REGULAMENTUL (UE) 2015/1095 AL COMISIEI

din 5 mai 2015

de punere în aplicare a Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele în materie de proiectare ecologică aplicabile dulapurilor frigorifice de depozitare profesionale, dulapurilor frigorifice de răcire și congelare rapidă, unităților de condensare și răcitoarelor pentru procese

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (1), în special articolul 15 alineatul (1),

în urma consultării forumului consultativ menționat la articolul 18 din Directiva 2009/125/CE,

întrucât:

Definiția temperaturii de funcționare în regim de congelare se utilizează pentru stabilirea valorilor consumului anual de energie pentru dulapurile frigorifice de depozitare profesionale; deși ține seama de siguranța alimentară, aceasta nu are legătură cu legislația privind siguranța alimentară.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1) Prezentul regulament stabilește cerințele în materie de proiectare ecologică pentru introducerea pe piață a dulapurilor frigorifice de depozitare profesionale și a dulapurilor frigorifice de răcire și congelare rapidă.

Prezentul regulament se aplică dulapurilor frigorifice de răcire și congelare rapidă alimentate de la rețeaua de energie electrică și dulapurilor frigorifice de depozitare profesionale alimentate de la rețeaua de energie electrică, inclusiv celor vândute pentru refrigerarea produselor alimentare și a hranei pentru animale.

Regulamentul nu se aplică însă produselor următoare:

(c)

tejghelelor frigorifice și altor forme similare de dulapuri frigorifice destinate în primul rând expunerii și comercializării produselor alimentare în plus față de refrigerare și de depozitare;

(2) De asemenea, prezentul regulament stabilește cerințele în materie de proiectare ecologică pentru introducerea pe piață a unităților de condensare care funcționează la temperatură joasă, la temperatură medie sau la temperatură joasă și medie.

Regulamentul nu se aplică însă produselor următoare:

(c)

(3) De asemenea, prezentul regulament stabilește cerințele în materie de proiectare ecologică pentru introducerea pe piață a răcitoarelor pentru procese proiectate să funcționeze la temperatură joasă sau medie.

Regulamentul nu se aplică însă produselor următoare:

(c)

Articolul 2

Definiții

(1) Se aplică următoarele definiții:

„dulap frigorific de răcire și congelare rapidă” înseamnă un aparat frigorific izolat destinat în principal răcirii rapide a alimentelor fierbinți până la temperaturi sub 10 °C în cazul refrigerării și până la temperaturi sub – 18 °C în cazul congelării;

„cameră de răcire și congelare rapidă” înseamnă o incintă pentru care ușa și spațiul interior sunt suficient de largi pentru a permite intrarea unei persoane, destinată în principal răcirii rapide a alimentelor fierbinți la sub 10 °C în cazul refrigerării și la sub – 18 °C în cazul congelării;

(c)

„capacitate” înseamnă, pentru dulapurile frigorifice de răcire și congelare rapidă, masa alimentelor care pot fi răcite (de dulapul frigorific de răcire și congelare rapidă) până la mai puțin de 10 °C în cazul refrigerării și până la sub – 18 °C în cazul congelării într-o singură operațiune;

„salatieră cu dulap frigorific” înseamnă un dulap frigorific de depozitare profesional cu una sau mai multe uși sau fețe de sertar în plan vertical care are compartimente prevăzute pe suprafața superioară în care pot fi introduse recipiente de depozitare temporară pentru depozitarea unor produse alimentare care să poată fi ușor accesibile, cum ar fi ingredientele pentru pizza sau salate, dar fără a se limita la aceste ingrediente;

„congelator tip ladă” înseamnă un congelator pentru produse alimentare la care accesul la compartiment(e) se face prin deschiderea unui capac sau care are atât compartimente cu capac, cât și compartimente dispuse vertical, dar la care volumul brut al compartimentului (compartimentelor) cu capac depășește 75 % din volumul total brut al aparatului;

Articolul 3

Cerințe în materie de proiectare ecologică și calendar

(1) Cerințele în materie de proiectare ecologică pentru dulapurile frigorifice de depozitare profesionale și pentru dulapurile frigorifice de răcire și congelare rapidă sunt prevăzute în anexa II.

