 la 107 % din PIB în 2018. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din Programul de stabilitate a fost aprobat ca fiind „în limitele unor proiecții adecvate” de către un organism independent (Consiliul consultativ de politică fiscală al Irlandei). Acesta este, în linii mari, în concordanță cu previziunile Comisiei pentru 2014 și 2015, cu unele diferențe în ceea ce privește contribuțiile componentelor cererii. Cu toate acestea, previziunile autorităților pentru ultimii ani ai Programului de stabilitate sunt optimiste. În plus, atingerea obiectivelor bugetare nu este sprijinită de măsuri suficient de detaliate pentru anul 2015. Prin urmare, previziunea Comisiei privind deficitul pentru 2015 este mai ridicată decât obiectivul recomandat de Consiliu. În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, pe baza evaluării Programului de stabilitate și pe baza previziunilor Comisiei, Consiliul consideră că obiectivele Programului de stabilitate sunt coerente cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere, însă vor trebui sprijinite prin măsuri specifice începând din 2015. Au fost întreprinse măsuri semnificative vizând ameliorarea unor aspecte importante ale cadrului bugetar al Irlandei, precum și a calității și a punctualității datelor furnizate. Normele actuale privind plafoanele de cheltuieli pe termen mediu permit schimbări discreționare de către autoritățile publice, care nu se limitează la situații predefinite.
(7)

În temeiul Regulamentului (UE) nr. 472/2013, Portugalia a fost scutită pe durata programului de ajustare macroeconomică de obligația de a-și prezenta Programul național de reformă și Programul de stabilitate. Cu toate acestea, Portugalia a prezentat la 30 aprilie 2014 un document actualizat de strategie bugetară (Documento de Estratégia Orçamental) și, de asemenea, a prezentat o scrisoare din partea guvernului care conținea informații la zi privind evoluțiile referitoare la țintele Strategiei Europa 2020. La 17 mai 2014, guvernul și-a prezentat programul de reformă aflat în curs și noile inițiative în direcția creșterii durabile în documentul intitulat The Road to Growth, a medium-term reform strategy for Portugal (Calea spre creștere - o strategie pe termen mediu a reformei pentru Portugalia).
(8)

Strategia bugetară descrisă în Programul de stabilitate pentru 2014 urmărește îndeplinirea obiectivului pe termen mediu de a avea un deficit structural de cel mult 0,45 % din PIB până în 2016, în conformitate cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. În 2013, deficitul public al Austriei a fost redus în mod durabil sub nivelul de 3 % din PIB. Soldul structural (recalculat) a fost prevăzut să rămână constant în 2014 și să crească cu 0,3 puncte procentuale din PIB în 2015, situându-se astfel considerabil sub efortul de ajustare necesar în ambii ani. Se prevede, de asemenea, o deviere semnificativă a ratei de creștere a cheltuielilor față de criteriul de referință în materie de cheltuieli stabilit pentru 2014-2015. La 12 mai 2014, Austria a anunțat o serie de măsuri suplimentare în materie de venituri și cheltuieli. În condițiile în care aceste măsuri sunt puse în aplicare cu strictețe și în timp util, strategia bugetară a Austriei nu mai antrenează o abatere semnificativă planificată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2014. Totodată, traiectoria de ajustare planificată în vederea îndeplinirii obiectivului pe termen mediu presupune în continuare riscuri în ceea ce privește conformitatea cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Potrivit Programului de stabilitate, datoria publică brută va crește considerabil de la aproape 74,5 % din PIB în 2013 la 79 % din PIB în 2014, ca urmare a impactului instituirii unei entități însărcinate cu lichidarea activelor Hypo Alpe Adria, iar nivelul datoriei va începe să descrească începând din 2015. Scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare din Programul de stabilitate este plauzibil și a fost elaborat de un organism independent, Institutul de Cercetare Economică din Austria (WIFO). Conform previziunilor de primăvară ale serviciilor Comisiei pentru anul 2014, deficitul se va menține sub nivelul de 3 % în 2014 și 2015, în timp ce soldul structural este probabil să se deterioreze în 2014 și să cunoască o îmbunătățire de numai 0,1 % din PIB în 2015. Consiliul consideră, pe baza evaluării Programului de stabilitate și pe baza previziunilor Comisiei, precum și pe baza evaluării măsurilor suplimentare anunțate la 12 mai, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, că Austria și-a corectat în mod durabil deficitul excesiv, însă că persistă un risc de abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare în vederea îndeplinirii obiectivului pe termen mediu în 2014 și 2015.
(8)

