RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 239/24

DECIZIA COMISIEI

din 20 martie 2013

privind măsurile SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10) puse în aplicare de Italia în 2004 și 2009 pentru SACE BT S.p.A.

[notificată cu numărul C(2013)1501]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/525/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în temeiul dispozițiilor menționate anterior (1),

întrucât:

I. PROCEDURĂ

(1) Printr-o plângere depusă la 5 iunie 2007 și înregistrată la 7 iunie 2007, Comisia a fost informată cu privire la faptul că, în mai 2004, societatea SACE S.p.A. („SACE”) a efectuat o alocare inițială de capital de 100 de milioane EUR în favoarea filialei sale nou-înființate, SACE BT S.p.A. („SACE BT”) („prima măsură”).

(2) Prin scrisoarea din 6 noiembrie 2009, reclamantul a prezentat argumente suplimentare în sprijinul plângerii sale și a informat Comisia cu privire la o măsură suplimentară care a constat într-o poliță de reasigurare oferită de SACE în favoarea SACE BT în 2009 („a doua măsură”).

(3) În cursul investigației sale preliminare, Comisia a descoperit că SACE BT beneficiase de două injecții de capital acordate de SACE la 18 iunie și la 4 august 2009 (respectiv „a treia măsură” și „a patra măsură”).

(4) Prin scrisoarea din 23 februarie 2011, Comisia a informat Italia că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește cele patru măsuri („decizia de inițiere”).

(5) Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la aceste măsuri.

(6) Comisia a primit observații doar din partea SACE, acestea fiind transmise la 5 mai 2011. SACE a anexat și diferite documente justificative, printre care o retransmitere a planului de afaceri pentru perioada 2005-2008 privind funcționarea asigurării pe termen scurt, elaborat de SACE cu ajutorul unui consultant extern, KPMG, și aprobat de Consiliul de administrație la 18 mai 2004 („planul de afaceri inițial”), o scrisoare din partea unui consultant extern din 7 iulie 2004, care precizează serviciile suplimentare prestate („scrisoarea consultantului”), analize adiționale planului de afaceri privind piața italiană a informațiilor comerciale, piața italiană a recuperării de credite și principalii actori ai acesteia, precum și piața asigurărilor de credit din Europa Centrală și de Est, din martie 2004 („documente suplimentare la planul de afaceri”), modificarea planului de afaceri pentru perioada 2005-2008 aprobat la 19 noiembrie 2004 („planul de afaceri modificat”), extrase din procesele-verbale ale Consiliului de administrație din 28 aprilie 2004 și 18 mai 2004, un plan de afaceri privind posibilitatea achiziționării societății Assicuratrice Edile S.p.A. din mai 2005 („planul de afaceri privind achiziționarea Assedile”), bugetul revizuit pentru SACE BT din 31 martie 2009, precum și planul de afaceri al SACE BT pentru perioada 2010-2011 din 4 august 2009 („planul de afaceri 2010-2011”).

(7) La 5 mai 2011, Italia a transmis răspunsul său la decizia de inițiere a procedurii.

(8) La 23 iunie 2011, Comisia a solicitat informații suplimentare. La 13 iulie 2011 a avut loc o reuniune cu autoritățile italiene și cu reprezentanții societății. Ca urmare a acestei reuniuni, solicitarea de informații trimisă la 23 iunie 2011 a fost completată cu întrebări suplimentare rezultate în urma dezbaterilor. Solicitarea de informații completată a fost transmisă la 4 august 2011. Italia a răspuns solicitării de informații prin scrisoarea din 15 septembrie 2011. La aceasta a anexat și diferite documente justificative, inclusiv o scrisoare din 17 decembrie 2003 de invitație la o licitație pentru servicii de consultanță în vederea redactării unui plan de afaceri privind funcționarea asigurării creditului la export pe termen scurt pe piețele țărilor industrializate („scrisoarea de invitație”), documente suplimentare elaborate de un consultant extern cu privire la posibilitatea achiziționării societății Assicuratrice Edile S.p.A. și notele prezentate Consiliului de administrație al SACE BT în perioada mai 2005-septembrie 2008 referitoare la diverse posibilități de achiziții internaționale și alte forme de extindere la nivel internațional.

(9) Prin scrisoarea din 25 ianuarie 2012 (3), Comisia a solicitat informații suplimentare. Italia a transmis răspunsul său la 5 martie 2012. De asemenea, a anexat și procesele-verbale ale ședințelor Consiliului de administrație al SACE și al predecesorului său, Institutul pentru Servicii de Asigurare în Comerțul Exterior — SACE, din 21 noiembrie 2003, 3 decembrie 2003, 10 noiembrie 2004, 1 aprilie 2008, 1 octombrie 2008, 28 noiembrie 2008, 11 februarie 2009, 1 aprilie 2009, 26 mai 2009, 1 iulie 2009 și 9 septembrie 2009, documentele suplimentare referitoare la achiziționarea Assedile și o comparație între indicatorii financiari incluși în planul de afaceri inițial și cifrele reale.

(10) Deoarece documentele prezentate anterior de Italia s-au axat pe încercarea de a demonstra absența ajutorului în cadrul măsurilor și au furnizat doar informații limitate cu privire la motivele posibile de stabilire a compatibilității în cazul în care măsurile ar constitui ajutor, prin scrisoarea din 21 februarie 2012 (4), serviciile Comisiei au solicitat Italiei să prezinte elemente suplimentare care ar putea demonstra eventuala compatibilitate a ajutorului.

(11) La 30 martie 2012, Italia a prezentat o compilație de documente interne ale SACE, cu scopul de a demonstra conformitatea măsurilor acordate în 2009 (măsurile a doua, a treia și a patra) cu principiul investitorului în economia de piață. Acestea conțin în principal: (a) procesul-verbal al ședinței Consiliului de administrație din 10 decembrie 2008 și anexele la acesta cu privire la schimbările organizaționale, cu scopul de a consolida controlul riscurilor; (b) un rezumat al modificărilor în materie de gestionare pentru perioada 2009-2012; (c) procesul-verbal al ședinței Consiliului de administrație din 24 noiembrie 2011 și anexele la acesta cu privire la actualizarea planului de afaceri pentru perioada 20112013; și (d) raportul financiar pentru exercițiul bugetar 2011.

II. DESCRIEREA MĂSURILOR

II.1. SACE ȘI IMPLICAREA SA ÎN ACTIVITATEA DE ASIGURARE A RISCURILOR CESIBILE (5)

(12) SACE, societatea-mamă a SACE BT, este o societate pe acțiuni deținută în proporție de 100 % de statul italian. SACE este agenția italiană de creditare a exportului (ACE). De la începutul anului 2004, aceasta s-a transformat dintr-un organism public într-o societate pe acțiuni deținută integral de statul italian. SACE asigură riscuri necesibile pe termen scurt și pe termen lung, în sensul Comunicării Comisiei privind asigurarea creditelor la export pe termen scurt (6) („Comunicarea privind creditele la export”), cu garanții din partea statului.

(13) În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Decretul-lege nr. 143 din 31 martie 1998 (7), care a reafirmat garanția aplicabilă SACE conform Legii nr. 227 din 24 mai 1977, operațiunile și riscurile asigurabile, inclusiv acoperirea geografică, printre altele, trebuie definite de Comitetul interministerial pentru programarea economică (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica — „CIPE”). În fiecare an, până la 30 iunie, CIPE trebuie să delibereze cu privire la proiecțiile financiare, precum și la nevoile financiare legate de anumite riscuri, și să definească limite generale pentru riscurile care trebuie asumate în baza garanției oferite de stat în mod expres pentru garanțiile cu o durată mai mică de 24 de luni sau pentru cele cu o durată mai mare de 24 de luni.

(14) În anul 1997, Comisia a adoptat Comunicarea privind creditele la export, care prevede că nu trebuie acordat niciun ajutor de stat în sprijinul asigurătorilor de credite la export în ceea ce privește riscurile cesibile și că asigurătorii publici de credite la export au cel puțin obligața de a păstra o gestiune separată și evidențe contabile distincte pentru asigurarea riscurilor cesibile și a riscurilor necesibile în contul sau cu garanția statului, care să demonstreze că aceștia nu beneficiază de ajutor de stat pentru activitatea lor de asigurare a riscurilor cesibile. Pentru a respecta Comunicarea privind creditele la export, Consiliul de administrație al SACE (Consiglio di Amministrazione) a decis, în ședința din 7 iulie 1998, încetarea activității de asigurare a riscurilor cesibile (definită ca atare la momentul respectiv, și anume asigurarea creditelor la export pe termen scurt în legătură cu cele 15 state membre ale Uniunii, „UE-15”) în ceea ce privește contractele de asigurare directă, începând cu 18 septembrie 1998.

(15) În 2001, modificările aduse Comunicării privind creditele la export (8) au cuprins, printre altele, înlocuirea listei cu numele tuturor statelor membre, care apărea în anexa la versiunea din 1997 a comunicării, cu o referire generică la statele membre ale Uniunii Europene, astfel încât viitoarea extindere a Uniunii Europene să nu necesite modificări suplimentare ale comunicării.

(16) În consecință, la momentul aderării celor zece state membre la 1 mai 2004 („UE-10”), riscurile necesibile pe termen scurt pentru aceste țări au devenit riscuri cesibile. Prin urmare, după data respectivă, acestor riscuri li se aplică dispozițiile prevăzute în Comunicarea privind creditele la export referitoare la riscurile cesibile.

(17) Articolul 6 din Decretul-lege nr. 269 din 30 septembrie 2003 (transformat, cu modificări, în Legea nr. 326 din 24 noiembrie 2003) — care prevedea norme pentru transformarea, de la 1 ianuarie 2004, a Institutului pentru Servicii de Asigurare în Comerțul Exterior — SACE într-o societate publică cu răspundere limitată (SACE S.p.A.) — a stabilit domeniul de activitate al societății ținând seama de evoluția pieței în cauză. În special, articolul 6 alineatul (12) prevede: „SACE S.p.A. poate desfășura activitatea de asigurare și garantare a riscurilor cesibile astfel cum sunt definite de normele UE. Această activitate trebuie să aibă o contabilitate separată în ceea ce privește activitatea care beneficiază de garanția de stat sau, în acest scop, trebuie înființată o societate cu răspundere limitată. În acest din urmă caz, participarea SACE S.p.A. în cadrul societății respective nu poate fi mai mică de 30 % [și anumite fonduri alocate anterior] nu pot fi utilizate pentru subscriere la capitalul său. [Activitatea de asigurare a riscurilor cesibile] nu beneficiază de garanția de stat.”

(18) Ca urmare a modificărilor aduse cadrului legislativ menționate la considerentele 1416, SACE a decis înființarea SACE BT.

(19) Pentru a respecta normele Uniunii, SACE a decis instituirea și utilizarea unei contabilități separate pentru riscurile cesibile (9) pentru perioada cuprinsă între data la care riscurile respective au devenit cesibile în mod automat (1 mai 2004) și data la care a fost înființată SACE BT (27 mai 2004) (a se vedea tabelul 1 de la considerentul 19 din decizia de inițiere). Pentru aceste activități nu a fost alocat capital în evidențe distincte. Conturile au fost separate, în conformitate cu dispozițiile legale italiene. Și auditorii statutari fac referire la aceasta în Raportul anual al SACE 2004 și menționează că această contabilitate separată a riscurilor cesibile a fost închisă la sfârșitul anului 2004 (10).

II.2. BENEFICIARUL, SACE BT

(20) La 27 mai 2004 (11) a fost înființată societatea SACE BT, cu un capital social de 100 de milioane EUR vărsat integral de SACE, ca urmare a aprobării planului de afaceri inițial de către Consiliul de administrație (Consiglio di Amministrazione) al SACE la 18 mai 2004. În plus, aportul de capital la rezervele SACE BT (denumit Fondo di organizzazione), în valoare de 5,8 milioane EUR, a fost furnizat de SACE (12) și folosit ulterior pentru a absorbi pierderile, de exemplu în anii 2004 și 2005 (13). SACE BT a primit din partea autorității de reglementare, Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di interesse collettivo — ISVAP, autorizația de furnizor de asigurări la 3 iulie 2004 și a început să funcționeze la 15 octombrie 2004.

(21) În prezent, SACE BT activează în sectorul asigurărilor de credite (54 % din prime în 2011), al garanțiilor (30 %) și al asigurării bunurilor împotriva altor daune (13 %).

