Denumirea variabilei Descrierea variabilei Categorii (clasificări) de variabile pentru transmiterea datelor către Comisie (Eurostat)

Sexul Sexul este combinația de caracteristici biologice și fiziologice care definesc o persoană ca fiind bărbat sau femeie. În cazurile în care sexul biologic al unei persoane nu este cunoscut, informațiile pot fi înlocuite de informații din datele administrative sau de sexul autodeclarat (datele anchetei). — Masculin — Feminin

Vârsta în ani împliniți Vârsta în ani împliniți este vârsta persoanei la ultima aniversare înainte de data de referință a colectării datelor sau a interviului, și anume intervalul de timp dintre data nașterii și data de referință, exprimat în ani împliniți. La această variabilă trebuie furnizate următoarele informații: — Anul nașterii — Sărbătorirea sau nu a zilei de naștere până la data de referință — Data de referință Data de referință este specifică fiecărei colectări de date (domeniu), astfel cum se specifică în legislația de punere în aplicare corespunzătoare. Cu toate acestea, în cazul țărilor care utilizează un sistem integrat de anchete privind gospodăriile cu o săptămână de referință fixă, data de referință este ultima zi a săptămânii de referință. — Anul nașterii (4 cifre) — Sărbătorirea zilei de naștere până la data de referință (da sau nu) — Data de referință (ZZ/LL/AAAA)

Parteneri care locuiesc în aceeași gospodărie Partenerii care locuiesc în aceeași gospodărie privată sunt persoane care locuiesc cu o altă persoană considerată partener pe baza condițiilor lor reale de trai din gospodăria privată, indiferent dacă relația cu partenerul este înregistrată legal (de exemplu, căsătorie sau uniune civilă) sau este o relație de facto. Un „partener” poate fi definit în funcție de statutul legal (soț sau soție sau partener civil) sau de facto (partener sau concubin) al relației. — Persoană care locuiește cu un partener legal sau de facto — Persoană care nu locuiește cu un partener legal sau de facto — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Tipul gospodăriei Tipul gospodăriei este definit prin componența unei gospodării private, unde: — Un „părinte singur” este un părinte care nu locuiește cu un partener (legal sau de facto) în aceeași gospodărie privată și care își asumă cea mai mare parte a responsabilităților zilnice legate de creșterea copilului sau a copiilor. — Termenul „copil” sau „copii” se referă la prezența unuia sau mai multor fii sau a uneia sau mai multor fiice în gospodărie, fie fiu sau fiică natural(ă) sau adoptat(ă), fie fiu sau fiică vitreg(ă). „Fiu sau fiică natural(ă) sau adoptat(ă) sau fiu sau fiică vitreg(ă)” se referă la un membru al familiei natural (biologic), adoptat sau vitreg, indiferent de vârstă sau de statutul parteneriatului sau al relației, care are reședința obișnuită în gospodăria privată a cel puțin unuia dintre părinți. „Adopție” înseamnă luarea și tratarea unui copil biologic al altor părinți ca pe propriul copil, în măsura în care acest lucru este prevăzut de legislația națională, situație în care, prin intermediul unei proceduri judiciare, copilul adoptat – indiferent dacă are sau nu legături de rudenie cu persoana care îl adoptă – dobândește drepturile și statutul unui copil biologic al părinților adoptivi. „Fiu sau fiică vitreg(ă)” se referă la situația în care un părinte vitreg tratează copilul partenerului sau al partenerei ca pe propriul copil, în măsura în care acest lucru este prevăzut de legislația națională, fără a-l adopta; copiii aflați în plasament familial și ginerii/nurorile nu intră în această categorie. — Un „cuplu” este definit ca fiind o pereche de persoane considerate parteneri pe baza condițiilor lor reale de trai din gospodărie, indiferent dacă relația cu partenerul este înregistrată legal (de exemplu, căsătorie sau uniune civilă) sau este o relație de facto (concubini). — Alte tipuri de gospodării sunt cele care nu se încadrează în niciuna dintre categoriile de mai sus — Gospodărie formată dintr-o singură persoană — Părinte singur cu cel puțin un copil cu vârsta sub 25 de ani — Părinte singur cu toți copiii cu vârste de 25 de ani sau mai mult — Cuplu fără copii — Cuplu cu cel puțin un copil cu vârsta sub 25 de ani — Cuplu cu toți copiii cu vârste de 25 de ani sau mai mult — Alt tip de gospodărie — Nu se precizează (1)