(2) Cerințele în materie de proiectare ecologică pentru unitățile de condensare sunt prevăzute în anexa V.

(3) Cerințele în materie de proiectare ecologică pentru răcitoarele pentru procese sunt prevăzute în anexa VII.

(4) Cerințele în materie de proiectare ecologică se aplică în conformitate cu următorul calendar:

(c)

(5) Conformitatea cu cerințele în materie de proiectare ecologică pentru dulapurile frigorifice de depozitare profesionale se măsoară și se calculează pe baza metodelor prevăzute în anexele III și IV.

(6) Conformitatea cu cerințele în materie de proiectare ecologică pentru unitățile de condensare se măsoară și se calculează pe baza metodelor prevăzute în anexa VI.

(7) Conformitatea cu cerințele în materie de proiectare ecologică pentru răcitoarele pentru procese se măsoară și se calculează pe baza metodelor prevăzute în anexa VIII.

Articolul 4

Evaluarea conformității

(1) Procedura de evaluare a conformității menționată la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 2009/125/CE este controlul intern al proiectării prevăzut în anexa IV la directiva respectivă sau sistemul de management prevăzut în anexa V la directiva menționată.

(2) În scopul evaluării conformității în temeiul articolului 8 din Directiva 2009/125/CE, documentația tehnică trebuie să includă informațiile prevăzute la punctul 2 din anexa II, la punctul 2 litera (b) din anexa V și la punctul 2 litera (b) din anexa VII la prezentul regulament.

Articolul 5

Procedura de verificare în scopul supravegherii pieței

Autoritățile statelor membre aplică procedura de verificare prevăzută în anexa IX, în anexa X și în anexa XI pentru a efectua controalele de supraveghere a pieței menționate la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2009/125/CE în vederea garantării conformității cu cerințele prevăzute în anexa II, în anexa V și în anexa VII la prezentul regulament.

Articolul 6

Valori indicative de referință

Valorile indicative de referință pentru cele mai performante dulapuri frigorifice de depozitare profesionale, unități de condensare și răcitoare pentru procese disponibile pe piață în momentul intrării în vigoare a prezentului regulament sunt stabilite în anexa XII.

Articolul 7

Revizuire

Comisia revizuiește prezentul regulament în lumina progreselor tehnologice și prezintă rezultatele acestei revizuiri forumului consultativ în termen de maximum cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Revizuirea include următoarele elemente:

(c)

(c)

Articolul 8

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(1) JO L 285, 31.10.2009, p. 10.

(2) COM(2008) 660 final.

(3) Regulamentul (CE) nr. 842/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2006 privind anumite gaze fluorurate cu efect de seră (JO L 161, 14.6.2006, p. 1).

(4) Regulamentul delegat (UE) 2015/1094 al Comisiei din 5 mai 2015 de completare a Directivei 2010/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a dulapurilor frigorifice de depozitare profesionale a se vedea pagina 2 a prezentului Jurnal Oficial).

(5) Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul standardelor, reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale (JO L 204, 21.7.1998, p. 37).

ANEXA I

Definiții aplicabile anexelor II-XII

În scopul anexelor II-XII, se aplică următoarele definiții:

Definiții referitoare la dulapurile frigorifice de depozitare profesionale și la dulapurile frigorifice de răcire și congelare rapidă

1. „volum net” înseamnă volumul care conține produse alimentare în limita de încărcare;

2. „temperatură de funcționare în regim de refrigerare” înseamnă că temperatura produselor alimentare depozitate în dulapul frigorific este menținută continuu între – 1 °C și 5 °C;

3. „temperatură de funcționare în regim de congelare” înseamnă că temperatura produselor alimentare depozitate în dulapul frigorific este menținută continuu sub – 15 °C, care este înțeleasă drept cea mai înaltă temperatură a celui mai cald pachet supus încercării;

4. „dulap frigorific multifuncțional” înseamnă că un dulap frigorific de depozitare profesional sau un compartiment separat din același dulap frigorific poate fi reglat să funcționeze la temperaturi diferite pentru produse alimentare refrigerate sau congelate;