(22) În cadrul segmentului asigurărilor de credite, SACE BT activează în domeniul asigurărilor de credite la export pe termen scurt pentru „riscurile cesibile” în sensul Comunicării privind creditele la export. De asemenea, SACE BT oferă asigurări pentru tranzacțiile din Italia (asigurări pentru tranzacții comerciale interne). O mică parte din portofoliul SACE BT o reprezintă încă activitatea în domeniul riscurilor necesibile pe termen scurt (a se vedea tabelul 1). Potrivit informațiilor furnizate de către Italia, această activitate este desfășurată, ca și celelalte, în condiții de piață și fără garanții de stat. Tabelul 1 Divizarea geografică a riscurilor vizate de asigurarea de credit în cadrul SACE BT (%) 2005 (14) 2006 (14) 2007 (14) 2008 2009 2010 2011 Piața internă, în Italia 42,5 47,5 55,4 67,3 73 76,7 77,4 Piața externă — riscuri cesibile 39,8 46,6 37,4 25,1 21 18,1 17,3 Piața externă — necesibile 17,7 5,9 7,2 7,6 6 5,2 5,3

(23) Activitatea SACE BT în domeniul garanțiilor s-a dezvoltat ca urmare a preluării Assicuratrice Edile S.p.A. („Assedile”). În 2005, SACE BT a dobândit o primă participație de 70 %. Procesul de achiziție a fost inițiat în martie 2005. Assedile, care era specializată în domeniul garanțiilor și oferea garanții pentru riscurile de construcții, și-a schimbat denumirea în SACE Surety în ianuarie 2009. Preluând și pachetele minoritare rămase din SACE Surety, SACE BT a devenit proprietar unic și a realizat fuziunea acesteia prin încorporare în SACE BT (15).

(24) SACE BT este acționar unic al SACE Servizi S.r.l., o societate constituită pentru prestarea de servicii în legătură cu achiziționarea și gestionarea informațiilor comerciale. În 2011, SACE Servizi a demarat și activitatea de recuperare de credite pentru SACE BT.

(25) Departamentele SACE BT responsabile de auditul intern, de gestionarea riscurilor și de asigurarea conformității sunt externalizate către societatea-mamă, SACE (16).

(26) În al doilea an de la înființarea sa, SACE BT a înregistrat un mic profit, cu un randament al capitalurilor proprii (RoE) de 0,11 %. Cu toate acestea, începând cu 2007 (al treilea an de activitate), SACE BT a înregistrat pierderi (a se vedea tabelul 2). Tabelul 2 RoE pentru SACE BT (%) Anul RoE 2005 – 1,51 2006 0,11 2007 – 1,02 2008 – 38,0 2009 – 30,6 2010 – 4,4 2011 0,23 Sursa: Rapoartele financiare ale SACE BT.

(27) În special, SACE BT a înregistrat pierderi semnificative atât în 2008 (de aproximativ 29,5 milioane EUR), cât și în 2009 (de aproximativ 34 de milioane EUR). În 2009, cererile de despăgubire plătite de SACE BT s-au ridicat la 66,4 milioane EUR, în creștere cu 42,6 % în comparație cu anul 2008 (17). În timp ce marile societăți de asigurare a creditelor și de garantare și-au redus volumul asigurat în 2009, SACE BT a asigurat tranzacții în valoare totală de 20,4 miliarde EUR, o creștere de 34,2 % în comparație cu cele 15,2 miliarde EUR asigurate în 2008.

(28) Situația societății s-a îmbunătățit în 2010, când coeficientul combinat (18) a scăzut la 108 % de la 163 % în 2009 (a se vedea tabelul 5), și în 2011, când societatea a înregistrat un mic profit (de 0,247 de milioane EUR).

II.3. PLÂNGEREA

(29) Reclamantul a susținut că alocarea de către societatea-mamă, SACE, în favoarea SACE BT în 2004 a unui capital inițial în valoare de 100 de milioane EUR (prima măsură) imputabilă statului nu este în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață (market economy investor principle — MEIP) și constituie ajutor de stat incompatibil (a se vedea considerentele 29 și 30 din decizia de inițiere). De asemenea, la 6 noiembrie 2009 reclamantul a informat Comisia cu privire la reasigurarea acordată de SACE în favoarea SACE BT, care ar fi imputabilă statului și nu ar îndeplini testul MEIP, constituind, prin urmare, o nouă măsură de ajutor incompatibilă cu articolul 107 din tratat (a doua măsură).

(30) Reclamantul nu a transmis observații referitoare la decizia de inițiere.

II.4. DESCRIEREA MĂSURILOR VIZATE DE PREZENTA DECIZIE

(31) Investigația oficială, inițiată de Comisie la 23 februarie 2011, se referă la următoarele patru măsuri acordate de SACE în favoarea SACE BT (pentru mai multe detalii, a se vedea considerentele 33-41 din decizia de inițiere): (a) prima măsură: : alocarea unui capital inițial de 100 de milioane EUR sub formă de capital social și aportul de capital la rezerve (denumit Fondo di organizzazione), în valoare de 5,8 milioane EUR în 2004 (19); (b) a doua măsură: : o poliță de reasigurare, de tipul „excedent de daună” (20) pentru riscul cesibil de credit în anul 2009, acordată la 5 iunie 2009. A doua măsură a fost oferită de SACE atunci când SACE BT nu a reușit să o plaseze la participanți privați ai pieței în proporție de 100 %. În special, se pare că înainte de 2009 SACE BT își obținea reasigurarea preponderent de la operatorii privați. Cu toate acestea, la reînnoirea contractelor de reasigurare pentru anul 2009 în contextul crizei financiare, SACE BT a întâmpinat dificultăți. Deși a contactat un număr semnificativ de operatori de pe piață, SACE BT a reușit să obțină din partea reasigurătorilor privați o reasigurare de tip „excedent de daună” pentru riscul cesibil de credit al anului 2009 în proporție de numai 25,85 %. Contractele au fost semnate la 30 ianuarie 2009. Dintre ceilalți operatori contactați de SACE BT cărora li s-au oferit aceleași condiții ca și celor care au acordat reasigurarea, un număr de 16 au decis să nu participe la această reasigurare. Reasigurătorii trebuiau să acopere partea din pierdere care depășea 5 milioane EUR și se ridica până la 40 de milioane EUR. Cei cinci reasigurători privați care au participat la reasigurarea de tip „excedent de daună” în 2009 au fost: Hannover Rückversicherung AG (10 %), Sirius International Insurance Corporation (7,5 %), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 %), Atradius Reinsurance Ltd. (2,5 %) și Assurisk S.A. (2,85 %). Societatea-mamă, SACE, a subscris partea rămasă din acoperire, respectiv 74,15 %, la 5 iunie 2009, în aceleași condiții de prioritate, de capacitate și de prime ca și cei cinci reasigurători privați; (c) a treia măsură: : o recapitalizare în valoare de 29 de milioane EUR, care a avut loc la 18 iunie 2009, pentru a acoperi pierderile înregistrate în 2008; (d) a patra măsură: : o recapitalizare în valoare de 41 de milioane EUR efectuată la 4 august 2009 (21).

(32) Tabelul 3 prezintă o cronologie a celor patru măsuri și a principalelor decizii și etape care au marcat SACE și SACE BT (potrivit informațiilor și documentelor justificative transmise Comisiei). De asemenea, tabelul arată data la care au fost prezentate sau discutate anumite documente, la care se face referire ulterior în prezenta decizie. Tabelul 3 Ordinea cronologică a celor patru măsuri și a principalelor decizii și etape ale SACE și SACE BT 21.11.2003 — Studiu efectuat de un consultant extern, McKinsey, referitor la scenariile pentru piața potențială a SACE 17.12.2003 — Scrisoare de invitație la o licitație pentru servicii de consultanță în vederea redactării unui plan de afaceri privind activitatea SACE de asigurare a creditelor pe termen scurt 1.1.2004 — Transformarea „Institutului pentru Servicii de Asigurare în Comerțul Exterior — SACE” într-o societate publică cu răspundere limitată (SACE S.p.A.) martie 2004 — Efectuarea de către KPMG a unor analize adiționale planului de afaceri privind piața italiană a informațiilor comerciale, piața italiană a recuperării de credite și principalii actori ai acesteia, precum și piața asigurărilor de credit din Europa Centrală și de Est 28.4.2004 — Calcularea „capitalului liber” al SACE 1.5.2004 — Aderarea la Uniune a celor zece noi state membre — Riscurile necesibile pe termen scurt pentru UE-10 devin riscuri cesibile. 18.5.2004 — KPMG prezintă Consiliului de administrație (Consiglio di Amministrazione) al SACE planul de afaceri care cuprinde principalele elemente care susțin estimările privind rentabilitatea pentru perioada 2005-2008. — Consiliul de administrație (Consiglio di Amministrazione) al SACE aprobă planul de afaceri pentru perioada 2005-2008 privind înființarea SACE BT. 27.5.2004 — Se înființează SACE BT. — Societății SACE BT i se acordă capitalul de 105,8 milioane EUR (prima măsură). 3.7.2004 — SACE BT primește autorizația de furnizor de asigurări de la autoritatea de reglementare, ISVAP. 15.10.2004 — SACE BT își începe activitatea. 19.11.2004 — Consiliul de administrație al SACE BT aprobă modificarea planului de afaceri pentru perioada 2005-2009. martie 2005 — Este inițiat procesul de achiziționare a Assedile (22). 15.4.2005 — Prezentare privind evaluarea Assedile realizată de consultantul extern, KPMG (precedată de examinarea camerei de date) — Discuție a Consiliului de administrație al SACE BT privind potențiala achiziționare a Assedile 18.4.2005 — Prima ofertă fără angajament a SACE BT pentru 70 % din Assedile 30.5.2005 — Prezentarea actului adițional la evaluarea Assedile de către consultantul extern, KPMG 30.9.2005 — SACE BT semnează contractul final pentru achiziționarea a 70 % din Assedile 19.9.2006 — Plan de afaceri — ofertă comună a SACE BT și Ducroire pentru achiziționarea a 66 % din KUP decembrie 2006 — Raport al consultantului extern către SACE BT și Ducroire privind evaluarea a 66 % din KUP octombrie 2007 — SACE BT și Ducroire achiziționează în comun 66 % din KUP. 6.3.2008 — SACE BT dobândește restul de 30 % din Assedile. 30.1.2009 — SACE BT reușește să obțină de la cinci reasigurători privați 25,85 % din reasigurarea de tip „excedent de daună” pentru riscul cesibil de credit. 25.2.2009 — SACE BT vinde în pierdere către SA Ducroire participația sa de 33 % din KUP. 26.5.2009 — Consiliul de administrație al SACE aprobă transferul a 29 de milioane EUR către SACE BT. 5.6.2009 — SACE subscrie restul de 74,15 % din reasigurarea de tip „excedent de daună” pentru riscul cesibil de credit (a doua măsură). 18.6.2009 — Adunarea ordinară a acționarilor SACE BT aprobă acoperirea pierderilor înregistrate la sfârșitul anului 2008 prin transferarea a 29 de milioane EUR de la SACE (a treia măsură) și a 0,49 milioane EUR din rezervele Fondo di organizzazione. 1.7.2009 — Consiliul de administrație al SACE (Consiglio di Amministrazione) aprobă transferul de capital (versamento in conto capitale) în valoare de 41 de milioane EUR către SACE BT. 4.8.2009 — Adunarea ordinară a acționarilor SACE BT aprobă transferul de capital (versamento in conto capitale) în valoare de 41 de milioane EUR de la SACE (a patra măsură). — Consiliul de administrație al SACE BT (Consiglio di Amministrazione) aprobă planul de afaceri pentru perioada 2010-2011. 7.12.2010 — Consiliul de administrație al SACE BT aprobă un plan de afaceri pentru perioada 2011-2013. 24.11.2011 — Ședința Consiliului de administrație al SACE BT: Modificarea planului de afaceri pentru perioada 2011-2013 23.2.2012 — Ședința Consiliului de administrație al SACE BT: Revizuirea modelului organizațional al SACE BT

II.5. MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

(33) În ceea ce privește prima măsură, Comisia a clarificat mai întâi faptul că dotarea cu capital inițial ar putea fi exclusă de la calificarea ca ajutor în cazul în care capitalul a fost furnizat pentru riscuri necesibile și/sau dacă era vorba pur și simplu despre transferul către SACE BT al capitalului care fusese alocat deja activității de asigurare pe termen scurt care existase anterior în cadrul SACE (inclusiv pentru riscurile care fuseseră necesibile anterior și care, la 1 mai 2004, au devenit riscuri cesibile). Comisia a precizat, în etapa respectivă, că nu deține suficiente informații pentru a aprecia dacă aceste condiții sunt îndeplinite sau nu.