Statutul activității principale (autodefinit) Statutul autodefinit al activității principale este percepția proprie a unei persoane cu privire la cea mai importantă activitate curentă care descrie modul în care persoana se percepe pe sine. Deși unei persoane i se pot aplica mai multe statute ale activității, este luat în considerare doar cel mai important dintre acestea, în funcție de propria percepție a persoanei și care se referă la situația curentă. Categoria „serviciu militar sau civil obligatoriu” poate să nu fie aplicabilă în unele țări, caz în care se omite. — Persoană ocupată — Șomer — Pensionar — În incapacitate de muncă din cauza unor probleme de sănătate de lungă durată — Student, elev — Îndeplinește sarcini casnice — Serviciu militar sau civil obligatoriu (dacă este cazul) — Altele — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Loc de muncă principal cu normă întreagă sau cu fracțiune de normă (autodefinit) Variabila descrie timpul obișnuit consacrat locului de muncă principal al unei persoane ocupate, pe baza percepției proprii a persoanei (autodefinire) referitoare la orele lucrate în mod obișnuit la locul de muncă principal. Variabila face distincție între locurile de muncă cu normă întreagă și cele cu fracțiune de normă. Termenul „loc de muncă” este utilizat cu referire la persoanele ocupate. O persoană care ocupă un loc de muncă cu fracțiune de normă lucrează în mod normal mai puține ore decât un lucrător care ocupă un loc de muncă cu normă întreagă comparabil. Distincția se referă la orele lucrate în mod obișnuit de o persoană la locul de muncă principal pe o perioadă de referință mai îndelungată și este autodefinită, adică persoana trebuie să decidă dacă locul său de muncă principal în cadrul profesiei sau al întreprinderii sale este cu fracțiune de normă sau cu normă întreagă. — Loc de muncă cu normă întreagă — Loc de muncă cu fracțiune de normă — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Statutul profesional la locul de muncă principal Variabila se bazează pe Clasificarea internațională a statutului profesional (ICSE) și se referă la locul de muncă principal al unei persoane ocupate, după cum urmează: — Persoane care desfășoară o activitate independentă cu salariați – persoane care lucrează în întreprinderea, cabinetul sau ferma proprie în scopul obținerii unui profit din bunurile sau din serviciile produse și care angajează cel puțin o altă persoană. — Persoane care desfășoară o activitate independentă fără salariați – persoane care lucrează în întreprinderea, cabinetul sau ferma proprie în scopul obținerii unui profit din bunurile sau din serviciile produse și care nu angajează nicio altă persoană. — Salariați – persoane care lucrează pentru un angajator public sau privat pe baza unui contract scris sau verbal și care primesc o plată în numerar sau în natură. — Lucrători familiali (neremunerați) – persoane care ajută un alt membru al familiei să gestioneze o fermă sau o altă întreprindere familială, cu condiția să nu fie considerate drept salariați, în sensul că nu pot fi remunerate pentru activitatea lor. — Persoană care desfășoară o activitate independentă cu salariați — Persoană care desfășoară o activitate independentă fără salariați — Salariat — Lucrător familial (neremunerat) — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Activitatea economică a unității locale pentru locul de muncă principal Variabila determină sectorul economic sau activitatea unității locale (întreprinderea) în care se află locul de muncă principal (al unei persoane ocupate), în conformitate cu categoriile stabilite de Nomenclatorul statistic al activităților economice [NACE (3) Rev. 2]. Nivelul de detaliu necesar (1, 2 sau 3 cifre) este specific contextului pentru fiecare colectare de microdate: — NACE Rev. 2 — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Ocupația la locul de muncă principal Variabila determină ocupația la locul de muncă principal al unei persoane ocupate, clasificată în funcție de categoriile stabilite de Clasificarea internațională standard a ocupațiilor, versiunea 2008 (ISCO-08) (4). Nivelul de detaliu necesar (2 sau 4 cifre) este specific contextului pentru fiecare colecție de microdate: — ISCO-08 — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Nivelul de instruire Nivelul de instruire al unei persoane este cel mai înalt nivel de instruire ISCED [Clasificarea Internațională Standard a Educației 2011 (5)] absolvit. Absolvirea unui program educațional este validată printr-o calificare recunoscută oficial de către autoritățile naționale din domeniul educației sau recunoscută ca fiind echivalentă cu o altă calificare a educației formale. În țările în care programele educaționale, în special cele care aparțin nivelurilor ISCED 1 și 2, nu duc la obținerea unei calificări, poate fi utilizat în schimb criteriul participării integrale la program și al dreptului de acces în mod normal la un nivel de educație superior. La stabilirea celui mai înalt nivel, trebuie luat în considerare atât învățământul general, cât și cel profesional. Conceptul de „absolvire a unui program educațional” corespunde, de regulă, situației în care un elev sau un student participă la cursuri și obține certificatul final asociat unui program de educație formală. În acest sens, nivelul de instruire corespunde celui mai înalt nivel absolvit pe scara ISCED. Nivelul de instruire este definit conform ISCED. Categoria „nu se aplică” trebuie utilizată pentru a număra unitățile statistice care fac parte din populația sursei de date, dar pentru care nu se raportează în mod sistematic informații privind variabila (de exemplu, persoanele sub o anumită vârstă). Nivelul de detaliu al informațiilor este specific contextului pentru fiecare colectare de date (domeniu). Pentru fiecare categorie, sunt indicate coduri ISCED-A atunci când există o relație biunivocă între categorii și coduri. Pentru situațiile în care informațiile privind accesul la învățământul terțiar sau orientarea sunt incomplete, sunt specificate categorii suplimentare:

