Rezoluție a Consiliului privind un nou plan european pentru învățarea în rândul adulților (2021-2030)

(2021/C 504/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

ÎNTRUCÂT:

Este esențial să abordăm în mod pozitiv viitorul, pornind de la nevoile în materie de învățare în rândul adulților și asigurându-ne că există oportunități de învățare formală, non-formală și informală capabile să ofere toate cunoștințele, aptitudinile și competențele necesare pentru a crea o Europă incluzivă, durabilă, echitabilă din punct de vedere social și mai rezilientă. Pe măsură ce trebuie să facem față unor tranziții tot mai complexe și mai frecvente (în special tranziția digitală și cea verde) și să abordăm provocările actuale și viitoare (cum ar fi schimbările climatice, demografia, tehnologia, sănătatea etc.), învățarea în rândul adulților, ca o componentă importantă a învățării pe tot parcursul vieții, poate ajuta economiile și societățile să devină mai puternice și mai reziliente. Este la fel de important să le asigurăm oamenilor condițiile necesare pentru a acționa ca agenți ai schimbării prin alegerile pe care le fac.

REAMINTIND CĂ:

1. La Summitul social pentru creștere și locuri de muncă echitabile de la Göteborg din 2017, liderii UE au proclamat împreună Pilonul european al drepturilor sociale, prin care se stabilește, ca prim principiu, dreptul la educație, formare și învățare pe tot parcursul vieții incluzive și de calitate și, ca un al patrulea principiu, dreptul de a beneficia de sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, formare profesională și recalificare, precum și dreptul de a transfera drepturile la protecție socială și la formare profesională cu ocazia tranzițiilor profesionale,

2. Concluziile Consiliului European din 14 decembrie 2017 (1) au identificat educația ca fiind esențială pentru construirea unor societăți caracterizate prin coeziune și favorabile incluziunii, precum și pentru sprijinirea competitivității europene; în acest fel, educația și formarea au fost așezate în centrul agendei politice europene pentru prima dată,

3. În Agenda strategică 2019-2024, liderii UE au convenit să accelereze investițiile în competențele și educația oamenilor,

4. Liderii UE s-au reunit în cadrul Summitului social de la Porto la 7 mai 2021 pentru a aprofunda punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale prin plasarea educației și a competențelor în centrul acțiunii politice,

5. În concluziile Consiliului European din iunie 2021, liderii UE au salutat obiectivele principale ale UE în materie de locuri de muncă, competențe și reducere a sărăciei prevăzute în Planul de acțiune al Pilonului european al drepturilor sociale, în conformitate cu Declarația de la Porto, inclusiv obiectivul la nivelul UE ca cel puțin 60 % dintre adulți să participe la activități de învățare în fiecare an până în 2030,

6. Trebuie luate în considerare documentele de referință relevante, astfel cum figurează în anexa III la prezenta rezoluție.

ȘI LUÂND ACT DE:

7. Planul european reînnoit pentru învățarea în rândul adulților, adoptat de Consiliul Uniunii Europene în 2011 pentru a continua, completa și consolida activitățile în domeniul învățării în rândul adulților ca parte a celor patru obiective strategice identificate de Consiliu în Cadrul strategic pentru educație și formare profesională 2020 („ET2020”),

8. Recomandarea Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți (2016), care subliniază nevoile specifice ale adulților, mai ales în rândul celor slab calificați, șomeri sau al grupurilor vulnerabile, care au nevoie de atenție și sprijin suplimentare pentru a-și îmbunătăți competențele de bază și a fi posibilă înregistrarea de progrese,

9. Raportul intitulat „Realizări bazate pe planul european reînnoit pentru învățarea în rândul adulților” (2019), care face bilanțul realizărilor din perioada 2011-2018. Acesta identifică totodată teme și priorități emergente care ar putea fi luate în considerare în perioada de după 2020, inclusiv continuarea eforturilor privind guvernanța, oferta de posibilități de formare și gradul de accesare a acestora, flexibilitatea și accesul, precum și asigurarea calității,