(34) În al doilea rând, Comisia și-a exprimat îndoiala că Italia a acționat la fel cum ar fi acționat un investitor privat în circumstanțe similare. Acesta este așa-numitul test MEIP, care, dacă este îndeplinit, exclude existența unui avantaj pentru beneficiarul măsurii. (a) În ceea ce privește prima măsură, pe baza informațiilor prezentate, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că evaluarea rentabilității preconizate a SACE BT, efectuată la momentul înființării sale în 2004, ar fi fost suficientă pentru a convinge un investitor în economia de piață să realizeze aportul la capital. Comisia subliniază faptul că singurul plan de afaceri depus la momentul respectiv prevedea doar proiecții pentru perioada 2005-2008, randamentul capitalului propriu mediu (Return on Average Equity — RoAE) fiind de doar 5 % în 2008 (incluzând o deducere de 1,1 milioane EUR pentru un provizion pentru egalizare) (23). Nu pare să se fi efectuat nicio altă evaluare a unei eventuale creșteri suplimentare în materie de venituri care să acopere pierderile inițiale. La momentul respectiv, Comisia nu avea cunoștință de nicio analiză a potențialei rentabilități a unor posibile achiziții în acest sector. Italia a fost invitată să prezinte alte elemente care să demonstreze faptul că investiția a fost efectuată în condiții de piață. (b) În ceea ce privește a doua măsură, pe baza informațiilor furnizate de autoritățile italiene, care arată dificultățile întâmpinate în încercarea de a obține reasigurarea de pe piață, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că a doua măsură nu ar fi conferit un avantaj societății SACE BT. (c) În ceea ce privește a treia și a patra măsură, Comisia a considerat că, având în vedere pierderile înregistrate, SACE BT nu ar fi putut obține acest capital de pe piață.

(35) În al treilea rând, Comisia a arătat că măsurile acordate de SACE (o întreprindere publică) par să fie imputabile statului (criteriul resurselor publice), dar nu a adoptat o poziție finală în legătură cu acest aspect.

(36) În sfârșit, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că, în cazul în care ar urma să fie considerate ajutor, măsurile nu ar putea fi considerate compatibile cu piața internă. Se pare că nu există niciun temei juridic pentru a considera aceste ajutoare compatibile.

III. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

(37) Comisia a primit observații doar din partea SACE.

IV. OBSERVAȚII PRIVIND DECIZIA DE INIȚIERE ȘI INFORMAȚII SUPLIMENTARE PRIMITE DE LA ITALIA ȘI SACE

IV.1. IMPUTABILITATEA

(38) Italia și SACE au susținut că niciuna dintre cele patru măsuri acordate de SACE nu ar fi imputabilă statului italian. În răspunsul la decizia de inițiere, Italia citează pe larg hotărârile emise de Curte în cauzele Stardust Marine (24), Olympic Airways (25) și SIC-RTP (26). La cererea Comisiei, Italia a transmis o listă furnizată de SACE care cuprindea membrii Consiliului de administrație al SACE la data la care a fost adoptată fiecare dintre cele patru măsuri în cauză de către Consiliul de administrație al societății (27). După caz, SACE a indicat funcțiile deținute în administrația publică de respectivii membri ai Consiliului de administrație.

(39) În plus, în ceea ce privește prima măsură, Italia a susținut că investiția în societatea SACE BT a fost foarte redusă comparativ cu dimensiunea SACE și că acest lucru ar trebui să indice, de asemenea, că statul nu ar fi avut niciun motiv să se implice într-o investiție atât de mică, prin urmare nu îi este imputabilă.

(40) În ceea ce privește a doua măsură, Italia a clarificat faptul că CIPE nu decide cu privire la activitatea de reasigurare a SACE (28).

IV.2. CRITERIUL AVANTAJULUI: PRIMA MĂSURĂ

(41) În observațiile depuse după adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, Italia și SACE au susținut că investiția a fost în conformitate cu practicile pieței.

(42) Pentru a completa documentația depusă anterior, constând în principal în planul de afaceri inițial, Italia și SACE au prezentat în special documente justificative suplimentare (a se vedea considerentele 6-9). În răspunsul la o întrebare suplimentară a Comisiei, Italia a comunicat, de asemenea, că începând din 2003 nu au existat schimburi de informații între ISVAP și SACE/SACE BT în ceea ce privește previziunile SACE/SACE BT referitoare la cerințele de capital și la capitalul disponibil, și nici evaluări efectuate în acest sens de autoritatea națională de supraveghere (29).

(43) În primul rând, SACE subliniază faptul că este o societate rentabilă. De asemenea, aceasta este o societate bine gestionată și, prin urmare, nu există motive să se pună la îndoială faptul că a efectuat investiția în SACE BT ca un investitor obișnuit. Pentru a ilustra acest fapt, SACE a furnizat date care arată că a fost rentabilă în perioada 20042010, având un nivel al RoE de peste 6 % pentru toți acei ani și o rată anuală de distribuire a dividendelor cuprinsă între 40 % și 95 % din profit, ceea ce a însemnat dividende în valoare totală de 2,1 miliarde EUR, în plus față de restituirea unei părți din capital de 3,5 miliarde EUR către stat în calitate de acționar. De asemenea, SACE susține că investiția sa în SACE BT a fost efectuată din „capitalul liber” neutilizat și disponibil al SACE, cuantificat la aproximativ 250 de milioane EUR la 28 aprilie 2004 (30). În plus, SACE susține că valoarea capitalului a fost neglijabilă în comparație cu activele și profiturile generate de SACE (suma investită în SACE BT în 2004 a fost echivalentă cu doar 1,2 % din capitalul social al SACE și cu 20 % din profitul net al SACE din 2004) (31).

(44) În acest context, Italia a clarificat, de asemenea, că nu SACE beneficiază de contragaranția acordată de stat, ci că aceasta are rolul să contragaranteze partenerii SACE. În această privință, Italia a subliniat că, în perioada 2004-2010, contragaranția nu a fost executată niciodată, iar statul nu a efectuat plăți în favoarea SACE în perioada respectivă (32).

(45) În al doilea rând, SACE a susținut faptul că investiția a vizat diversificarea riscurilor asigurate de grupul SACE (din punct de vedere al acoperirii geografice și sectoriale). Acoperirea riscurilor de credit de către grupul SACE, limitată anterior la țările vizate de riscuri necesibile, urma, așadar, să fie extinsă în Italia și în domeniul riscurilor cesibile de credit la export (risc pe termen scurt în cadrul OCDE). În plus, sfera activității urma să fie extinsă și la alte domenii de activitate exploatate de principalii trei actori de pe piața privată.

(46) În al treilea rând, SACE a susținut că pentru un nou-venit pe piață, precum SACE BT, existau semnificative oportunități de piață neexploatate. Acest aspect a fost analizat înainte de efectuarea investiției. În special, rata introducerii pe piața internă italiană a asigurării de credit a fost semnificativ mai redusă în comparație cu alte mari piețe europene. De asemenea, exista posibilitatea de a activa pe piețele din UE-10, în care principalii actori ai pieței asigurărilor de credit nu erau încă prezenți la momentul respectiv. Înainte de efectuarea investiției, și consultantul extern a analizat în detaliu oportunitățile de pe piață.

(47) În al patrulea rând, SACE a susținut că randamentul capitalurilor proprii aferent SACE BT nu poate fi comparat cu media pieței, deoarece SACE BT era la momentul respectiv o societate nou-înființată, în timp ce alte societăți de asigurare a creditelor la export pe termen scurt erau deja stabilite pe piață.

(48) În al cincilea rând, SACE a susținut că în 2004, atunci când a creat SACE BT pentru a intra pe piața creditelor la export pe termen scurt, conducerea preconiza o rentabilitate suficientă, care să fie atinsă din capitalul investit prin intermediul unei strategii bazate pe trei piloni (33), mizând pe o creștere organică a activității de asigurare de credit (în faza de demarare, pentru care planul de afaceri inițial cuprindea o previziune pe patru ani) pentru primul pilon, pe activități auxiliare asigurării de credit (alte tipuri de asigurări sau servicii), inclusiv eventuale preluări ale altor societăți din Italia (diversificare a liniilor de activitate) pentru cel de al doilea pilon și pe extinderea geografică prin achiziții de întreprinderi care activează în străinătate (diversificare geografică) pentru cel de al treilea pilon.

(49) Potrivit SACE, raționamentul acestei strategii s-a bazat pe analiza consultantului extern (34).

(50) Potrivit SACE, ar trebui să fie evident că proiecțiile economice și financiare elaborate în 2004 nu puteau include sau anticipa efectele achizițiilor viitoare, care au fost realizate în anii următori (35). Cu alte cuvinte, aceste proiecții s-au bazat exclusiv pe creșterea organică a SACE BT pe piața italiană a asigurării de credit (primul pilon menționat la considerentul 48) (36).

(51) Dat fiind caracterul de societate nou-înființată al SACE BT, societatea-mamă a ales să contribuie cu un volum mai mare de capital printr-o singură injecție în faza inițială. Italia susține că această abordare este comparabilă cu cea utilizată de fondurile de investiții în societăți necotate, care investesc sume inițiale importante pentru tranzacții potențiale care ar trebui totuși să facă obiectul unor evaluări independente și în concordanță cu strategia prestabilită (37).

(52) De asemenea, Italia a susținut că, deși planul inițial includea doar rentabilitatea pentru primul pilon al activității, la momentul respectiv s-au menționat/avut în vedere și ceilalți doi piloni ai activității. Aceștia au fost menționați încă din scrisoarea din data de 17 decembrie 2003, care invita un consultant să furnizeze o ofertă pentru redactarea unui plan de afaceri pentru activitatea pe termen scurt a SACE (38). În special, în invitația de participare la licitație adresată consultantului extern, SACE a solicitat prezentarea unui număr limitat de scenarii (maximum două), care ar trebui să aibă în vedere o creștere endogenă a SACE cu ajutorul resurselor și mijloacelor proprii și o colaborare cu alte entități, italiene sau străine, care ar putea include diferite opțiuni, cum ar fi o colaborare cu unul dintre cei mai mari actori de pe piață, o colaborare cu un actor secundar (de exemplu CESCE — Spania, OND — Belgia) și o colaborare cu un actor italian care să acționeze în alt segment de piață sau în alt sector financiar.

(53) În ceea ce privește eventualele relații cu terții, consultantului i s-a solicitat să sublinieze posibilele avantaje care decurg din punerea în comun a tehnologiei și a cunoștințelor de specialitate, din economii de scară și specializare și din integrarea activităților din amonte și din aval.

(54) SACE a susținut că, în Consiliul de administrație, discuțiile asupra acestor posibilități au început aproximativ în aceeași perioadă în care a fost creată societatea SACE BT. Pentru a sprijini această afirmație, SACE a furnizat o prezentare preliminară a unei scheme de cooperare cu OND (Belgia) și CESCE (Spania), întocmită la 5 martie 2004, respectiv înainte de acordarea primei măsuri (39).

(55) Pentru a crea baza unei extinderi viitoare pe alte piețe și în alte linii de activitate, în martie 2004 consultantul a pus la dispoziția SACE o analiză detaliată a operatorilor de pe piață care activează în alte segmente de activitate din Italia (serviciile de informații comerciale și recuperarea de credite) și în domeniul asigurării de credit în Europa Centrală și de Est (40), comparând practicile existente pe piață (în special ale marilor actori de pe piață) din punct de vedere al costurilor (de exemplu, pentru furnizarea de informații comerciale sau pentru recuperare de credite), al oportunității activităților comerciale și al analizelor multiple ale prețurilor achizițiilor recente în sectorul furnizării de informații comerciale, precum și comparând cele mai bune practici de pe piață — considerate astfel ca urmare a poziției de lider în respectivul segment de piață — din punctul de vedere al soluțiilor comerciale utilizate.

(56) Italia reamintește că strategia de achiziție a început să fie pusă în aplicare în mai puțin de un an de la demararea activității SACE BT (prima ofertă fără angajament a SACE BT pentru 70 % din Assedile datează din 18 aprilie 2005, în timp ce întregul proces a fost inițiat în martie 2005, la cinci luni de la începerea funcționării SACE BT). De asemenea, Italia a transmis Comisiei diferite comunicări prezentate Consiliului de administrație al SACE BT în perioada 2006-2008, care luau în discuție oportunitățile de achiziții ulterioare (41) (toate acestea s-au bazat pe evaluările consultanților externi, pe un exercițiu de verificare prealabilă etc., deși unele nu s-au bucurat de succes din diverse motive).