5. „dulap frigorific combinat” înseamnă un dulap frigorific de depozitare profesional care include două sau mai multe compartimente cu temperaturi diferite pentru refrigerarea și depozitarea produselor alimentare;

6. „combină frigorifică” înseamnă un tip de dulap frigorific combinat care include cel puțin un compartiment destinat exclusiv unei temperaturi de funcționare în regim de refrigerare și un compartiment destinat exclusiv unei temperaturi de funcționare în regim de congelare;

7. „dulap frigorific vertical” înseamnă un dulap frigorific de depozitare profesional cu înălțimea totală egală cu sau mai mare de 1 050 mm, cu una sau mai multe uși frontale sau cu sertare pentru accesarea aceluiași compartiment;

8. „tejghea frigorifică” înseamnă un dulap frigorific de depozitare profesional cu înălțimea totală mai mică de 1 050 mm, cu una sau mai multe uși frontale sau cu sertare pentru accesarea aceluiași compartiment;

9. „dulap frigorific cu refrigerare ușoară”, cunoscut și sub denumirea de „dulap frigorific semiprofesional”, înseamnă un dulap frigorific de depozitare profesional care poate să mențină continuu o temperatură de funcționare în regim de refrigerare sau de congelare în toate compartimentele sale numai în condiții ambientale care corespund clasei de climă 3, astfel cum este detaliată în tabelul 3 din anexa IV; dacă dulapul frigorific poate să mențină temperatura în condiții ambientale corespunzătoare clasei de climă 4, acesta nu este considerat dulap frigorific cu refrigerare ușoară;

10. „dulap frigorific de depozitare profesional echivalent” înseamnă un model de dulap frigorific de depozitare profesional introdus pe piață care are același volum net, aceleași caracteristici tehnice, de eficiență și de performanță și aceleași tipuri de compartimente, cu aceleași volume, ca un alt model de dulap frigorific de depozitare profesional introdus pe piață de același producător sub un cod comercial diferit;

11. „dulap frigorific de răcire și congelare rapidă echivalent” înseamnă un model de dulap frigorific de răcire și congelare rapidă introdus pe piață care are aceleași caracteristici tehnice, de eficiență și de performanță ca un alt model de dulap frigorific de răcire și congelare rapidă introdus pe piață de același producător sub un cod comercial diferit;

Definiții referitoare la unitățile de condensare

12. „capacitate nominală de răcire” (PA ) înseamnă capacitatea de răcire la care unitatea de condensare permite ciclului de refrigerare bazat pe compresia vaporilor să ajungă, odată conectată la un evaporator și la un dispozitiv de expansiune, când funcționează în sarcină maximă, măsurată în condiții nominale standard, temperatura ambiantă de referință fiind stabilită la 32 °C, exprimată în kW cu două zecimale;

13. „putere nominală de intrare” (DA ) înseamnă puterea electrică de intrare de care are nevoie unitatea de condensare [inclusiv compresorul, ventilatorul (ventilatoarele) condensatorului și eventualele dispozitive auxiliare] pentru a atinge capacitatea nominală de răcire, exprimată în kW cu două zecimale;

14. „coeficient nominal de performanță” (COPA ) înseamnă capacitatea nominală de răcire, exprimată în kW, împărțită la puterea nominală de intrare, exprimată în kW, cu două zecimale;

15. „coeficienți de performanță COPB, COPC și COPD” înseamnă capacitatea de răcire în kW, împărțită la puterea de intrare în kW, exprimați cu două zecimale la punctele de evaluare B, C și D;

16. „rata de performanță energetică sezonieră” (SEPR) este rata de eficiență a unei unități de condensare pentru răcire în condiții nominale standard, reprezentative pentru variațiile de sarcină și temperatură ambiantă pe tot parcursul anului, și calculată ca raport între cererea anuală de răcire și consumul anual de energie electrică, exprimată cu două zecimale;

17. „cerere anuală de răcire” înseamnă suma tuturor cererilor de răcire specifice unui interval înmulțită cu numărul corespunzător de ore per interval;

18. „cerere de răcire specifică unui interval” înseamnă sarcina de răcire pentru fiecare interval din an, calculată astfel: capacitatea nominală de răcire înmulțită cu raportul sarcinii parțiale, exprimată în kW cu două zecimale;