10. Agenda europeană pentru competențe în scopul promovării competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței (2020) propune, printre altele, „Acțiunea 8: Abilități de viață”, care prevede acțiuni ale Comisiei și ale statelor membre cu privire la noi priorități de inclus în planul european pentru învățarea în rândul adulților, menite să conducă la instituirea de sisteme de învățare în rândul adulților cuprinzătoare, de calitate și favorabile incluziunii,

11. Recomandarea Consiliului privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență (2020) și Declarația de la Osnabrück privind educația și formarea profesională (2020) solicită dezvoltarea în continuare a EFP drept un parcurs atractiv și de înaltă calitate pentru ocuparea unui loc de muncă și pentru viață, stimulând o mai bună conștientizare a adulților cu privire la faptul că învățarea este un proces continuu,

12. Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației prevede că, pentru perioada până în 2030 (2021-2030), cooperarea europeană în domeniul educației și formării ar trebui să se desfășoare într-o perspectivă incluzivă, holistică și vizând învățarea pe tot parcursul vieții, specificând totodată că învățarea pe tot parcursul vieții include toate formele și nivelurile de educație și formare, de la educația și îngrijirea timpurie până la învățarea în rândul adulților, precum și educația și formarea profesională (EFP) și învățământul superior.

CONSIDERĂ CĂ:

13. Statele membre ale Uniunii Europene au modele variate de învățare în rândul adulților, în funcție de nevoile, circumstanțele, politicile, strategiile și tradițiile lor naționale, regionale și locale. Rapoartele arată că, din cauza pandemiei de COVID-19, ajustările aduse învățării în rândul adulților și mediilor de învățare au diversificat și mai mult practicile de învățare în rândul adulților în interiorul Europei (2);

14. Monitorul educației și formării din 2020 (3) arată că participarea la învățarea în rândul adulților este scăzută: în medie, în UE, numai 10,8 % dintre adulții cu vârste cuprinse între 25 și 64 de ani (11,9 % dintre femei și 9,8 % dintre bărbați) au participat la activități de învățare în rândul adulților în ultimele patru săptămâni anterioare sondajului din 2019. În plus, datele Eurostat din 2020 arată că participarea la învățarea în rândul adulților este mai scăzută decât înainte de pandemia de COVID-19: în medie, în UE, numai 9,2 % dintre adulții cu vârste cuprinse între 25 și 64 de ani (10,0 % dintre femei și 8,3 % dintre bărați) au participat la activități de învățare în rândul adulților în ultimele patru săptămâni anterioare sondajului;

15. Raportul Eurydice, intitulat „Educația și formarea în rândul adulților în Europa: crearea unor parcursuri incluzive către competențe și calificări” (2021), arată că aproximativ unul din cinci adulți din UE nu a absolvit învățământul secundar superior și că o proporție importantă a adulților din Europa este afectată de niveluri scăzute de alfabetizare, competențe numerice și/sau competențe digitale. De asemenea, situația țărilor variază în ceea ce privește participarea adulților la educație și formare; cu toate acestea, o trăsătură comună este aceea că majoritatea activităților de învățare la care participă adulții au un caracter nonformal.

RECUNOAȘTE CĂ:

16. O nouă cultură a învățării ar trebui să pună accentul pe relevanța competențelor de bază pentru toți și a acumulării continue de cunoștințe, aptitudini și competențe relevante, la toate nivelurile, în contexte de învățare formală, nonformală și informală, pe tot parcursul vieții. Persoanele puternic orientate spre învățare pe tot parcursul vieții sunt mai bine pregătite pentru a se adapta la circumstanțe noi și pentru a dobândi competențele de care au nevoie ca să ocupe un loc de muncă, precum și ca să participe pe deplin la viața socială și pentru dezvoltarea personală;

17. Învățarea în rândul adulților ocupă un loc special în economia priorității strategice a cadrului strategic pentru cooperarea europeană în perspectiva spațiului european al educației – „Transformarea învățării pe tot parcursul vieții și a mobilității într-o realitate pentru toți”, de care este nevoie acum mai mult ca niciodată, având în vedere provocările legate de redresarea în urma crizei generate de COVID-19 și nevoia de reziliență, transformarea nevoilor de pe piața forței de muncă, neconcordanța de competențe, tranziția verde și cea digitală, precum și proporția încă mare de adulți din Europa care au un nivel scăzut de cunoștințe, de aptitudini și de competențe de bază;