Proiecțiile financiare

(57) În scrisoarea de invitație la licitație pentru servicii de consultanță, SACE a solicitat proiecții financiare pentru următorii trei ani, 2005-2007. Printre altele, SACE a solicitat o cuantificare a resurselor financiare necesare pentru desfășurarea activității pe termen scurt (respectiv capitalizarea) și rentabilitatea preconizată (respectiv randamentul capitalului investit) (42).

(58) SACE a argumentat că, întrucât oportunitățile de achiziții nu erau clare încă și nu era încă disponibilă o evaluare a acestora, planul de afaceri inițial s-a bazat, în mod exclusiv și conservator, pe primul pilon al activității (creștere organică în cadrul activității de asigurare de credit). Rentabilitatea estimată, deși limitată deoarece nu includea strategii de achiziție, a fost totuși pozitivă începând cu 2007 (al treilea an complet de activitate) (43), sau chiar începând cu 2006 (al doilea an complet de activitate) dacă se luau în calcul și sinergiile cu societatea-mamă (SACE).

(59) În continuare, deja în noiembrie 2004, la numai o lună de la demararea activității SACE BT, Consiliul de administrație a luat în discuție o modificare a planului de afaceri pentru perioada 2005-2009 (44) („planul de afaceri modificat”) (45), care cuprindea o analiză a activităților societății SACE BT la începutul funcționării sale, ipoteze noi pentru dezvoltarea acesteia, simulări economice și financiare și scenarii de dezvoltare. Nota explicativă a Consiliului de administrație menționează în mod clar extinderea activității pe piața garanțiilor și conturarea scenariului evolutiv în ceea ce privește alte oportunități de creștere externă în sectoare care prezintă posibilități de sinergii cu activitatea SACE BT, astfel încât randamentul întregii investiții de capital în SACE BT să se realinieze la valorile de referință ale pieței.

(60) În special, în planul de afaceri modificat au fost menționați explicit diverșii piloni ai dezvoltării viitoare a activității: creștere organică în cadrul activității de asigurare de credit (primul pilon, a se vedea considerentul 48), extindere în alte segmente de activitate în Italia (al doilea pilon, a se vedea considerentul 48) și creștere externă, cu mențiunea „se va dezvolta în continuare” (al doilea și al treilea pilon, a se vedea considerentul 48), în funcție de activitățile societății-țintă. Cerința de capital pentru primul pilon a fost estimată la 40,3 milioane EUR. În ceea ce privește al doilea pilon, numai extinderea endogenă în domeniul garanțiilor (cauzioni) a fost specificată în detaliu, cu proiecții financiare separate pentru această linie de activitate și cu un capital estimat la 3,7 milioane EUR.

(61) În plus, a fost adăugată o analiză mai detaliată a rentabilității preconizate în funcție de capitalul alocat activității de asigurare de credit și garanțiilor: pentru primele două tipuri de produse (asigurarea de credit și garanțiile — cauzioni), RoAE al capitalului necesar de 44 de milioane EUR a fost estimat la 12,5 % (cu 40,3 milioane EUR și, respectiv, 12,1 % exclusiv pentru operațiuni de asigurare de credit) (46). Documentul menționa că analiza este preliminară și urmează să fie dezvoltată în continuare, odată cu întocmirea planului de afaceri modificat în scopuri de reglementare (preconizat pentru lunile februarie-martie 2005).

(62) Potrivit planului modificat, profiturile previzionate erau de 4,8 milioane EUR în 2008, iar RoAE estimat pentru întreaga sumă a capitalului se preconiza că va atinge 4,4 % în 2009.

(63) Mai mult, în documentele prezentate la 15 septembrie 2011 și la 5 martie 2012, Italia a furnizat calculul unei rentabilități „implicite ex ante” a SACE, care includea sinergiile și achizițiile KUP și Assedile (a se vedea tabelul 4). Pentru a construi o astfel de analiză, Italia a luat în considerare evaluările ex ante disponibile în diferite perioade: la data întocmirii planului de afaceri inițial, la data luării în considerare și a evaluării posibilității de a achiziționa 70 % din Assedile, la data luării în considerare și a evaluării posibilității de a achiziționa 100 % din Assedile și 33 % din KUP. Sinergiile preconizate în urma achizițiilor sunt prezentate separat în partea de jos a tabelului. Achizițiile inițiate și evaluate, dar nefinalizate, nu sunt luate în considerare în această analiză. Orice excedent de capital care nu este necesar pentru achizițiile menționate la considerentul 56, înainte ca acestea să fie identificate și evaluate, este alocat activității de sine stătătoare de asigurare de credit (primul pilon). Tabelul 4 Calculul rentabilității „implicite ex ante” efectuat de SACE An de referință Valoarea capitalului (milioane EUR) Profit după impozitare preconizat în anul de referință (milioane EUR) RoE Situația la 18 mai 2004 Asigurare de credit de sine stătătoare în conformitate cu planul de afaceri inițial din mai 2004 2008 105 3,7 3,5 % 105 3,7 3,5 % (47) Rentabilitate „implicită ex ante” după achiziționarea a 70 % din Assedile Achiziționarea Assedile (48) 2009 27 2,7 10,2 % Activitate de sine stătătoare, după achiziționarea Assedile 2008 78 3,7 4,7 % 105 6,4 6,1 % Rentabilitate „implicită ex ante” după achiziționarea unui procent de 100 % din Assedile și de 33 % din KUP Achiziționarea Assedile (70 % + 30 %) 2009 41,7 3,9 9,4 % Achiziționarea KUP (33 %) (49) 2011 13,3 1,2 8,7 % Activitate de sine stătătoare, după achiziționarea Assedile + KUP 2008 50 3,7 7,4 % 105 8,8 8,3 Rentabilitate „implicită ex ante” după achiziții și veniturile din sinergii Sinergii SACE BT/SACE 1,9 Sinergii SACE BT/Assedile 0,6 105 11,3 10,8 % (47)

(64) În ceea ce privește rata de rentabilitate pe care ar fi solicitat-o un investitor privat pentru a face o investiție similară („rata de rentabilitate solicitată”), Italia a contestat raportul furnizat de reclamant (RoE de 11,5 %). Italia consideră că eșantionul de societăți comerciale pentru care s-a calculat RoE nu a fost reprezentativ, iar perioada de timp pe parcursul căreia s-a calculat RoE nu a fost adecvată. SACE a susținut că rata de rentabilitate adecvată pentru operațiunile de asigurare de credit din Italia ar trebui stabilită pe baza rentabilității medii a societăților care și-au desfășurat activitatea în Italia, și anume Coface Italia (Viscontea COFACE) și Euler Hermes SIAC, din 1998 până în 2003, și ar reprezenta 10,25 % pe baza unei medii neponderate. SACE a explicat că societatea Atradius (Italia) a fost exclusă din calcule deoarece, în cursul perioadei examinate, aceasta a prezentat o volatilitate care a influențat în mod semnificativ rezultatele, în așa măsură încât rezultatele au arătat o valoare de referință negativă (- 2,4 % în cazul utilizării unei medii simple, neponderate) (50).

(65) Cu toate acestea, Italia a susținut că rata de rentabilitate solicitată ar trebui să aibă la bază rata medie ponderată. În informațiile prezentate de Italia, SACE a calculat media ponderată a RoE pentru perioada 1998-2003 pentru Coface Italia și Euler Hermes SIAC prin ponderarea valorilor medii ale RoE pentru perioada respectivă cu cota procentuală ponderată a primelor brute subscrise în aceeași perioadă în cadrul activității de asigurare de credit desfășurate de acestea. Astfel calculată, rata de rentabilitate ar fi de 8,7 %.

(66) Italia susține faptul că diferența dintre rata de rentabilitate estimată utilizând mediile neponderată și ponderată, și anume dintre 10,25 % și 8,7 %, nu este suficient de semnificativă pentru a afecta substanțial decizia unui investitor cu un orizont de timp mediu și lung. Cu toate acestea, Italia a considerat că este mai adecvat să se folosească media ponderată a RoE, după cum s-a menționat anterior, din următoarele două motive (51): (a) calcularea unei medii ponderate reprezintă o metodă mai bună în comparație cu o medie neponderată, deoarece reflectă mai bine rata de rentabilitate solicitată într-un sector cu doi actori, care prezintă diferențe semnificative din punct de vedere al rentabilității între actorii implicați și între ani, precum și diferențe semnificative în ceea ce privește cifra de afaceri între cei doi actori (52); (b) ca bază pentru ponderare, Italia a utilizat primele brute subscrise în activitatea de asigurare de credit, cu scopul de a dispune de o comparație de bază omogenă cu activitatea noii societăți SACE BT în 2004 (care a pornit de la operațiuni de asigurare de credit și abia ulterior s-a extins și la alte activități conexe). Domeniul garanțiilor (ramo cauzioni) a fost exclus din baza de calcul, fiind caracterizat de o dinamică diferită față de cea a operațiunilor de asigurare de credit. Numai Coface a activat în domeniul garanțiilor în 2004 (53).

(67) Italia a susținut, de asemenea, că un calcul al ratei de rentabilitate solicitate bazat pe totalul primelor (adică fără limitarea exclusivă la primele de asigurare de credit, astfel cum s-a explicat anterior) s-ar ridica la 9,5 %.

IV.3. CRITERIUL AVANTAJULUI: A DOUA MĂSURĂ

(68) SACE argumentează că măsura a fost determinată de considerații referitoare la profit și, prin urmare, a corespuns activității de reasigurare în conformitate cu practicile pieței. Se subliniază faptul că principalele condiții ale reasigurării furnizate de SACE în favoarea SACE BT în 2009 au fost aceleași cu cele convenite de reasigurătorii privați cu câteva luni mai devreme (a se vedea considerentul 31). Ex post, se poate concluziona că aceasta a favorizat numai societatea-mamă, SACE, care a primit 1,56 milioane EUR (54) din venituri din prime, având în vedere faptul că SACE BT nu a făcut uz de reasigurare pentru a acoperi excedentul de daună predeterminat.

(69) În plus, Italia afirmă că, la nivelul cerințelor de capital (requisito patrimoniale) calculate în conformitate cu propunerea de directivă Solvabilitate II la momentul respectiv, în 2009 (specificațiile tehnice QIS4), a doua măsură nu a redus cerințele de capital ale SACE BT. În special, acoperirea excedentului de daună nu a generat avantaje, deoarece nu este recunoscută în formula standard utilizată de SACE BT ca metodă de cuantificare a cerințelor de capital. În ceea ce privește impactul asupra absorbției de capital (assorbimento di capitale), Italia a explicat că, prin definiție, toate formele de reasigurare produc efecte asupra nivelului capitalului, inclusiv reasigurarea sub forma acoperirii excedentului de daună (55). La 4 ianuarie 2012, Comisia a solicitat în mod expres Italiei să pună la dispoziție suma capitalului eliberat la nivelul SACE BT ca urmare a reasigurării de tip „excedent de daună” încheiate cu SACE în 2009. Italia nu a furnizat informațiile solicitate, dar a repetat că reasigurarea de tip „excedent de daună” nu generează facilități în ceea ce privește cerințele de capital de supraveghere (requisiti patrimoniali di vigilanza) (56).

(70) Cu toate acestea, SACE a afirmat (57) că unul dintre principalele obiective ale reasigurării este acela de a spori capacitatea asigurătorului cedent de a subscrie noi contracte.

(71) În ceea ce privește aplicarea clauzei derogatorii prevăzute în Comunicarea privind creditele la export (58), Italia a susținut că nu a considerat necesar să acorde sprijin public în acest sector și a decis să nu utilizeze clauza derogatorie (59). SACE nu a considerat relevantă cererea Comisiei de a prezenta informații care ar putea demonstra lipsa de acoperire de pe piață pentru exportatori (60).

IV.4. CRITERIUL AVANTAJULUI: A TREIA ȘI A PATRA MĂSURĂ

(72) SACE susține că, prin adoptarea celei de a treia și celei a patra măsuri, a dorit să introducă SACE BT într-o stare de „echilibru financiar”, cu scopul de a garanta solvabilitatea întreprinderii, ținând seama de constrângerile impuse de cadrul legislativ. După garantarea solvabilității SACE BT, ar fi fost posibil să se atingă un nivel suficient de rentabilitate (61). În plus, SACE subliniază faptul că numeroși concurenți italieni privați ai SACE BT au înregistrat pierderi în 2008 și 2009. Acest lucru a determinat intervenția acționarilor, care au contribuit cu injecții importante de capital (și pe plan internațional, Natixis a recapitalizat Coface de două ori, în 2009 și la începutul anului 2010, Coface înregistrând pierderi de 163 de milioane EUR în 2009).