Obiectivul strategiei bugetare prezentate în Programul de convergență pentru 2014 este reducerea deficitului sub valoarea de referință din tratat, de 3 % din PIB, până în 2015 și atingerea obiectivului pe termen mediu până în 2018. Acest obiectiv pe termen mediu (1 % din PIB din punct de vedere structural) este mai strict decât cerințele din Pactul de stabilitate și de creștere. Obiectivele pentru deficitul global prezentate în Programul de convergență pentru 2014 corespund corectării la timp a deficitului excesiv. Mai mult, deși în 2014 ajustarea structurală (recalculată) este în concordanță cu recomandarea Consiliului din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive, în 2015 aceasta se situează sub nivelul îmbunătățit necesar. În anii ulteriori corectării planificate a deficitului excesiv, progresul anual (recalculat) planificat în direcția obiectivului pe termen mediu este mai scăzut decât cerința din Pactul de stabilitate și de creștere. Prin urmare, obiectivele programului sunt parțial conforme cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Se preconizează că datoria publică va rămâne sub 60 % din PIB pe perioada programului. Autoritățile poloneze preconizează că aceasta va scădea vertiginos de la 57,1 % din PIB în 2013 la 49,5 % în 2014, în principal datorită transferului masiv excepțional de active ale fondului de pensii, și va rămâne la acest nivel în 2015. Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din Programul de convergență este plauzibil pentru 2014 și optimist pentru 2015, cu o rată mai ridicată de creștere reală a PIB-ului, de 3,8 %, față de rata de 3,4 % din previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2014. Pe baza evaluării Programului de convergență și a previziunilor Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că, deși se preconizează că Polonia va respecta plafonul deficitului global recomandat de Consiliu pentru 2014, există riscuri care afectează corectarea durabilă a deficitului excesiv în 2015 și, prin urmare, calea de ajustare corespunzătoare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu.
40.

În ceea ce privește relația dintre integrarea în condiții de siguranță și autorizarea punerii în funcțiune a vehiculelor: — literele (a), (b) și (c) din recomandarea 39 trebuie îndeplinite înainte de autorizarea punerii în funcțiune. Orice condiții și limite de utilizare care decurg din acestea (de exemplu, restricții privind compunerea trenurilor, inclusiv exploatarea sub formă de unități multiple sau exploatarea locomotivelor împreună cu vehiculele care formează trenul) trebuie indicate în dosarul tehnic care însoțește declarația de verificare „CE” menționat la articolul 18 alineatul (3) din Directiva 2008/57/CE în așa fel încât utilizatorul subsistemului sau vehiculului autorizat să poată aplica aceste condiții și limite de utilizare în conformitate cu propriul SMS; — litera (d) din recomandarea 39 nu face parte din procesul de autorizare. El trebuie îndeplinit de întreprinderea feroviară ținând cont de toate condițiile și limitele de utilizare care rezultă din literele (a), (b) și (c) și din verificarea conformității cu STI și cu reglementările naționale aplicabile; — litera (e) din recomandarea 39 nu face parte din procesul de autorizare. El trebuie îndeplinit de întreprinderea feroviară pe baza tuturor informațiilor necesare pentru a stabili caracteristicile trenului și compatibilitatea tren-traseu (de exemplu, condițiile de utilizare, valorile parametrilor interfeței) care decurg din literele (a), (b) și (c) și pe baza informațiilor cuprinse în registrul de infrastructură.
RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 271/96

RECOMANDAREA COMISIEI

din 10 septembrie 2014

privind bunele practici pentru prevenirea și reducerea prezenței alcaloizilor din opiu în semințe de mac și în produsele pe bază de semințe de mac

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/662/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

(1) Semințele de mac sunt obținute din macul opiaceu (Papaver somniferum L.). Acestea sunt utilizate în produsele de panificație, pe mâncăruri, în umpluturi de prăjituri și în deserturi și pentru a produce ulei comestibil. Planta de mac opiaceu conține alcaloizi narcotici precum morfina și codeina. Semințele de mac nu conțin alcaloizi din opiu sau conțin numai niveluri foarte scăzute, dar pot fi contaminate cu alcaloizi ca urmare a daunelor cauzate de insecte sau prin contaminarea externă a semințelor în timpul recoltării, atunci când particulele de praf din pai (inclusiv peretele capsulei) se lipesc de semințe.

(2) Grupul științific pentru contaminanții din lanțul alimentar (CONTAM) al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz științific privind riscurile pentru sănătatea publică legate de prezența unor alcaloizi din opiu în semințele de mac destinate consumului uman (1).

(3) Estimările privind expunerea prin alimentație la morfină din produse alimentare, care conțin semințe de mac, demonstrează că doza acută de referință (DAR) poate fi depășită în timpul unei singure porții de unii consumatori, în special copii, în întreaga Uniune.

(4) În consecință, este adecvată aplicarea bunelor practici pentru prevenirea și reducerea prezenței alcaloizilor din opiu în semințe de mac și în produsele pe bază de semințe de mac,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Se recomandă statelor membre să ia măsurile necesare pentru a se asigura că bunele practici pentru prevenirea și reducerea prezenței alcaloizilor din opiu în semințe de mac și în produsele pe bază de semințe de mac, astfel cum sunt descrise în anexa la prezenta recomandare, sunt puse în aplicare de către toți operatorii implicați în producția și prelucrarea de semințe de mac.

Adoptată la Bruxelles, 10 septembrie 2014. Pentru Comisie Tonio BORG Membru al Comisiei

(1) Grupul pentru contaminanții din lanțul alimentar al EFSA (CONTAM); Scientific Opinion on the risks for public health related to the presence of opium alkaloids in poppy seeds. EFSA Journal 2011;9(11):2405. [150 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2405. Document disponibil online la adresa: www.efsa.europa.eu/efsajournal.