19. „sarcină parțială” [Pc(Tj)] înseamnă sarcina de răcire la o temperatură ambiantă specifică Tj calculată ca sarcina totală înmulțită cu raportul sarcinii parțiale corespunzător aceleiași temperaturi ambiante Tj, exprimată în kW cu două zecimale;

20. „raportul sarcinii parțiale” [PR(Tj )] la o temperatură ambiantă specifică Tj înseamnă temperatura ambiantă Tj minus 5 °C împărțită la temperatura ambiantă de referință minus 5 °C și, pentru temperatură medie, înmulțită cu 0,4 și adunată cu 0,6, iar pentru temperatură joasă, înmulțită cu 0,2 și adunată cu 0,8. Pentru temperaturi ambiante mai mari decât temperatura ambiantă de referință, raportul sarcinii parțiale este 1. Pentru temperaturi ambiante mai mici de 5 °C, raportul sarcinii parțiale este 0,6 pentru temperatură medie și 0,8 pentru temperatură joasă. Raportul sarcinii parțiale poate fi exprimat cu trei zecimale sau în procente, după înmulțirea cu 100, cu o zecimală;

21. „consumul anual de energie electrică” se calculează ca suma rapoartelor dintre fiecare cerere de răcire specifică unui interval și coeficientul de performanță corespunzător specific unui interval, înmulțită cu numărul corespunzător de ore per interval;

22. „temperatură ambiantă” înseamnă temperatura termometrului uscat, exprimată în grade Celsius;

23. „interval” (binj ) înseamnă o combinație dintre o temperatură ambiantă Tj și numărul de ore per interval hj, conform tabelului 6 din anexa VI;

24. „ore per interval” (hj ) înseamnă numărul de ore pe an în care se atinge o anumită temperatură ambiantă pentru fiecare interval, conform tabelului 6 din anexa VI;

25. „temperatură ambiantă de referință” înseamnă temperatura ambiantă, exprimată în grade Celsius, la care raportul sarcinii parțiale este egal cu 1. Această temperatură este stabilită la 32 °C;

26. „coeficient de performanță specific unui interval” (COPj ) înseamnă coeficientul de performanță pentru fiecare interval din an, derivat din sarcina parțială, din cererea de răcire declarată și din coeficientul de performanță declarat pentru anumite intervale specificate și calculat pentru alte intervale prin interpolare liniară, corectat acolo unde este necesar prin coeficientul de degradare;

27. „cerere de răcire declarată” înseamnă cererea de răcire la un număr limitat de intervale specificate, calculată înmulțind capacitatea nominală de răcire cu raportul sarcinii parțiale corespunzător;

28. „coeficient de performanță declarat” înseamnă coeficientul de performanță pentru un număr limitat de intervale specificate, calculat împărțind capacitatea de răcire declarată la puterea de intrare declarată;

29. „capacitate de răcire declarată” înseamnă capacitatea de răcire pe care o furnizează unitatea pentru a satisface cererea de răcire specifică pentru un număr limitat de intervale specificate, exprimată în kW, cu două zecimale;

30. „putere de intrare declarată” înseamnă puterea electrică de intrare de care are nevoie unitatea de a condensare pentru a satisface capacitatea de răcire declarată, exprimată în kW, cu două zecimale;

31. „coeficientul de degradare” (Cdc) este stabilit la 0,25 și reprezintă nivelul pierderii de eficiență cauzate de eventualele cicluri pornit/oprit ale unității de condensare necesare pentru a satisface sarcina parțială cerută în cazul în care controlul capacității unității nu poate descărca până la sarcina parțială cerută;

32. „controlul capacității” înseamnă caracteristica unei unități de condensare de a-și modifica capacitatea prin modificarea debitului volumetric al agentului frigorific, care trebuie indicat ca fiind „fix” dacă unitatea nu își poate schimba debitul volumetric, „progresiv” dacă debitul volumetric este modificat sau variat în serii de maximum două trepte, sau „variabil” dacă debitul volumetric este modificat sau variat în serii de trei sau mai multe trepte;