(73) De asemenea, SACE precizează că, deși practic toți operatorii de pe piață au fost afectați de criza economică, SACE BT a resimțit deosebit de sever impactul efectelor crizei. În acest sens, SACE argumentează că SACE BT se află încă în faza de demarare. Din acest motiv, SACE BT nu putea face uz de „provizionul pentru egalizare” (riserva di perequazione) (62) pentru a face față condițiilor economice și financiare neprevăzute, această rezervă nefiind constituită încă. Toți ceilalți concurenți importanți ai SACE BT — inclusiv Coface — au beneficiat de această rezervă în timpul crizei economice actuale.

(74) Ca răspuns la solicitarea Comisiei din decizia de inițiere a procedurii de a furniza costurile estimate care ar fi putut fi suportate de SACE dacă ar fi vândut sau lichidat SACE BT, SACE a susținut că lichidarea SACE BT este o opțiune pur teoretică, care nu putea fi pusă în aplicare în momentul respectiv. Principalele motive menționate de SACE se referă la următoarele aspecte: (i) inexistența unui avantaj imediat pentru SACE în calitate de acționar, întrucât lichidarea mai degrabă ar fi cristalizat rezultatele negative în contextul circumstanțelor deosebit de nefaste ale pieței din momentul respectiv și ar fi provocat daune semnificative pentru reputația SACE; (ii) eventualitatea unei astfel de acțiuni ar fi putut fi interpretată de către piețe ca o criză de lichiditate în cadrul SACE; (iii) probabilitatea ca prețul vânzării să nu fie adecvat (63). Răspunzând la solicitarea separată a Comisiei referitoare la expunerea SACE în raport cu SACE BT anterior acordării celei de a doua, a treia și a patra măsuri, Italia a precizat că, teoretic, în cazul încetării activității și al lichidării activelor SACE BT în cursul anului 2009, creanțele față de SACE, ce însumau 2,09 milioane EUR, ar fi fost periclitate. Italia a precizat că diferența netă dintre active și creanțele către SACE în anul 2008 a fost pozitivă, fiind egală cu 8,43 milioane EUR (64), ceea ce înseamnă că, în termeni neți, SACE ar datora bani SACE BT.

(75) SACE a afirmat că aplicarea principiului investitorului în economia de piață trebuie să țină seama și de constrângerile legislative. […] (65) În plus, SACE susține că un investitor nu este interesat numai de rentabilitatea unei investiții, ci și de alte considerații, cum ar fi protejarea imaginii publice a grupului sau o reorientare a activităților sale comerciale (66).

(76) Italia a informat că suma de 70 de milioane EUR (cea de a treia și cea de a patra măsură) reprezenta o parte din nevoile de capital identificate în mai 2009 de către Departamentul de gestionare a riscurilor (67) ca fiind necesare pentru îndeplinirea cerințelor viitoare impuse de Directiva Solvabilitate II (68), (69). Această simulare s-a bazat pe bugetul revizuit pentru 2009.

(77) Potrivit SACE, deciziile de recapitalizare a SACE BT au fost luate prin prisma unei estimări privind revenirea la rentabilitate, cu pragul de rentabilitate în 2011 (70).

(78) Potrivit afirmațiilor Italiei, începând cu anul 2009, societatea SACE BT a făcut obiectul unor transformări profunde în ceea ce privește procesele organizatorice, administrative și comerciale, care au restabilit viabilitatea pe termen lung a societății, permițându-i să redevină rentabilă în 2011, mai devreme decât se estima în planul de afaceri pentru 2011-2013. Având în vedere condițiile economice și de piață aflate în schimbare, planul de afaceri al SACE BT pentru 2011-2013 a fost actualizat pentru a ține seama de criza actuală și pentru a prevedea o serie de inițiative pentru îmbunătățirea în continuare a nivelului rentabilității (a se vedea tabelul 5). Planul de afaceri modificat pentru 2011-2013 a fost aprobat de Consiliul de administrație al SACE BT la 24 noiembrie 2011. Procesul-verbal al ședinței Consiliului de administrație din 24 noiembrie 2011 (la doi ani de la injecțiile de capital) face referire la obiectivul îmbunătățirii treptate a rentabilității (măsurate prin RoE), astfel încât să se atingă media pe sector. Tabelul 5 Elementele financiare principale ale SACE BT prevăzute în planul de afaceri pentru perioada 2010-2011 și în planul modificat pentru perioada 2011-2013 Efectiv Proiecții din planul de afaceri pentru 2010-2011 aprobat de Consiliul de administrație la 4 august 2009 (72) Proiecții din planul de afaceri modificat pentru 2011-2013 aprobat de Consiliul de administrație la 24 noiembrie 2011 (73) Milioane EUR 2008 (71) 2009 2010 Budget revizuit 2009 Plan de afaceri 2010 Plan de afaceri 2011 Proiecție 2011 Proiecție 2012 Proiecție 2013 Prime brute subscrise (74) 99,7 95,2 94,6 […] […] […] […] […] […] Cheltuielile tehnice de asigurare suportate de SACE (sinistri di competenza) – 70,6 – 104,9 – 59,8 […] […] […] […] […] […] Cheltuieli generale – 36,1 – 38,2 – 37,3 […] […] […] […] […] […] Rezultat tehnic înainte de reasigurare – 63,0 – 60,0 18,2 […] […] […] […] […] […] Rezultat tehnic după reasigurare – 39,3 – 56,4 5,0 […] […] […] […] […] […] Venituri înainte de impozitare – 39,5 – 47,3 – 4,8 […] […] […] […] […] […] Venitul net – 29,5 – 34,1 – 4,8 [ ≤ 0] [ ≤ 0] [ ≤ 0] […] […] […] RoE înainte de impozitare (%) (75) N/A – 41,7 % – 4,4 % N/A N/A N/A […] […] […] RoE după impozitare (%) (76) – 38,0 % – 30,6 % – 4,4 % N/A N/A N/A […] […] […] Rata de pierdere (%) 131,0 % 119 % 67 % […] […] […] […] […] […] Rata costului (%) 44,6 % 43 % 41 % […] […] […] […] […] […] Coeficientul combinat (%) 175,6 % 163 % 108 % […] […] […] […] […] […]

(79) În ultimele observații transmise la 30 martie 2012, Italia a reiterat ideea că măsurile nu ar fi imputabile statului și că sunt în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață. În primul rând, Italia a explicat că aceste decizii au fost luate în interiorul grupului pentru a proteja reputația grupului. În al doilea rând, Italia a susținut că SACE funcționează ca un operator de piață și își investește resursele pentru dezvoltarea mediului de afaceri în care activează fără a se baza în niciun fel pe sprijin public. În timpul crizei, societatea-mamă, SACE, s-a menținut rentabilă și a distribuit dividende către stat. Din acest motiv, Italia a susținut că SACE nu a considerat necesar să elaboreze un plan de restructurare care să fie prezentat Comisiei în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind restabilirea viabilității și evaluarea măsurilor de restructurare luate în sectorul financiar, în contextul crizei actuale, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat („Comunicarea privind restructurarea”) (77). Nici autoritatea națională de supraveghere, ISVAP, nu a ridicat obiecții și nu a solicitat o procedură specială după recapitalizarea SACE BT. În final, Italia a reamintit aprecierea sa potrivit căreia ar fi fost foarte dificil să găsească un potențial cumpărător pentru SACE BT la momentul respectiv.

(80) Italia argumentează că situația de criză de la SACE BT nu a fost determinată de procese interne, de modificări survenite la nivelul cererii sau de alți factori, care ar impune o regândire profundă a modelului de afaceri, urmată de o restructurare, ci mai degrabă de creșterea semnificativă a cererilor de despăgubire, generată de criză. Având în vedere această situație, Italia afirmă că SACE a decis să furnizeze capitalul suplimentar și să efectueze schimbările necesare de natură organizațională și de gestionare în totală autonomie și în conformitate cu perspectiva unui operator de piață.

IV.5. COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

(81) Italia și SACE au alocat cea mai mare parte a observațiilor lor cu privire la decizia de inițiere pentru a argumenta faptul că măsurile sunt în conformitate cu principiul investitorului privat în economia de piață și nu sunt imputabile statului și, prin urmare, nu implică ajutor de stat. SACE a susținut că, în cazul în care Comisia ar concluziona totuși că aceste măsuri constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, măsurile ar trebui să fie recunoscute și declarate compatibile cu piața internă (78). În ceea ce privește a doua măsură, SACE consideră îndoielile exprimate de Comisie cu privire la compatibilitatea măsurii ca fiind de natură pur speculativă (79). În ceea ce privește a treia și a patra măsură, SACE a reiterat faptul că, în orice caz, ar fi posibil să se constate compatibilitatea acestora cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat, pe baza comunicărilor citate de Comisie (80).

V. EVALUAREA MĂSURILOR

V.1. EXISTENȚA UNUI AJUTOR ÎN SENSUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TRATAT

(82) Trebuie să se analizeze dacă cele patru măsuri prevăzute în secțiunea II.4 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Astfel cum se prevede la articolul 107 alineatul (1) din tratat, orice ajutor acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acesta afectează schimburile comerciale dintre statele membre, este incompatibil cu piața internă, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

(83) Calificarea unei măsuri drept ajutor de stat presupune, așadar, că sunt îndeplinite următoarele condiții: aceasta trebuie să fie imputabilă statului și finanțată de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, trebuie să acorde un avantaj selectiv susceptibil să favorizeze anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri, trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și să poată afecta schimburile comerciale dintre statele membre.

(84) Aceste condiții fiind cumulative, este necesar ca toate să fie întrunite înainte ca o măsură să fie considerată ajutor de stat. Drept urmare, în cazul în care una dintre condiții nu este îndeplinită, măsura respectivă nu poate fi considerată ajutor de stat.

(85) La considerentul 61 din decizia de inițiere, Comisia a indicat că acea parte a măsurilor care s-ar regăsi în una dintre următoarele două condiții nu ar constitui ajutor: (a) capitalul/reasigurarea de care beneficiază riscurile necesibile (spre deosebire de riscurile cesibile) (primul criteriu de excludere); într-adevăr, nu există o piață pentru aceste riscuri, prin urmare sprijinul statului nu ar denatura concurența între societățile de asigurare, drept pentru care poate fi exclusă calificarea ca ajutor; și (b) valoarea capitalului furnizat SACE BT care a fost deja alocat în mod implicit pentru riscurile (devenite) cesibile în cadrul SACE (deoarece, dacă este transferat la SACE BT împreună cu activitățile pe care le sprijină deja în cadrul SACE, acest capital ar reprezenta continuarea aceleiași activități cu același capital într-o formă juridică diferită. Prin urmare, transferarea capitalului respectiv nu ar constitui un avantaj pentru acele activități, iar calificarea ca ajutor ar putea fi exclusă) (al doilea criteriu de excludere).

(86) Pentru al doilea criteriu de excludere, SACE a confirmat că nu a fost alocat capital pentru riscurile necesibile asociate statelor membre ale UE-10, care s-au transformat în riscuri cesibile înainte de crearea SACE BT (81). Acest argument este în concordanță cu raționamentul reiterat al Italiei, potrivit căruia societatea era nou-înființată (a se vedea și considerentele 96-100).

(87) În ceea ce privește primul criteriu de excludere, ca răspuns la solicitarea Comisiei de a prezenta împărțirea în riscuri cesibile și necesibile (82), SACE a răspuns că volumele relative ale activităților aferente riscurilor necesibile din cadrul SACE BT sunt foarte mici (83). În plus, Italia a susținut că SACE BT gestionează riscurile necesibile în condițiile pieței, fără garanție din partea statului și că acestea nu sunt supuse pragului stabilit de CIPE în fiecare an pentru riscurile necesibile cu o durată mai scurtă de 24 de luni (84).

(88) Comisia remarcă faptul că în Comunicarea privind creditele la export se prevede că, în cazul în care intenționează să își subvenționeze riscurile necesibile, statele membre trebuie să introducă o contabilitate separată, asigurându-se că nu există niciun flux de ajutor pentru riscurile cesibile. În cazul de față, niciuna dintre măsurile adoptate de SACE nu a vizat în mod special sprijinirea activităților legate de riscurile necesibile minore. Italia nu invocă faptul că ar fi dorit să vină în ajutorul riscurilor necesibile și consideră că toate măsurile au fost acordate în favoarea SACE BT în ansamblu (nu pentru o activitate specifică) și în condițiile pieței. Italia nu contestă faptul că toate aceste măsuri sunt analizate în cadrul testului MEIP în vederea identificării prezenței unui avantaj.