Fără educație formală sau sub ISCED 1 0

ISCED 1 Învățământ primar 1

ISCED 2 Învățământ secundar inferior 2

ISCED 3 Învățământ secundar superior 3

ISCED 3 Învățământ secundar superior – general 34

ISCED 3 Învățământ secundar superior (general) – nivel absolvit parțial, fără acces direct la învățământul terțiar 342

ISCED 3 Învățământ secundar superior (general) – nivel absolvit, fără acces direct la învățământul terțiar 343

ISCED 3 Învățământ secundar superior (general) – nivel absolvit, cu acces direct la învățământul terțiar 344

ISCED 3 Învățământ secundar superior (general) – fără posibilitatea de a stabili accesul la învățământul terțiar -

ISCED 3 Învățământ secundar superior – profesional 35

ISCED 3 Învățământ secundar superior (profesional) – nivel absolvit parțial, fără acces direct la învățământul terțiar 352

ISCED 3 Învățământ secundar superior (profesional) – nivel absolvit, fără acces direct la învățământul terțiar 353

ISCED 3 Învățământ secundar superior (profesional) – nivel absolvit, cu acces direct la învățământul terțiar 354

ISCED 3 Învățământ secundar superior (profesional) – fără posibilitatea de a stabili accesul la învățământul terțiar -

ISCED 3 Învățământ secundar superior – orientare necunoscută -

ISCED 3 Învățământ secundar superior (orientare necunoscută) – nivel absolvit parțial, fără acces direct la învățământul terțiar -