Definiții referitoare la răcitoarele pentru procese

33. „capacitate nominală de răcire” (PA ), exprimată în kW, cu două zecimale, înseamnă capacitatea de răcire pe care o poate atinge răcitorul pentru procese, când funcționează în sarcină maximă, măsurată în condiții nominale standard, cu temperatura ambiantă de referință stabilită la 35 °C pentru răcitoarele cu aer și cu temperatura apei la intrarea în condensator de 30 °C pentru răcitoarele cu apă;

34. „putere nominală de intrare” (DA ) înseamnă puterea electrică de intrare de care are nevoie răcitorul pentru procese [inclusiv compresorul, ventilatorul (ventilatoarele) sau pompa (pompele) condensatorului, pompa (pompele) evaporatorului și eventualele dispozitive auxiliare] pentru a atinge capacitatea nominală de răcire, exprimată în kW, cu două zecimale;

35. „rată nominală de eficiență energetică” (EERA ) înseamnă capacitatea nominală de răcire, exprimată în kW, împărțită la puterea nominală de intrare, exprimată în kW, cu două zecimale;

36. „rată de performanță energetică sezonieră” (SEPR) este rata de eficiență a unui răcitor pentru procese pentru răcire în condiții nominale standard, reprezentative pentru variațiile de sarcină și temperatură ambiantă pe tot parcursul anului, și calculată ca raport între cererea anuală de răcire și consumul anual de energie electrică, exprimată cu două zecimale;

37. „cerere anuală de răcire” înseamnă suma tuturor cererilor de răcire specifice unui interval înmulțită cu numărul corespunzător de ore per interval;

38. „cerere de răcire specifică unui interval” înseamnă capacitatea nominală de răcire înmulțită cu raportul sarcinii parțiale, pentru fiecare interval din an, exprimată în kW, cu două zecimale;

39. „sarcină parțială” [Pc(Tj)] înseamnă sarcina de răcire la o temperatură ambiantă specifică Tj calculată ca sarcina totală înmulțită cu raportul sarcinii parțiale corespunzător aceleiași temperaturi ambiante Tj, exprimată în kW cu două zecimale;

40. „raportul sarcinii parțiale” [PR(Tj)] la o anumită temperatură ambiantă Tj înseamnă: (a) pentru răcitoarele pentru procese care folosesc un condensator cu răcire cu aer, temperatura ambiantă Tj minus 5 °C împărțită la temperatura ambiantă de referință minus 5 °C și înmulțită cu 0,2 și adunată la 0,8. Pentru temperaturi ambiante mai mari decât temperatura ambiantă de referință, raportul sarcinii parțiale este 1. Pentru temperaturi ambiante sub 5 °C, raportul sarcinii parțiale este 0,8; (b) pentru răcitoarele pentru procese care folosesc un condensator cu răcire cu apă, temperatura la intrarea în condensator Tj minus 9 °C împărțită la temperatura de referință la intrarea în condensator (30 °C) minus 9 °C și înmulțită cu 0,2 și adunată cu 0,8. Pentru temperaturi ambiante mai mari decât temperatura ambiantă de referință, raportul sarcinii parțiale este 1. Pentru temperaturi ambiante sub 5 °C (temperatura apei la intrarea în condensator fiind de 9 °C), raportul sarcinii parțiale este 0,8; Raportul sarcinii parțiale poate fi exprimat cu trei zecimale sau în procente, după înmulțirea cu 100, cu o zecimală;

41. „consumul anual de energie electrică” se calculează ca suma rapoartelor dintre fiecare cerere de răcire specifică unui interval și rata corespunzătoare de eficiență energetică specifică unui interval, înmulțită cu numărul corespunzător de ore per interval;

42. „temperatură ambiantă” înseamnă: (a) pentru răcitoarele pentru procese care utilizează un condensator cu răcire cu aer, temperatura termometrului uscat, exprimată în grade Celsius; (b) pentru răcitoarele pentru procese care utilizează un condensator cu răcire cu apă, temperatura apei la intrarea în condensator, exprimată în grade Celsius;

43. „interval” (binj ) înseamnă o combinație dintre o temperatură ambiantă Tj și numărul de ore per interval hj, conform anexei VIII;