(89) Prin urmare, Comisia este de acord cu Italia și SACE că excluderile prevăzute în capitolele 4.1.1 și 4.1.2 din decizia de inițiere nu se aplică în cazul de față. De aceea, calificarea ca ajutor (în parte) a celor patru măsuri nu poate fi exclusă pe baza acestor criterii de excludere. Întregul capital injectat în SACE BT, în valoare de 105,8 milioane EUR (prima măsură), și celelalte măsuri în toate elementele lor ar putea constitui ajutor și sunt supuse evaluării.

V.1.1. Prezența unui avantaj

V.1.1.1. Principii generale pentru evaluarea prezenței unui avantaj

(90) Astfel cum se prevede la considerentele 80-82 din decizia de inițiere, în conformitate cu jurisprudența constantă, pentru a stabili dacă o injecție de capital oferă un avantaj concurențial este necesar să se evalueze dacă, în circumstanțe similare, un investitor privat în economia de piață ar fi efectuat aporturi de capital de aceeași amploare (85), având în vedere, în special, informațiile disponibile și evoluțiile previzibile la data respectivelor contribuții (86).

(91) Principiul investitorului în economia de piață este un criteriu care ar trebui aplicat ex ante, și anume ar trebui să se stabilească dacă, la data programării investițiilor, un investitor privat în economia de piață ar fi prevalat prin realizarea unui astfel de aport la capital. Un investitor în economia de piață ar lua în considerare în mod adecvat riscurile asociate investiției, astfel încât să obțină o rentabilitate mai mare de la mai multe investiții riscante. Cadrul de reglementare existent ar fi considerat drept o constrângere, de exemplu în sectorul serviciilor financiare. În cazul în care cerințele de reglementare specifice privind capitalul minim, lichiditatea și alte aspecte similare fac investiția nerentabilă, un investitor în economia de piață nu ar continua investițiile, în loc să continue o investiție care respectă cerința reglementară, dar nu oferă un nivel adecvat de rentabilitate.

(92) Un investitor privat nu se mulțumește numai cu simplul fapt că o investiție nu generează pierderi sau că produce doar profituri limitate. Un investitor din economia de piață ar încerca să maximizeze randamentul activelor sale în conformitate cu circumstanțele favorabile intereselor sale, chiar și în cazul unei investiții într-o întreprindere în care deține deja o participație (87). Deși randamentul mediu din sector este numai unul dintre elementele pe care Comisia le poate lua în considerare, atunci când realizează estimări privind remunerarea adecvată, un investitor prudent în economia de piață ar aștepta, în principiu, un randament minim al investiției, egal cel puțin cu nivelul mediu al rentabilității în sectorul respectiv (88).

(93) În conformitate cu jurisprudența recentă (89), un stat membru care invocă conformitatea cu principiul investitorului în economia de piață trebuie, în cazul în care există dubii, să stabilească fără echivoc și pe baze obiective și cu dovezi verificabile că măsura pusă în aplicare nu este atribuită statului care acționează în calitate de acționar, și anume că a acționat în condițiile pieței. În această privință, ar putea fi necesară prezentarea unor elemente de probă care să arate că decizia s-a bazat pe evaluări economice comparabile celor pe care, în respectivele circumstanțe, un investitor privat rațional aflat într-o situație cât mai apropiată de cea a statului membru le-ar fi efectuat, înainte de a realiza investiția, pentru a stabili rentabilitatea acesteia pe viitor. În scopul aplicării criteriului investitorului privat, singurele dovezi relevante sunt informațiile disponibile, precum și evoluțiile care erau previzibile la momentul la care a fost luată decizia de a realiza investiția. Acest lucru este în special valabil în cazul în care, la fel ca în situația de față, Comisia încearcă să stabilească dacă au existat ajutoare de stat în legătură cu o investiție care nu a fost notificată Comisiei și care, la momentul la care Comisia își derulează analiza, a fost deja efectuată de statul membru în cauză.

(94) Atunci când realizează propria sa evaluare privind conformitatea cu principiul investitorului în economia de piață, Comisia trebuie să efectueze o evaluare globală, luând în considerare — pe lângă dovezile furnizate de statul membru — toate celelalte elemente de probă relevante care îi permit să stabilească dacă statul membru a luat măsura în cauză în calitatea sa de acționar, și anume în calitate de investitor în economia de piață, sau de autoritate publică. În special natura și obiectul măsurii respective sunt relevante în acest sens, la fel ca și contextul acesteia, obiectivul urmărit și normele care se aplică măsurii (90).

V.1.1.2. Prezența unui avantaj în prima măsură

(95) La considerentele 95 și 96 din decizia de inițiere, Comisia și-a exprimat îndoiala privind respectarea principiului investitorului în economia de piață în cadrul aplicării primei măsuri. În decizia de inițiere, Comisia a prevăzut faptul ca parametrul care trebuie confirmat este rentabilitatea estimată a investiției, în conformitate cu planul de afaceri. Într-adevăr, în conformitate cu practica și jurisprudența consacrată (91), societatea-mamă SACE, a avut la dispoziție, la fel ca orice investitor în economia de piață în condiții comparabile, alternativa neatribuirii de capital și a utilizării acestuia pentru celelalte activități ale sale sau ca dividende către stat.

(96) Este demn de remarcat faptul că SACE a utilizat o contabilitate separată pentru riscurile cesibile pentru perioada cuprinsă între data la care respectivele riscuri au devenit cesibile în mod automat (1 mai 2004) și data la care a fost înființată SACE BT (27 mai 2004) (a se vedea tabelul 1 de la considerentul 19 din decizia de inițiere). Cu toate acestea, nu au fost transferate către SACE BT active, pasive sau contracte din contul constituit separat [contractele privind riscurile cesibile înregistrate în evidența contabilă separată s-au încheiat, fie ca urmare a expirării naturale a contractelor de asigurare, fie prin rezilierea contractelor în vigoare; riscurile cesibile în cauză au fost treptat acoperite de noi contracte de asigurare în cadrul SACE BT (92)]. Activitatea comercială desfășurată de aceasta din urmă a fost redemarată.

(97) De asemenea, trebuie subliniat faptul că SACE BT a fost înființată pentru noi activități de afaceri, care nu au fost exploatate anterior de SACE. Înainte de înființarea SACE BT și de acordarea de capital inițial acestei societăți, deja la sfârșitul anului 2003, SACE a căutat expertiză externă pentru a confirma și a dezvolta în continuare oportunitățile de afaceri identificate, astfel încât să intre pe segmentul riscurilor cesibile. Principalele posibilități au fost identificate în segmentele de piață în care principalii actori de pe piața asigurărilor de credit nu erau încă prezenți la momentul respectiv, și anume furnizarea de asigurare de credit în Italia pentru creditele naționale și asigurarea de credite la export pentru societăți italiene de export, în principal IMM-uri, către țările cu riscuri cesibile.

(98) De asemenea, planul de afaceri al SACE BT s-a bazat pe analiza comparativă a pieței și pe recrearea structurii societății, mai degrabă decât pe continuarea oricărei activități comerciale anterioare. Cu alte cuvinte, acesta nu s-a bazat pe istoricul existent al societății (sau pe restructurarea societății anterioare), ci a fost elaborat din nou.

(99) Prin urmare, SACE BT nu reprezintă continuarea unei activități care a existat în cadrul SACE, ci este rezultatul unei decizii privind înființarea unei societăți și derularea unei activități economice care nu a fost realizată în SACE.

(100) În consecință, se poate concluziona faptul că elementele de fapt furnizate de Italia și de SACE în cadrul procedurii oficiale de investigare permit Comisiei să conchidă că SACE BT a fost creată ca întreprindere nou-înființată și nu a reprezentat o simplă continuare a activităților desfășurate deja în cadrul SACE.

(101) Comisia consideră că planul de afaceri pregătit pentru o întreprindere nou-înființată ar trebui să constea într-o analiză atentă a oportunităților de afaceri pe piața pe care această întreprindere intenționează să își desfășoare activitatea și potențialul randament care urmează să fie generat, demonstrând astfel că rentabilitatea estimată este suficientă pentru ca investiția inițială să aibă sens.

(102) Cu toate acestea, poate exista un anumit grad de incertitudine și, prin urmare, o anumită marjă de ajustare și îmbunătățire în domeniul operațiunilor și al previziunilor financiare. Acest lucru poate fi valabil mai ales în primii ani de funcționare a societății. Prin definiție, întreprinderile nou-înființate nu au performanțe financiare anterioare pe care să se bazeze o evaluare. Prin urmare, investitorul trebuie să dezvolte un proces de evaluare a societății prin comparație cu societăți similare (analiză comparativă) și pe baza proiecțiilor financiare. Deoarece societățile noi pot avea nevoie de timp pentru a deveni rentabile, cheia pentru evaluarea întreprinderilor nou-înființate este axarea pe activitățile care permit generarea unor profituri adecvate în viitor.

(103) Există suficiente elemente de fapt care confirmă că, înainte de a decide să înființeze SACE BT și să aloce capitalul inițial, SACE a întreprins o analiză a pieței în care SACE BT ar funcționa. Discuții inițiale și elemente preliminare ale unui plan de afaceri pentru dezvoltarea activităților SACE în perioada 2004-2006 au fost prezentate la ședințele Consiliului de administrație al SACE (93) din 21 noiembrie și 3 decembrie 2003 (94). În ședința din 21 noiembrie 2003, Consiliul de administrație al SACE a dezbătut noi direcții de dezvoltare și posibilitatea de a activa în domeniul asigurării de credit pe termen scurt în țările OCDE pe baza unui studiu elaborat de către un consultant extern și SACE. Consiliul de administrație a concluzionat că, în ceea ce privește riscurile cesibile, resursele, investițiile și obiectivele vor fi definite pe baza unui studiu de fezabilitate (studio di fattibilità) (95).

(104) În consecință, un plan de afaceri a fost solicitat din partea unui consultant extern de renume. Sarcinile consultantului au fost, printre altele, identificarea oportunităților legate, în special, de riscurile pe termen scurt în țările OCDE [unde SACE a evaluat dimensiunea pieței la 2,5-5 miliarde EUR (96)] și stabilirea condițiilor de funcționare pentru o nouă societate.

(105) În scrisoarea de licitație din 17 decembrie 2003 s-a afirmat în mod clar faptul că întreprinderea nou-înființată nu se va putea baza pe niciun sprijin de la stat, fie direct (sprijin financiar), fie indirect (utilizând resursele alocate riscurilor necesibile) (97).

(106) Planul de afaceri inițial, elaborat la 18 mai 2004, a conținut o evaluare comparativă (98) a practicilor de pe piață (în special ale marilor actori de pe piață), în ceea ce privește prețurile estimate, cheltuielile cu despăgubirile și alte rate ale costurilor, precum și alte detalii privind modalitatea de a înființa și a gestiona societatea în conformitate cu practicile pieței. Aceasta ar putea servi drept bază solidă pentru ca o întreprindere nou-înființată să își deruleze operațiunile în conformitate cu practicile de pe piață.

(107) Prin prisma celor de mai sus, Comisia concluzionează că procesul și etapele urmate de SACE înainte de a lua decizia de a investi capitalul inițial în SACE BT au fost comparabile cu practicile de pe piață în condiții similare. În special, înainte de a lua o decizie privind investițiile, SACE a solicitat realizarea unui studiu de fezabilitate de către un consultant extern și, înainte de a trece la investiții, SACE a evaluat cu atenție și a identificat oportunități de piață semnificative pentru dezvoltare pe piața asigurării de credit în Italia, precum și pentru o dezvoltare viitoare pe piețele ECE sau în alte domenii legate de asigurarea de credit.

(108) În ceea ce privește perioada de timp restrânsă din proiecțiile financiare conținute în planul de afaceri inițial (adică numai cei patru ani, 2005-2008) și rentabilitatea limitată care urmează să fie atinsă până la sfârșitul acestei perioade, Comisia observă că această situație se datorează faptului că unele dintre elementele-cheie trebuiau ajustate în continuare și, prin urmare, planul conținea proiecțiile financiare doar pentru o parte dintre activitățile avute în vedere (primul pilon, a se vedea considerentul 48).