18. Trebuie abordată fragmentarea învățării în rândul adulților între sectoare, domenii de politici și cadre juridice. Toate părțile trebuie să poarte un dialog pentru a se asigura existența unei viziuni comune privind o ofertă consolidată de opțiuni de învățare în rândul adulților, în cadrul căreia să fie avute în vedere dimensiunea socială a învățării în rândul adulților, precum și capacitatea de inserție profesională. Întrucât persoanele, angajatorii și statul beneficiază de pe urma învățării în rândul adulților, responsabilitatea și contribuția fiecărei părți ar trebui recunoscute;

19. Este extrem de important să se promoveze o mai mare sensibilizare în rândul angajatorilor cu privire la faptul că învățarea în rândul adulților contribuie la calitatea proceselor de lucru și a rezultatelor, precum și la profunzimea implicării lucrătorilor în activitatea lor. Învățarea în rândul adulților poate contribui la productivitate, competitivitate, incluziune socială, egalitate de gen, creativitate, inovare și antreprenoriat. Aceasta este un factor important pentru stimularea angajatorilor să își asume un rol mai activ în sprijinirea perfecționării și a recalificării, precum și în îmbunătățirea în mod continuu a capacității de inserție profesională și a tranzițiilor pe piața muncii ale angajaților lor. Prin urmare, este important să se instaureze o cultură a învățării în toate locurile de muncă, să se planifice și organizeze la locul de muncă oportunități de învățare, care să fie promovate și sprijinite de toate părțile interesate;

20. Cu toate acestea, învățarea în rândul adulților trebuie să meargă dincolo de dezvoltarea de competențe profesionale. De asemenea, este important să se promoveze o mai bună conștientizare în rândul populației cu privire la importanța și beneficiile participării la învățarea pe tot parcursul vieții. Învățarea în rândul adulților ar trebui să fie interconectată cu toate tipurile și nivelurile de educație și formare, inclusiv cu învățământul superior, prin parcursuri flexibile formale, nonformale și informale;

21. Învățarea în rândul adulților are capacitatea de a îmbunătăți oportunitățile de viață și de muncă pentru adulți, indiferent de situația lor sociodemografică și personală. Responsabilitatea individuală pentru evoluția carierei ar trebui să fie considerată parte a orientării și a sprijinului profesional pe tot parcursul vieții. În plus, învățarea în rândul adulților poate contribui la cetățenia activă și la învățarea comunitară. De asemenea, sprijină dezvoltarea și împlinirea personală, socială și profesională, sănătatea și bunăstarea, în conformitate cu nevoile, talentele și aspirațiile actuale și viitoare ale individului. Învățarea în rândul adulților joacă un rol esențial în găsirea unui răspuns la provocările și oportunitățile actuale și viitoare în viață și la locul de muncă, conducând la crearea unor comunități durabile;

22. Impactul schimbărilor demografice, precum și al tranziției verzi și al celei digitale, impune găsirea de noi abordări pentru a facilita participarea adulților, inclusiv a celor care nu sunt înclinați să participe la activități de învățare și a grupului de vârstă de peste 65 de ani, la învățarea în rândul adulților, pentru a se sprijini astfel integrarea și participarea lor deplină în societate.

SUBLINIAZĂ CĂ:

23. Învățarea în rândul adulților necesită o abordare holistică, inclusiv colaborare intersectorială și pluripartită, precum și o coordonare eficace la nivel european, național, regional și local, respectând diferitele modele de învățare în rândul adulților din Uniunea Europeană și respectând pe deplin competențele specifice ale diferitelor niveluri de politici.

ÎN CONSECINȚĂ, CONVINE CĂ:

24. În perioada până în 2030 inclusiv, obiectivul general al noului plan european pentru învățarea în rândul adulților (2021-2030) (NEAAL 2030) îl va reprezenta intensificarea și îmbunătățirea furnizării de oportunități de învățare formală, nonformală și informală pentru toți, a promovării și a utilizării lor;

25. Principalele domenii prioritare ale NEAAL 2030 asigură continuitatea activității și dezvoltarea în continuare a învățării în rândul adulților, după cum se specifică mai jos și după cum se detaliază în anexa I la prezentul document: — guvernanță; — furnizarea de oportunități de învățare pe tot parcursul vieții și utilizarea lor; — accesibilitate și flexibilitate; — calitate, echitate, incluziune și reușită în învățarea în rândul adulților; — tranziția verde și tranziția digitală.