44. „ore per interval” (hj ) înseamnă numărul de ore pe an în care se atinge o anumită temperatură ambiantă pentru fiecare interval, conform anexei VIII;

45. „temperatură ambiantă de referință” înseamnă temperatura ambiantă, exprimată în grade Celsius, la care raportul sarcinii parțiale este egal cu 1. Această temperatură este stabilită la 35 °C. Pentru răcitoarele pentru procese cu răcire cu aer, temperatura aerului la intrarea în condensator este de 35 °C, iar pentru răcitoarele pentru procese cu răcire cu apă, temperatura apei la intrarea în condensator este de 30 °C;

46. „rată de eficiență energetică specifică unui interval” (EERj ) înseamnă rata de eficiență energetică pentru fiecare interval din an, derivată din sarcina parțială, din cererea de răcire declarată și din rata de eficiență energetică declarată pentru anumite intervale specificate și calculată pentru alte intervale prin interpolare liniară, corectată acolo unde este necesar prin coeficientul de degradare;

47. „cerere de răcire declarată” înseamnă cererea de răcire la un număr limitat de intervale specificate, calculată înmulțind capacitatea nominală de răcire cu raportul sarcinii parțiale corespunzător;

48. „rată de eficiență energetică declarată” înseamnă rata de eficiență energetică pentru un număr limitat de intervale specificate;

49. „putere de intrare declarată” înseamnă puterea electrică de intrare de care are nevoie răcitorul pentru procese pentru a satisface capacitatea de răcire declarată;

50. „capacitate de răcire declarată” înseamnă capacitatea de răcire furnizată de răcitor pentru a satisface cererea de răcire declarată;

51. „coeficient de degradare” (Cc) înseamnă măsura pierderii de eficiență cauzate de ciclurile pornit/oprit ale răcitoarelor pentru procese în sarcină parțială; dacă Cc nu este determinat prin măsurare, atunci coeficientul de degradare implicit este Cc = 0,9;

52. „controlul capacității” înseamnă caracteristica unui răcitor pentru procese de a-și modifica capacitatea prin modificarea debitului volumetric al agentului frigorific, care trebuie indicat ca fiind „fix” dacă răcitorul pentru procese nu își poate schimba debitul volumetric, „progresiv” dacă debitul volumetric este modificat sau variat în serii de maximum două trepte, sau „variabil” dacă debitul volumetric este modificat sau variat în serii de trei sau mai multe trepte;

Definiții comune

53. „potențial de încălzire globală” (global warming potential, GWP) înseamnă măsura în care se estimează că 1 kg de agent frigorific introdus în ciclul de refrigerare bazat pe compresia vaporilor contribuie la încălzirea globală, exprimat în kg de echivalent CO2 pe o perioadă de 100 de ani;

54. pentru agenții frigorifici fluorurați, valorile GWP sunt cele publicate în cel de al patrulea raport de evaluare adoptat de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) (1) (valorile GWP pe o perioadă de 100 de ani stabilite de IPCC în 2007);

55. pentru gazele nefluorurate, valorile GWP sunt cele publicate în prima evaluare a IPCC pe o perioadă de 100 de ani;

56. Valorile GWP pentru amestecurile de agenți frigorifici se bazează pe formula din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 842/2006, cu valorile publicate în cel de al patrulea raport de evaluare adoptat de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (valorile GWP pe o perioadă de 100 de ani stabilite de IPCC în 2007);

57. pentru agenții frigorifici neincluși în referințele de mai sus, se utilizează ca referințe Raportul de evaluare din 2010 al Comitetului de evaluare științifică (2) instituit în temeiul Protocolului de la Montreal și Raportul UNEP 2010 privind echipamentele de refrigerare și de climatizare și pompele de căldură (3) sau un alt raport mai recent dacă este disponibil înainte de intrarea în vigoare.

(1) IPCC Fourth Assessment Climate Change 2007, Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change: http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml

(2) http://ozone.unep.org/Assessment_Panels/SAP/Scientific_Assessment_2010/index.shtml

(3) http://ozone.unep.org/teap/Reports/RTOC/