ISCED 3 Învățământ secundar superior (orientare necunoscută) – nivel absolvit, fără acces direct la învățământul terțiar -

ISCED 3 Învățământ secundar superior (orientare necunoscută) – nivel absolvit, cu acces direct la învățământul terțiar -

ISCED 3 Învățământ secundar superior (orientare necunoscută) – fără posibilitatea de a stabili accesul la învățământul terțiar -

ISCED 4 Învățământ postsecundar neterțiar 4

ISCED 4 Învățământ postsecundar neterțiar – general 44

ISCED 4 Învățământ postsecundar neterțiar – profesional 45

ISCED 4 Învățământ postsecundar neterțiar – orientare necunoscută -

ISCED 5 Învățământ terțiar de scurtă durată 5

ISCED 5 Învățământ terțiar de scurtă durată – general 54

ISCED 5 Învățământ terțiar de scurtă durată – profesional 55

ISCED 5 Învățământ terțiar de scurtă durată – orientare necunoscută -

ISCED 6 Licență sau nivel echivalent 6

ISCED 7 Masterat sau nivel echivalent 7

ISCED 8 Doctorat sau nivel echivalent 8

Nu se precizează

Nu se aplică

Țara de naștere Țara de naștere a unei persoane este definită ca țara de reședință obișnuită a mamei persoanei în momentul nașterii, în funcție de frontierele naționale actuale (și nu în funcție de frontierele existente în momentul nașterii). În cazul în care nu sunt disponibile informații privind locul reședinței obișnuite a mamei în momentul nașterii, se raportează locul nașterii. Lista țărilor și a codurilor corespunzătoare este stabilită conform Listei codurilor standard (SCL) GEO a Eurostat (6) — Țara de naștere (cod SCL GEO) — Persoană născută în străinătate, dar țara de naștere nu este cunoscută — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Țara cetățeniei principale Variabila oferă informații privind țara cetățeniei principale a persoanei, definită ca fiind legătura juridică specifică dintre o persoană și statul său, dobândită prin naștere sau naturalizare, efectuată prin declarație, opțiune, căsătorie sau prin alte mijloace, în conformitate cu legislația națională. Unei persoane cu două sau mai multe cetățenii i se va atribui o singură țară de cetățenie, care urmează a fi determinată în următoarea ordine de prioritate: — țara raportoare; — dacă persoana nu are cetățenia țării raportoare: alt stat membru, — dacă persoana nu are cetățenia unui stat membru: altă țară din afara Uniunii. În alte cazuri (de exemplu, dublă cetățenie, atunci când ambele țări sunt din Uniune, dar niciuna nu este țara raportoare), persoana poate alege țara de cetățenie care trebuie înregistrată sau, dacă această informație nu este disponibilă, țara raportoare poate stabili țara de cetățenie care urmează să fie atribuită. Lista țărilor și a codurilor corespunzătoare este stabilită conform Listei codurilor standard (SCL) GEO a Eurostat (6). Categoria „apatrid” corespunde unei persoane fără cetățenie recunoscută a unui stat. — Țara cetățeniei principale (cod SCL GEO) — Apatrid — Cetățenie străină, dar țara nu este cunoscută — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Țara de naștere a tatălui Variabila oferă informații privind țara de naștere