CONVINE, DE ASEMENEA, CU PRIVIRE LA URMĂTOARELE INSTRUMENTE DE PUNERE ÎN APLICARE, ȚINÂND SEAMA DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII ȘI DE CIRCUMSTANȚELE NAȚIONALE ALE STATELOR MEMBRE:

26. Metoda deschisă de coordonare (MDC): În perioada premergătoare lui 2030, statele membre și Comisia vor colabora strâns pentru a trece în revistă activitatea desfășurată la nivel tehnic, evaluând procesul și rezultatele acestuia prin intermediul MDC și asumându-și rolul de lider al procesului la nivelul domeniilor lor de competență respective, la nivel național, regional sau european. Acest lucru ar trebui realizat în consultare cu Grupul de lucru privind învățarea în rândul adulților, instituit ca parte cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) și cu rețeaua de coordonatori naționali pentru învățarea în rândul adulților.

27. Învățarea reciprocă: Învățarea reciprocă este un element-cheie al NEAAL 2030, deoarece oferă posibilitatea de a identifica bunele practici din diferitele state membre și de a învăța de pe urma acestora. Învățarea reciprocă, cu implicarea părților interesate relevante, va fi realizată prin mijloace precum activități de învățare inter pares, consiliere reciprocă și schimburi de bune practici și politici, conferințe, seminare, forumuri la nivel înalt și grupuri de experți, precum și prin studii și analize, rețele (inclusiv pe internet) și alte forme de diseminare și printr-o vizibilitate clară a rezultatelor.

28. Guvernanță eficace: NEAAL 2030 face parte integrantă din cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030).

29. Monitorizarea procesului: Monitorizarea periodică a progreselor înregistrate în vederea atingerii țintelor la nivelul UE (4) prin intermediul unor indicatori la nivelul UE (detaliați în anexa II) aplicați în colectarea și analizarea sistematică a datelor comparabile la nivel internațional oferă o contribuție esențială la elaborarea de politici bazate pe date concrete, fără a crea sarcini suplimentare pentru statele membre. Monitorizarea anuală va avea loc prin intermediul Monitorului educației și formării și al procesului semestrului european (cu ajutorul tabloului de bord social revizuit), urmărind progresele înregistrate în direcția atingerii tuturor țintelor convenite la nivelul UE în domeniul învățării în rândul adulților. Monitorizarea și evaluarea țintelor și indicatorilor la nivelul UE ar trebui realizate în cooperare cu Grupul permanent pentru indicatori și criterii de referință (SGIB) și revizuite în 2023.

30. Consolidarea cunoștințelor și o politică vizând învățarea în rândul adulților bazată pe elemente concrete: Este necesar să se dezvolte în continuare analize și cercetări aprofundate ale datelor, acolo unde este posibil, la nivel internațional, european și național, printr-o serie de instrumente și profitând de activitatea Eurostatului, a Eurydice, a Cedefop, a Fundației Europene de Formare (ETF), a Eurofound, a OCDE și a altor organizații. Analiza ar trebui să includă, de asemenea, monitorizarea grupurilor vulnerabile de adulți și date privind investițiile în educație și formare, printre altele, inclusiv la nivelul angajatorilor și al comunităților locale, dacă este posibil. Transformarea locurilor de muncă și eforturile enorme de perfecționare și recalificare necesită informații fiabile și specifice privind competențele pentru a cartografia viitoarele nevoi în materie de competențe de pe piața forței de muncă. Acest lucru va sprijini adulții să-și dezvolte cariera pe tot parcursul vieții și va facilita atât tranzițiile pe piața forței de muncă, cât și tranzițiile societale.