(109) În acest context, Comisia constată faptul că planul de afaceri modificat, adoptat în mod oficial de Consiliul de administrație al SACE la numai o lună de la demararea activității SACE BT, a schimbat unele dintre ipotezele inițiale, a extins proiecțiile financiare cu un an, până în 2009, și a prezentat estimări privind capitalul necesar și randamentul acestuia în mod separat pentru societățile de asigurare de credit dezvoltate în mod endogen (primul pilon) pentru care capitalul solicitat în legătură cu primele preconizate a fost estimat la 40,3 milioane EUR. Randamentul preconizat al acestui capital pentru anul 2009 a fost de 4,8 milioane EUR, iar RoAE estimat a fost de 12,1 %). Fișa de însoțire prezentată Consiliului a specificat în mod clar extinderea societății pe piața garanțiilor și conturarea scenariului evolutiv în ceea ce privește alte oportunități de dezvoltare externă în sectoarele care prezintă oportunități de sinergii cu activitatea de asigurare de credit a SACE BT, astfel încât să se alinieze randamentul tuturor investițiilor de capital în SACE BT cu valorile de referință de pe piață. Documentul a indicat faptul că analiza trebuia dezvoltată în continuare, odată cu pregătirea planului de afaceri modificat în scopuri de reglementare (estimată în februarie/martie 2005).

(110) Italia și SACE au furnizat, de asemenea, documente potrivit cărora planul a fost revizuit în mod constant. Acest lucru demonstrează că, într-adevăr, planul a fost urmat și utilizat de conducere și actualizat în mod periodic pe baza noilor informații. Această practică pare să fie comparabilă cu cea preconizată a fi aplicată în cazul unei întreprinderi nou-înființate, în condițiile în care evaluarea rentabilității viitoare este incertă și trebuie ajustată după demararea operațiunilor întreprinderii nou-înființate.

(111) În ceea ce privește ceilalți piloni de societății, și anume extinderea activității SACE BT prin achiziții („strategia de creștere externă”), Comisia remarcă faptul că societatea a identificat într-un stadiu incipient, cu ajutorul unui consultant extern de renume (a se vedea considerentul 113), oportunități de afaceri în alte segmente de piață, care prezintă sinergii importante cu activitatea sa principală de asigurare de credit (inclusiv ținte potențiale pentru achiziții). Având în vedere structura concentrată a pieței în Europa de Vest, SACE a explorat posibilitățile de a se extinde pe piețele ECE, unde, la momentul respectiv, cei trei mari actori din domeniul asigurării de credit erau în mod semnificativ mai puțin prezenți decât în Europa de Vest.

(112) Comisia constată că, deși SACE BT a primit un capital mai mare decât cel necesar pentru o dezvoltare organică a activității sale de asigurare de credit (primul pilon), Italia și SACE au furnizat documente care atestă că SACE a luat deja în considerare și a analizat extinderea la nivel național și internațional a SACE BT (respectiv al doilea și al treilea pilon) înainte de a înființa SACE BT la 27 mai 2004.

(113) În special, al doilea și al treilea pilon au fost luați în considerare în scrisoarea din 17 decembrie 2003 (a se vedea considerentele 52 și 53), care menționa faptul că, în afară de faptul că i s-a solicitat să ia în considerare o creștere endogenă a SACE, consultantul extern a fost invitat să analizeze o colaborare cu alte entități, italiene sau străine [cum ar fi o colaborare cu unul dintre cei mai mari actori de pe piață, o colaborare cu un actor secundar (de exemplu, CESCE — Spania, OND — Belgia) și o colaborare cu un actor italian care acționează într-un alt segment de piață sau în alt sector financiar]. În plus, în luna martie 2004, consultantul extern a furnizat deja analize suplimentare privind piața italiană a informațiilor comerciale, piața italiană a recuperării de credite și principalii actori ai acesteia privind asigurarea de credit în Europa Centrală și de Est (suplimentele la planul de afaceri). În consecință, deși la momentul acordării primei măsuri nu au fost realizate proiecții financiare exacte cu privire la rentabilitatea estimată determinată de extinderea la alte servicii în Italia și la alte piețe geografice prin intermediul achizițiilor, SACE dispunea deja de analiza elaborată de un consultant extern de renume pentru a sprijini o astfel de identificare viitoare a unor potențiale ținte.

(114) Comisia recunoaște faptul că o nouă consolidare a actorilor de mici dimensiuni de pe piață ar putea fi preconizată în mod rezonabil, la fel ca și posibila privatizare a asigurătorilor de credit din ECE. De asemenea, Comisia înțelege dificultățile întâmpinate de SACE în pofida procesului repetat de evaluare cu precizie în termeni monetari a valorii capitalului care trebuie cheltuit pentru aceste achiziții viitoare și a rentabilității care trebuie generată de astfel de societăți, înainte ca proprietarul țintei potențiale să fie de acord să vândă, iar randamentul estimat să fie evaluat pentru astfel de ținte potențiale de achiziție.

(115) Prin prisma considerațiilor SACE anterioare investiției, precum și a analizei detaliate solicitate consultantului extern de renume, care a identificat în prealabil ținte potențiale, Comisia poate fi de acord cu afirmația Italiei și a SACE potrivit căreia planurile de achiziție au fost luate în considerare de SACE atunci când a investit capital în SACE BT, fără a fi în măsură să estimeze rentabilitatea acestora sau sinergiile preconizate, fără acces la datele interne ale unor astfel de ținte potențiale și fără a cunoaște prețul de vânzare.

(116) Având în vedere strategia de achiziții extinse, comună sectorului și preconizată de SACE, Comisia poate să fie de acord și cu argumentul Italiei și al SACE potrivit căruia capitalul care urmează să fie utilizat pentru achizițiile viitoare poate fi aproximat la o investiție într-un fond de investiții în acțiuni. Într-adevăr, numai într-un fond de investiții în acțiuni rata de rentabilitate preconizată poate fi definită în conformitate cu valorile de referință de pe piață (în acest caz, aproximarea ratei de rentabilitate impuse de cei mai mari trei actori din domeniul asigurării de credit s-a extins în mod semnificativ prin achiziții), în timp ce evaluarea mai specifică este realizată înainte de fiecare investiție, de îndată ce apare o asemenea oportunitate. De asemenea, ar putea exista unele întârzieri înainte ca tot capitalul să fie investit.

(117) În ceea ce privește rentabilitatea din achiziții, Comisia observă că a fost solicitată, în mod consecvent, opinia unui consultant extern înainte de realizarea de achiziții. În ceea ce privește Assedile, prețul oferit a fost sub intervalul de evaluare (pentru prima achiziție de 70 % din participația în Assedile) sau în limitele acestui interval (atunci când s-a analizat achiziția combinată, în proporție de 100 %, a Assedile) propus de consultantul extern (99). Cu toate acestea, în ceea ce privește investițiile în KUP din 2007 efectuate împreună cu SA Ducroire, prețul plătit a fost cu 5 % mai mare decât evaluarea realizată de consultant (Rothschild). Pe de altă parte, suficient de repede după ce a înțeles faptul că rentabilitatea KUP nu putea fi restabilită, SACE BT a vândut această investiție (100). La 25 februarie 2009, pentru a reduce la minimum pierderile viitoare (101), SACE BT și-a vândut participația la KUP, în pierdere, în favoarea SA Ducroire.

(118) De asemenea, Comisia remarcă faptul că SACE, fiind o societate care activează în domeniul asigurării de credit la export pe termen lung, cunoaște într-o anumită măsură piața în ceea ce privește riscul aferent asigurării de credit. Prin urmare, aceasta nu a realizat investiții fără a cunoaște în niciun fel acest sector.

(119) Pe scurt, Comisia remarcă faptul că planul de afaceri a fost elaborat ex ante și cu ajutorul unui consultant extern de renume, care a analizat noile oportunități de pe piață și le-a prezentat SACE înainte de înființarea SACE BT. În plus, investiția a fost orientată, în mod clar, către o întreprindere nou-înființată și a fost susținută de un plan bazat pe o analiză comparativă detaliată a practicilor de pe piață, în special în ceea ce privește costurile și prețurile, identificând în mod adecvat oportunitățile de afaceri pentru creșterea și dezvoltarea sa. În cele din urmă și ca argument secundar, performanța întreprinderii nou-înființate a făcut obiectul unei monitorizări atente de către societatea-mamă și al unor ajustări oportune în primii săi ani de activitate.

(120) Având în vedere toate circumstanțele menționate mai sus și, în special, nivelul de rentabilitate care ar putea fi așteptat din partea celui de al doilea și al treilea pilon al activității SACE BT, care a fost analizat în detaliu la momentul respectiv, se poate concluziona că estimarea privind obținerea unei rentabilități adecvate din investiția inițială de capital, și anume din prima măsură, a fost realistă și în conformitate cu practicile pieței.

(121) Prin urmare, se poate conchide faptul că, atunci când a injectat bani în SACE BT, SACE a impus (astfel cum se prevede în procesul-verbal și în notele transmise Consiliului de administrație) și ar fi putut estima în mod rezonabil un randament suficient al investiției sale.

(122) În concluzie, se consideră că prima măsură nu a conferit un avantaj SACE BT. Așadar, aceasta nu a constituit un ajutor și nu este necesară evaluarea altor criterii pentru calificarea ca ajutor de stat.

V.1.1.3. Prezența unui avantaj în a doua măsură

(123) La considerentul 100 din decizia de inițiere, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că reasigurarea oferită de operatorii de pe piață și de societatea-mamă SACE a fost pusă la dispoziție în termeni comparabili. Reasigurarea furnizată de stat în mod indirect (prin intermediul unui organism public de asigurare a creditului la export, SACE) pare să conducă la crearea artificială de capacitate care nu ar fi disponibilă pe piața privată. În plus, la considerentul 103 din decizia de inițiere, Comisia nu a exclus faptul că a doua măsură a oferit un avantaj societății SACE BT.

(124) Italia și SACE nu au furnizat noi elemente de fapt care ar putea modifica evaluarea preliminară prezentată în decizia de inițiere.

(125) În conformitate cu punctul 4.2 din Comunicarea privind creditele la export, statelor membre li s-a solicitat să pună capăt acordării anumitor tipuri de ajutoare de stat în termen de un an de la publicarea respectivei comunicări, inclusiv a reasigurărilor de către stat, fie în mod direct, fie indirect prin intermediul unui asigurător public al creditului la export sau un asigurător care beneficiază de sprijinul statului, în condiții mai avantajoase decât cele disponibile pe piața reasigurărilor private, ceea ce conduce la prețuri mai mici pentru acoperirea reasigurării sau la crearea artificială de capacitate care nu ar putea fi generată de piața privată [punctul 4.2 litera (f)]. La punctul 4.2 se afirmă, de asemenea, faptul că actualele contracte de reasigurare suplimentare sunt, în continuare, admisibile pentru o perioadă intermediară, cu condiția ca, printre altele, reasigurarea de stat să fie un element în minoritate în pachetul general de reasigurare al asigurătorului, iar reasigurarea oferită de stat pentru riscurile cesibile să fie pusă la dispoziția tuturor asigurătorilor de credite care sunt în măsură să respecte criteriile comune de eligibilitate. Este foarte clar că dispozițiile din urmă nu sunt respectate în cazul de față deoarece statul a preluat cea mai mare parte a reasigurării. În plus, statul nu a pus la dispoziție un sistem deschis tuturor asigurătorilor de credit.

(126) În analiza existenței unui avantaj, Comisia va demonstra, în primul rând, faptul că măsura nu putea fi obținută de la restul pieței. În al doilea rând, aceasta va demonstra că SACE nu a acționat ca reasigurător privat. În al treilea rând, Comisia va face dovada faptului că, inclusiv atunci când se ține seama de faptul că SACE era societatea-mamă a SACE BT, nu se poate concluziona, pe această bază, că SACE a acționat la fel ca o societate privată într-o astfel de situație. În al patrulea rând, Comisia va demonstra că reasigurarea furnizată de SACE oferă un avantaj pentru SACE BT.

(127) Comisia observă că, în vederea reînnoirii contractelor sale de reasigurare pentru 2009, la 30 ianuarie 2009, SACE BT reușit să obțină 25,85 % din reasigurarea excedentului de daună de pe piață pentru riscul de credit cesibil din 2009 (102). O serie de operatori de pe piață au fost abordați, dar au refuzat să furnizeze reasigurare pentru partea rămasă, în pofida pretinsei rentabilități a acesteia (16 operatori economici au decis să nu participe). În consecință, „după numeroase tentative de a ajunge la un acord cu participanții de pe piață” (103), SACE BT a decis să solicite SACE reasigurare pentru partea rămasă din excedentul de daună. SACE a subscris 74,15 % din reasigurarea excedentului de daună la 5 iunie 2009, în aceleași condiții de prioritate, capacitate și prime ca și reasigurătorii privați. Prin urmare, este clar că procentul de 74,15 % din reasigurarea excedentului de daună furnizat de SACE nu ar fi putut fi primit de la restul pieței (104).