a tatălui persoanei, și anume țara de reședință obișnuită (în funcție de frontierele actuale, dacă informația este disponibilă) a mamei tatălui persoanei în momentul nașterii, sau, în lipsa acestei informații, țara (în funcție de frontierele actuale, dacă informația este disponibilă) în care s-a născut tatăl persoanei. Informațiile cu privire la țara de naștere a tatălui trebuie obținute după aceleași reguli ca cele prevăzute pentru variabila „țara de naștere”. „Tatăl” este părintele de sex masculin al unui „fiu” sau al unei „fiice”, indiferent dacă este tatăl natural (biologic), adoptiv sau vitreg. În cazul unei persoane care are nu numai un tată natural (biologic), ci și, de exemplu, un tată adoptiv sau vitreg, țara de naștere trebuie să se refere la cel care a crescut efectiv persoana și a acționat în calitate de tată într-un sens afectiv sau juridic, de exemplu tutorele masculin. În cazul unei persoane cu părinți de același sex, ambii fiind femei, această variabilă poate fi utilizată pentru a raporta țara de naștere a uneia dintre mame. Lista țărilor și a codurilor corespunzătoare este stabilită conform Listei codurilor standard (SCL) GEO a Eurostat (6). — Țara de naștere a tatălui (cod SCL GEO) — Tatăl născut în străinătate, dar țara de naștere a tatălui nu este cunoscută — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Țara de naștere a mamei Variabila oferă informații privind țara de naștere a mamei persoanei, și anume țara de reședință obișnuită (în funcție de frontierele actuale, dacă informația este disponibilă) a mamei mamei persoanei în momentul nașterii, sau, în lipsa acestei informații, țara (în funcție de frontierele actuale, dacă informația este disponibilă) în care s-a născut mama persoanei. Informațiile cu privire la țara de naștere a mamei trebuie obținute după aceleași reguli ca cele prevăzute pentru variabila „țara de naștere”. „Mama” este părintele de sex feminin al unui „fiu” sau al unei „fiice”, indiferent dacă este mama naturală (biologică), adoptivă sau vitregă. În cazul unei persoane care are nu numai o mamă naturală (biologică), ci și, de exemplu, o mamă adoptivă sau vitregă, țara de naștere trebuie să se refere la cea care a crescut efectiv persoana și a acționat în calitate de mamă într-un sens afectiv sau juridic, de exemplu tutorele feminin. În cazul unei persoane cu părinți de același sex, ambii fiind bărbați, această variabilă poate fi utilizată pentru a raporta țara de naștere a unuia dintre tați. Lista țărilor și a codurilor corespunzătoare este stabilită conform Listei codurilor standard (SCL) GEO a Eurostat (6). — Țara de naștere a mamei (cod SCL GEO) — Mama născută în străinătate, dar țara de naștere a mamei nu este cunoscută — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Țara de reședință Țara de reședință este țara în care persoana sau gospodăria are reședința obișnuită, în funcție de frontierele naționale actuale. Lista țărilor și a codurilor corespunzătoare este stabilită conform Listei codurilor standard (SCL) GEO a Eurostat (6). — Țara de reședință (cod SCL GEO)