31. Cooperarea cu organizațiile internaționale: Este important să se consolideze cooperarea cu organizații precum OCDE [în special prin exploatarea rezultatelor Programului de evaluare internațională a competențelor adulților (PIAAC)], cu ONU (în special UNESCO și OIM) și cu Consiliul Europei, precum și în cadrul inițiativelor regionale sau mondiale relevante.

32. Finanțare: Învățarea în rândul adulților este finanțată printr-o serie de instrumente diferite alimentate de o varietate de surse. De preferință și dacă este cazul, precum și în conformitate cu principiul subsidiarității, învățarea în rândul adulților ar trebui să se bazeze mai degrabă pe o finanțare continuă și regulată, decât pe subvenții legate de proiecte sau programe. Abordările de finanțare bazate pe responsabilitatea comună a părților interesate din sectorul public și privat pot contribui la înmulțirea și amplificarea resurselor.

INVITĂ STATELE MEMBRE, ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII ȘI ÎN FUNCȚIE DE CONTEXTUL NAȚIONAL:

33. Să își concentreze eforturile în perioada 2021-2030 asupra domeniilor prioritare descrise în anexa I, contribuind astfel, de asemenea, la punerea în aplicare a cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030), după caz și în conformitate cu contextul, circumstanțele și legislația lor de la nivel național, regional și local;

34. Să consolideze legătura eficace între ministerele relevante, precum și cu părțile interesate relevante, cum ar fi partenerii sociali, întreprinderile, organizațiile neguvernamentale și organizațiile societății civile, în vederea îmbunătățirii coerenței dintre politicile referitoare la învățarea în rândul adulților și politicile socioeconomice cu spectru mai larg. Această abordare la nivelul întregii administrații și cu implicarea mai multor părți interesate poate fi consolidată și mai mult printr-o coordonare eficace la nivel național, regional și local, care să coreleze politicile și practicile;

35. Să sprijine învățarea în rândul adulților asigurând orientare și dezvoltarea carierei pe tot parcursul vieții, prin crearea de parteneriate la toate nivelurile. În conformitate cu principiile de asigurare a calității, această orientare ar trebui să fie legată de activități de comunicare, validare și sensibilizare, contribuind astfel la punerea în aplicare a Recomandării Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor. Acest lucru va garanta că toți adulții au posibilitatea de a-și dezvolta competențele de bază și competențele-cheie pe baza nevoilor lor, atingând nivelul de competențe necesar în societatea actuală și pe piața forței de muncă;

36. În punerea în aplicare a Recomandării Consiliului privind validarea învățării nonformale și informale, să facă progrese pentru a le pune tuturor adulților la dispoziție posibilități de validare, asigurându-le astfel, totodată, posibilitatea unei a doua șanse și, eventual, deschizându-le calea către calificări integrale sau parțiale;

37. Să sprijine extinderea învățării în rândul adulților la nivel secundar și terțiar, atât pentru învățarea cu caracter general, cât și pentru cea cu caracter profesional, prin parcursuri flexibile de învățare, de exemplu cursuri de seară, învățământ cu frecvență redusă, învățământ la distanță și învățare mixtă, și să le permită cursanților adulți (a) să obțină calificări la nivelul 4 de clasificare CEC 4 și superior; și (b) să urmeze cursuri scurte care să permită actualizarea, extinderea și aprofundarea competențelor;

38. Să amelioreze statutul profesional al educatorilor și formatorilor pentru adulți (5) și să sprijine profesionalizarea acestora, îmbunătățind educarea și formarea inițială și continuă a acestora, precum și dezvoltarea lor profesională, inclusiv prin sprijinirea utilizării abordărilor inovatoare (cum ar fi cele mixte, online, la distanță, hibride etc.) și a resurselor (infrastructură și echipamente TIC);

39. Să sprijine, după caz, digitalizarea de înaltă calitate și bazată pe incluziune a proceselor de educație, formare și învățare la nivel organizațional și individual. În plus, să îi asiste, să îi educe și să îi formeze pe cursanții adulți pentru ca aceștia să utilizeze instrumentele digitale pe scară mai largă și mai eficace, ținând seama, în același timp, de decalajul digital și de decalajul digital dintre femei și bărbați;