(128) Pentru a confirma dacă această măsură constituie un avantaj, trebuie să se verifice, de asemenea, dacă, prin acordarea acestei măsuri, SACE nu a acționat la fel ca un asigurător privat în condiții similare. Comisia observă că Italia și SACE recunosc ele însele faptul că actuala criză financiară globală a influențat în mod semnificativ piața mondială a reasigurărilor și a declanșat, în 2009, condiții restrictive de reasigurare. Prin urmare, o serie de reasigurători privați și-au redus în mod semnificativ capacitatea de asigurare a creditului, prin diminuarea activității lor în acest sector și s-au reorientat către domenii mai profitabile, ceea ce a avut un impact asupra disponibilității acestui tip de asigurare și reasigurare de credit pe piață. În al doilea rând, incapacitatea SACE BT de a găsi mijloace de reasigurare pe piață a fost cauzată, de asemenea, de situația sa financiară dificilă, iar diferiții reasigurători privați implicați în discuțiile privind reînnoirea reasigurării SACE BT au ridicat semne de întrebare cu privire la situația societății. SACE BT a înregistrat pierderi semnificative în 2008 (aproximativ 29,5 milioane EUR). Această situație precară implică faptul că riscul legat de reasigurare a fost mai mare (105). Comportamentul reasigurătorilor care au participat la reasigurare demonstrează faptul că un reasigurător privat și-ar asuma numai o parte limitată dintr-o astfel de reasigurare riscantă în absența unui comision semnificativ mai ridicat. Acesta nu ar accepta niciodată să acopere un procent atât de mare precum 74 % și în aceleași condiții precum cele solicitate de reasigurători pentru procent de reasigurare mult mai scăzut. Un investitor rațional ar fi solicitat un comision care să țină seama de nivelul mai ridicat al riscului asumat (106). Astfel, comisionul perceput de SACE ar fi trebui să fie, în realitate, mai ridicat decât cel perceput de cei cinci reasigurători privați pentru un procent de reasigurare mult mai scăzut (107). Prin urmare, Comisia calculează valoarea ajutorului în a doua măsură ca diferența dintre comisionul de reasigurare pe care un reasigurător privat l-ar fi perceput pentru o parte atât de mare din reasigurare și comisionul care a fost aplicat de SACE BT. În conformitate cu practica sa decizională (108), Comisia consideră că un comision pentru o parte atât de mare din reasigurare și din risc ar fi trebuit să fie cu cel puțin 10 % mai mare decât comisionul perceput de reasigurătorii privați pentru partea mai mică de reasigurare și risc. Pentru suma de 1,56 milioane EUR plătită de SACE BT către SACE, ajutorul se ridică la 156 000 EUR. În cele din urmă, Comisia observă că este posibil ca alocarea unei părți atât de mari din reasigurare unei singure societăți să nu fi fost în conformitate cu principiile generale privind reasigurarea ale societății, și anume cu faptul că „numărul de reasigurători participanți la tratate este de natură să asigure o alocare corespunzătoare a riscului” (109). Din motivele de mai sus, Comisia concluzionează că SACE nu a acționat ca un reasigurător privat.

(129) În ceea ce privește întrebarea dacă o societate-mamă ar fi oferit o cotă atât de importantă de reasigurare în situația în care filiala sa nu ar fi fost în măsură să găsească pe piață un volum suficient de reasigurare la prețul propus, trebuie remarcat faptul că acest contract de reasigurare mărește expunerea societății-mamă la acțiunile filialei. În cazul de față, SACE s-a aflat, în 2009, într-o situație în care a avut nevoie de o amplă recapitalizare și de reasigurare. Decizia de a acorda această măsură ar trebui, prin urmare, să fie analizată în paralel cu acordarea măsurilor a treia și a patra. Într-adevăr, la 26 mai 2009 (110), Consiliului de administrație al SACE avea deja în vedere măsurile a doua, a treia și a patra, în vederea sprijinirii SACE BT (111). Așa cum se va concluziona în evaluarea acestor măsuri, un investitor privat nu ar fi realizat aceste recapitalizări, ci ar fi lăsat societatea să intre în faliment. În consecință, se poate concluziona că o societate-mamă nu ar fi procedat la furnizarea celei de a doua măsuri, care sporește și mai mult expunerea societății-mamă la riscurile aferente filialei sale.

(130) În cele din urmă, în ceea ce privește problema legată de avantajele oferite de reasigurare pentru SACE BT, astfel cum a confirmat SACE (a se vedea considerentul 70), măsura a permis SACE BT să își mărească capacitatea de oferi asigurare de credit și, prin urmare, de a subscrie mai multe contracte decât ar fi putut subscrie în alt mod. În mod alternativ, fără această măsură SACE BT ar fi trebuit să includă aceste riscuri în bilanțul său/să își supună propriul capital la un grad mai ridicat de risc sau să ofere o primă mai mare pentru a obține respectiva reasigurare, cu cel puțin 10 % (a se vedea considerentul 128). Prin urmare, măsura a permis SACE BT să obțină reasigurare la un preț mai mic, reasigurare care i-a permis să subscrie mai multe asigurări decât ar fi putut subscrie fără reasigurarea din partea SACE, sau să suporte mai puține riscuri pe cont propriu.

(131) Comisia concluzionează că a doua măsură a adus avantaje pentru SACE BT corespunzătoare diferenței dintre comisionul plătit efectiv de SACE BT și comisionul, cu cel puțin 10 % mai mare, pe care un reasigurător privat l-ar fi solicitat, luând în considerare nivelul mai ridicat de risc asumat.

V.1.1.4. Prezența unui avantaj în a treia și a patra măsură

(132) La considerentul 107 din decizia de inițiere, Comisia și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește posibilitatea ca un operator economic privat să fi investit suma analizată în prezent în SACE BT. După cum au confirmat autoritățile italiene, a treia și a patra măsură acoperă nevoile de capital ale SACE BT pentru a face față efectelor crizei financiare (112). În documentul de discuție (materiale per discussione) al Consiliului de administrație al SACE BT din 31 martie 2009 se prevede că SACE BT „are nevoie de o recapitalizare (ricapitalizzazione) de până la 70 de milioane EUR în vederea constituirii unor active suficiente pentru a acoperi rezervele la sfârșitul anului 2009” (113). Același document prevede că, deja la sfârșitul primului semestru al anului 2009, activele nu au fost suficiente pentru a acoperi rezervele, și anume la sfârșitul lunii iunie 2009 a fost necesară o sumă de 23 de milioane EUR, iar la sfârșitul anului 2009 o sumă de 68 de milioane EUR. Decizia de inițiere a procedurii arată faptul că se pare că SACE BT nu a fost în măsură să acopere pierderile înregistrate la sfârșitul anului 2008, iar activele acesteia la acel moment nu erau suficiente pentru a acoperi rezervele. Se pare că SACE BT nu ar fi putut fi obține de pe piață capitalul injectat în societate, deoarece rentabilitatea preconizată a acesteia a fost insuficientă. Nu există nicio dovadă că SACE BT a avut o valoare pozitivă la momentul respectiv.

(133) La considerentul 108 din decizia de inițiere, Comisia a invitat Italia să prezinte observații privind necesitatea celei de a treia măsuri pentru a permite SACE BT să continue să funcționeze și, în cazul în care aceasta a fost necesară, observații privind costurile estimate care ar fi putut fi suportate de SACE dacă ar fi vândut sau lichidat SACE BT. Comisia a constatat faptul că o societate-mamă și-ar fi recapitalizat filiala, dar numai dacă ar fi existat posibilitatea rezonabilă ca societatea asistată să înregistreze din nou profit (114). Un investitor în economia de piață nu ar fi injectat capital suplimentar în SACE BT dacă, din punct de vedere economic, acest fapt ar fi fost mai costisitor decât lichidarea activelor respective (de exemplu, prin vânzarea investiției respective).

(134) La considerentele 111 și 117 din decizia de inițiere, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la conformitatea măsurilor a treia și a patra cu principiul investitorului în economia de piață. Comisia a prevăzut în continuare faptul că cele două măsuri par să fi avantajat SACE BT.

(135) Decizia de inițiere (considerentul 109) indică faptul că planul disponibil la momentul investiției joacă un rol esențial. Planul are o importanță crucială, deoarece un investitor privat va furniza capital nou unei societăți cu un deficit de venituri doar în cazul în care se așteaptă la un nivel suficient de rentabilitate. În caz contrar, capitalul investit nu ar face decât să ramburseze datoria existentă a societății, fără să asigure că aceasta va începe să înregistreze profit din nou în viitor (115). Fără un plan „de restructurare” riguros, un investitor privat rațional nu ar investi (116).

(136) Comisia a observat că, în planul de afaceri pentru perioada 2010-2011, SACE BT a avut în vedere, în principal, măsuri de majorare a cotei de piață și de extindere a activității, mai degrabă decât măsuri de revenire la rentabilitate, de exemplu măsuri de reducere a costurilor și de restructurare a modelului de afaceri. SACE BT estima că își va majora cota pe piața asigurărilor de credit și a garanțiilor până la un nivel-țintă de 15 % în 2011 și că va deveni al doilea actor pe piața asigurărilor de credit până în 2011. Pentru 2009, SACE BT estima că se va plasa pe locul al treilea sau al patrulea pe piața asigurărilor de credit și a garanțiilor. În ceea ce privește rețeaua de distribuție a SACE BT, planul prevede, printre altele, evaluarea eventualelor oportunități de noi achiziții. În plus, planul de afaceri se bazează, printre altele, pe factori exogeni, cum ar fi îmbunătățirea situației economice și a celei de pe piață și o deschidere progresivă a pieței reasigurărilor începând cu 2011, mai degrabă decât pe schimbări interne.

(137) Elementele prezentate de Italia și SACE în timpul procedurii oficiale de investigare nu au modificat evaluarea inițială a Comisiei prevăzută în decizia de inițiere a procedurii.

(138) Poziția Comisiei în ceea ce privește calificarea măsurilor a treia și a patra ca majorare de capital (aumenti di capitale) nu s-a modificat. Deși, potrivit Italiei, operațiunea nu a majorat valoarea capitalului social (capitale sociale), Comisia ia act de faptul că aceasta a influențat în mod pozitiv capitalul propriu (patrimonio netto), reprezentând o categorie mai vastă decât capitalul social (capitale sociale), prin intermediul transferului de la societatea-mamă, SACE, către capitalul SACE BT (117).

(139) Potrivit SACE, deciziile de recapitalizare a SACE BT au fost luate având în vedere revenirea preconizată la rentabilitate în anul 2011.

(140) Cu toate acestea, Comisia reamintește că, atunci când a acordat a treia măsură, SACE nu dispunea de proiecții financiare actualizate sau de un plan de afaceri care să țină seama de injecția de capital și de cele mai recente date financiare. Prin urmare, SACE nu avea niciun temei pentru a se aștepta la o restabilire a rentabilității SACE BT.

(141) Documentul principal luat în considerare de SACE la momentul acordării celei de a patra măsuri este planul de afaceri pentru perioada 2010-2011. Comisia ia notă de faptul că respectivul plan de afaceri este un document foarte scurt, care stabilește doar perspectiva negativă de pe piață și, în ceea ce privește îndeosebi SACE BT, prezintă numai câțiva coeficienți financiari principali și cifrele pentru anii 2010 și 2011. În special, planul de afaceri a furnizat date care ilustrează faptul că situația pieței se înrăutățea (rata pierderii se deteriora în mod progresiv, crescând cu 71,4 % în 2008, în comparație cu 2007), iar pierderile se ridicau la aproximativ jumătate din cifra de afaceri a sectorului. În acest context, planul preconiza o îmbunătățire semnificativă a procentelor de asigurare de credit ale SACE BT, astfel încât să se ajungă la rentabilitate zero în 2011 (a se vedea tabelul 5). Cu toate acestea, planul nu a detaliat modificările aduse prețurilor sau modul în care reducerea costurilor urma să fie realizată în acest scop.

(142) Trebuie subliniat faptul că planul de afaceri pentru 2010-2011 a inclus doar o proiecție de rentabilitate zero în 2011, fără a furniza elemente care să indice că situația se va îmbunătăți după 2011 și nicio estimare a rentabilității viito