Regiunea de reședință Regiunea de reședință este regiunea din țara de reședință în care persoana sau gospodăria are reședința obișnuită, definită pentru statele membre pe baza Nomenclatorului unităților teritoriale de statistică (NUTS) menționat la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 și în anexa I la acesta. Nivelul de detaliu (NUTS 1, 2 sau 3) este specific contextului pentru fiecare colectare de microdate: — Regiunea de reședință (cod NUTS)

Gradul de urbanizare Variabila oferă informații privind gradul de urbanizare al zonei în care persoana sau gospodăria are reședința obișnuită, prin clasificarea unităților administrative locale (UAL) în unul dintre următoarele trei tipuri de zone: 1. „Orașe” – zone dens populate, în care cel puțin 50 % din populație trăiește într-un centru urban. 2. „Orașe mici și suburbii” – zone cu densitate medie, în care cel puțin 50 % din populație trăiește în aglomerații urbane, dar care nu sunt „orașe”. 3. „Zone rurale” – zone slab populate, în care peste 50 % din populație trăiește în celule rurale. — Orașe — Orașe mici și suburbii — Zone rurale

Grila gospodăriei Grila gospodăriei oferă informații cu privire la componența gospodăriilor private și la relațiile între membrii gospodăriei. Grila gospodăriei este stabilită sub forma unei matrice care conține relațiile dintre toți membrii gospodăriei, fiecare rând și coloană corespunzând unui membru al gospodăriei, și în care relația dintre membri este indicată de categoriile standard din celulele în care se intersectează rândul și coloana membrilor respectivi, după cum urmează: — „Partenerul sau partenera” este definit în funcție de statutul legal sau de facto al parteneriatului sau al relației. — „Soțul sau soția sau partenerul(a) civil(ă)” este identificat în funcție de starea civilă legală, și anume situația conjugală (legală) a fiecărui individ în raport cu legislația (sau cutumele) în materie de căsătorie a(le) țării (și anume, situația de jure), inclusiv partenerii civili. Membrii cuplurilor de același sex pot fi „soț sau soție sau partener(ă) civil(ă)” dacă acest statut a fost consacrat în conformitate cu legislația (sau cutumele) în materie de căsătorie a(le) țării. — „Partenerul(a)” sau „concubinul(a)” este identificat în funcție de relația de facto, adică statutul parteneriatului sau al relației fiecărui individ din punctul de vedere al condițiilor efective de trai din cadrul gospodăriei. — „Fiu” sau „fiică”, indiferent dacă este vorba de fiul sau fiica natural(ă) sau adoptat(ă) sau vitreg(ă). — „Fiu sau fiică natural(ă) sau adoptat(ă)” sau „fiu sau fiică vitreg(ă)” se referă la un membru al familiei natural (biologic), adoptat sau vitreg (indiferent de vârstă sau de statutul parteneriatului sau al relației), care are reședința obișnuită în gospodăria a cel puțin unuia dintre părinți. „Adopție” înseamnă luarea și tratarea unui copil biologic al altor părinți ca pe propriul copil, în măsura în care acest lucru este prevăzut de legislația țării. Prin intermediul unei proceduri judiciare, indiferent dacă are sau nu legături de rudenie cu persoana care îl adoptă, copilul adoptat dobândește drepturile și statutul unui copil biologic al părinților adoptivi. — „Fiu sau fiică vitreg(ă)” se referă la situația în care un părinte vitreg tratează copilul partenerului sau al partenerei ca pe propriul copil, în măsura în care acest lucru este prevăzut de legislația națională, fără a-l adopta. — „Ginere sau noră” este persoana care este partenerul legal sau de facto al copilului unei persoane. — „Nepot sau nepoată” înseamnă un copil al copilului unei persoane, inclusiv un copil natural, adoptat sau vitreg. — „Părinte” este corespondentul „fiului sau fiicei natural(e) sau adoptat(e)” (părinte natural sau adoptiv) sau al „fiului sau fiicei vitreg(e)” (părinte vitreg). — „Socrul sau soacra” este o persoană care este părintele partenerului legal sau de facto al unei persoane. — „Bunic sau bunică” înseamnă un părinte al părintelui unei persoane, inclusiv un părinte natural, adoptiv sau vitreg. — „Frate sau soră” se referă la frați sau surori biologici, adoptivi sau vitregi. — „Alt grad de rudenie” se referă la alte rude care nu sunt incluse în lista de mai sus, cum ar fi văr/verișoară, mătușă sau unchi, nepot sau nepoată de frate sau soră etc., și include, de asemenea, soțul sau soția nepotului/nepoatei, bunicul sau bunica partenerului sau partenerei și cumnații și cumnatele. — „Altă persoană fără grad de rudenie” se referă la persoane care nu sunt înrudite, cum ar fi lucrătorii au pair, prietenii sau studenții care coabitează etc. În această categorie trebuie incluși și copiii aflați în plasament familial. Nivelul de detaliu al informațiilor este specific contextului pentru fiecare colectare de microdate. — Partener sau parteneră — Soț sau soție sau partener(ă) civil(ă) — Partener(ă) sau concubin(ă) — Fiu sau fiică — Fiu sau fiică natural(ă) sau adoptat(ă) — Fiu sau fiică vitreg(ă) — Ginere sau noră — Nepot sau nepoată — Părinte — Părinte natural sau adoptiv — Părinte vitreg — Socru sau soacră — Bunic sau bunică — Frate sau soră — Frate sau soră natural(ă) — Frate sau soră vitreg(ă) — Alt grad de rudenie — Altă persoană fără grad de rudenie — Nu se precizează (1)