40. Să depună eforturi pentru a dezvolta mecanisme simple, flexibile și ample care să permită întreprinderilor și persoanelor fizice să crească gradul de conștientizare și să încurajeze o schimbare de mentalitate în rândul persoanelor și al societății, pe baza conceptului de învățare pe tot parcursul vieții, care subliniază necesitatea de a dobândi cunoștințe, aptitudini și competențe fără întrerupere;

41. Să faciliteze învățarea pe tot parcursul vieții pentru a promova participarea adulților la procesul de învățare printr-o varietate de instrumente diferite, cum ar fi EPALE – Platforma electronică pentru educația adulților în Europa (de exemplu, sprijinirea profesioniștilor din domeniul învățării în rândul adulților, inclusiv a educatorilor și formatorilor pentru adulți, a personalului de orientare și sprijin, a cercetătorilor și cadrelor universitare și a factorilor de decizie);

42. Să promoveze mobilitatea în scopul învățării a cursanților adulți și a personalului didactic pentru adulți, precum și cooperarea transfrontalieră, inclusiv prin intermediul programului Erasmus+, al fondurilor politicii de coeziune a UE și al altor instrumente, după caz;

43. Să depună eforturi suplimentare pentru a elimina obstacolele și barierele existente din calea tuturor tipurilor de învățare, inclusiv aspectele legate de mobilitate, accesibilitate, inegalitățile de gen, orientare, comunicare, servicii pentru studenți și recunoașterea învățării anterioare ca parte a rezultatelor învățării;

44. Să dezvolte în continuare mecanismele de asigurare a calității, de exemplu prin promovarea asigurării calității interne și externe, în ceea ce privește programele, procesele, organizațiile de punere în aplicare, educatorii și formatorii pentru adulți și activitățile de consiliere, precum și prin dezvoltarea colectării de date, de exemplu prin utilizarea informațiilor colectate prin monitorizarea parcursului profesional al absolvenților.

INVITĂ COMISIA CA, ÎN CONFORMITATE CU COMPETENȚELE SALE ȘI ȚINÂND SEAMA DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

45. Să sprijine statele membre la punerea în aplicare a NEAAL 2030 și a domeniilor sale prioritare, astfel cum sunt descrise în anexa I, precum și la eventuala elaborare de către acestea a unor strategii naționale holistice în materie de competențe la nivelul întregii administrații;

46. Să asigure complementaritatea și coerența inițiativelor de politici ale UE întreprinse în conformitate cu NEAAL 2030;

47. Să colaboreze îndeaproape cu statele membre pentru a asigura existența unei structuri de guvernanță flexibile și eficiente, astfel cum se subliniază în Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030), în special cu implicarea Grupului de lucru privind învățarea în rândul adulților, a rețelei de coordonatori naționali pentru învățarea în rândul adulților, a activităților de învățare inter pares și a altor activități de colaborare în rețea;

48. Să sprijine coordonatorii naționali pentru învățarea în rândul adulților prin finanțarea activității lor de facilitare a cooperării între statele membre și cu Comisia în ceea ce privește punerea în aplicare a NEAAL 2030;

49. Să consolideze cunoștințele despre învățarea în rândul adulților în Europa prin realizarea de studii și cercetări relevante pentru analizarea aspectelor legate de învățarea în rândul adulților, inclusiv prin Eurydice, Cedefop și ETF și în cooperare cu alte rețele și instituții relevante, prin utilizarea deplină a capacităților lor de informare și cercetare, fără a crea sarcini suplimentare pentru statele membre. De asemenea, ar trebui să se acorde atenție grupului de vârstă de peste 65 de ani, prin elaborarea de dovezi și date comparative privind participarea acestora la învățarea în rândul adulților;

50. Să urmărească și să intensifice cooperarea cu organizațiile internaționale relevante, cum ar fi OCDE, ONU (în special UNESCO și OIM) și Consiliul Europei, precum și cu inițiativele regionale sau mondiale relevante, de exemplu în Balcanii de Vest, Parteneriatul estic etc.;

51. Să asigure fondurile disponibile la nivel european pentru a sprijini punerea în aplicare a noului plan european pentru învățarea în rândul adulților (NEAAL) (2021-2030) prin intermediul programelor, fondurilor și instrumentelor relevante ale UE, cum ar fi Erasmus+, Fondul social european Plus (FSE +), Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați, Mecanismul de redresare și reziliență, Fondul pentru o tranziție justă, InvestEU, instrumentul de sprijin tehnic etc.;

52. Să îi prezinte Consiliului o trecere în revistă sistematică și o foaie de parcurs a politicilor, instrumentelor de cooperare, instrumentelor de finanțare, inițiativelor și cererilor de propuneri specifice aflate în curs de derulare și prevăzute la nivelul Uniunii, cum ar fi parcursurile de actualizare a competențelor, Erasmus+ și semestrul european, care contribuie la realizarea NEAAL 2030, și să îi comunice periodic informații actualizate despre acestea;

53. Să raporteze cu privire la punerea în aplicare a NEAAL 2030 ca parte a cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării (2021-2030), pe baza activității coordonatorilor naționali pentru învățarea în rândul adulților, a Grupului de lucru pentru învățarea în rândul adulților, a studiilor și a activității experților în cercetare;

54. Să permită dezvoltarea și punerea în aplicare în continuare a EPALE, care sprijină și susține profesioniștii din domeniul învățării în rândul adulților prin schimburi între colegi, postări pe bloguri, forumuri, colaborarea în rețea și furnizarea de informații de înaltă calitate, exacte și relevante cu privire la toate aspectele învățării în rândul adulților;

55. Să sprijine statele membre, inclusiv prin finanțare, să se implice periodic în ciclurile de cercetare pentru a obține date comparabile privind progresele înregistrate în domeniul competențelor adulților (ancheta OCDE privind competențele adulților [PIAAC], ancheta privind educația adulților și ancheta asupra forței de muncă).

(1) Documentul EUCO 19/1/17 REV 1.

(2) A se vedea, de exemplu, următoarele publicații: Adult Learning and COVID-19: challenges and opportunities (Învățarea în rândul adulților și pandemia de COVID-19: provocări și oportunități) (Grupul de lucru privind învățământul profesional și tehnic 2020, 2020), Adult learning and education and COVID-19 (Învățarea în rândul adulților, educația și pandemia de COVID-19) (Institutul UNESCO pentru învățarea pe tot parcursul vieții, 2020) și Adult Learning and COVID-19: How much informal and non-formal learning are workers missing? (Învățarea în rândul adulților și pandemia de COVID-19: cât de mult ratează lucrătorii în materie de învățare informală și nonformală?) (OCDE, 2021).

(3) Monitorul educației și formării, 2020. Predarea și învățarea în era digitală, SWD(2020) 234 final. Sursa datelor: Eurostat, ancheta UE asupra forței de muncă (o modificare a metodologiei este prevăzută pentru 2022).

(4) Țintele sunt definite ca valori medii la nivelul UE care trebuie realizate în mod colectiv de statele membre. În cadrul raportării privind progresele înregistrate în sensul realizării acestor obiective, inclusiv, dacă este cazul, în contextul semestrului european, Comisia ar trebui să țină seama de elementele specifice ale diferitelor sisteme și circumstanțe naționale. Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin oportunitățile de finanțare ale Uniunii, în funcție de circumstanțele, prioritățile și provocările lor naționale. Obiectivele nu aduc atingere deciziilor privind modul în care sunt implementate instrumentele de finanțare ale Uniunii în conformitate cu cadrul financiar multianual 2021-2027 și cu Next Generation EU.

(5) În sensul prezentei rezoluții, un cadru didactic este o persoană care este recunoscută ca având statutul de cadru didactic (sau echivalent) în conformitate cu legislația și practica națională, în timp ce un formator este orice persoană care desfășoară una sau mai multe dintre activitățile legate de funcția de formare (teoretică sau practică), fie într-o instituție de învățământ sau de formare, fie la locul de muncă. Sunt incluse cadrele didactice din învățământul general și din învățământul superior, cadrele didactice și formatorii din educația și formarea profesională inițială și continuă, precum și profesioniștii din domeniul educației și îngrijirii timpurii și educatorii pentru adulți, în conformitate cu Concluziile Consiliului privind cadrele didactice și formatorii europeni pentru viitor (JO C 193, 9.6.2020, p. 11).