Dimensiunea gospodăriei Dimensiunea gospodăriei este definită ca numărul total de membri ai unei gospodării private. Variabila oferă informații cu privire la numărul exact de membri ai gospodăriei. — Numărul total al membrilor gospodăriei — Nu se precizează

Statutul de ocupare a locuinței de către gospodărie Variabila se referă la aranjamentele prin care o gospodărie privată ocupă în întregime sau parțial o unitate de locuit, unde: Categoriile „proprietar cu împrumut ipotecar în curs” și „proprietar fără împrumut ipotecar în curs” se utilizează pentru gospodării private în care cel puțin un membru al gospodăriei este proprietarul unității de locuit în care locuiește gospodăria, indiferent dacă un alt membru al gospodăriei locuiește cu chirie în întreaga unitate de locuit sau într-o parte a acesteia. O persoană este proprietar dacă deține un titlu de proprietate, indiferent dacă locuința este plătită integral sau nu. Un nud proprietar trebuie considerat proprietar. Categoria „proprietar cu împrumut ipotecar în curs” se aplică situațiilor în care proprietarul trebuie să ramburseze cel puțin un împrumut ipotecar contractat pentru a cumpăra această unitate de locuit sau dobânda aferentă împrumutului respectiv sau ambele. Categoria „proprietar fără împrumut ipotecar în curs” se aplică situațiilor în care nu există niciun împrumut ipotecar în curs și nicio dobândă de rambursat pentru un împrumut ipotecar în curs. Rambursările împrumuturilor ipotecare sau pentru locuințe, sau ale ambelor, pentru orice altă unitate de locuit (de exemplu, pentru o a doua locuință) sau pentru reparații, renovare, întreținere sau în orice alt scop decât cel locativ nu sunt luate în considerare. Categoriile „chiriaș, chirie la prețul pieței” sau „chiriaș, chirie la preț redus” trebuie utilizate pentru gospodăriile în care cel puțin un membru este chiriașul (unitate de locuit închiriată de la proprietar) sau subchiriașul (unitate de locuit subînchiriată de la o persoană care este ea însăși chiriaș) unității de locuit în care locuiește și în care niciun membru al gospodăriei nu este proprietarul unității de locuit respective. Categoria „chiriaș, chirie la prețul pieței” se aplică în cazul gospodăriilor în care cel puțin un membru este chiriașul sau subchiriașul care plătește chiria la prețuri prevalente sau la prețurile pieței. Categoria se aplică și în cazul în care chiria la prețul pieței este plătită, dar este recuperată parțial sau integral din ajutoare pentru locuințe sau din alte surse, inclusiv din surse publice, caritabile sau private. Categoria „chiriaș, chirie la preț redus” include gospodăriile care ocupă unități de locuit la un preț redus, adică prețul este sub prețul pieței (dar nu gratuit) și include cazurile în care reducerea de preț este acordată (a) prin lege (b) în cadrul unui sistem de locuințe sociale (c) din motive personale (d) de către un angajator Categoria „chiriaș, fără chirie” include gospodăriile care ocupă unități de locuit fără a plăti chirie și include cazurile în care gratuitatea este acordată (a) prin lege (b) în cadrul unui sistem de locuințe sociale (c) din motive personale (d) de către un angajator Categoria „nu se aplică” cuprinde toate gospodăriile private care nu locuiesc în locuințe convenționale, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1201/2009 al Comisiei. — Proprietar fără împrumut ipotecar în curs — Proprietar cu împrumut ipotecar în curs — Chiriaș, chirie la prețul pieței — Chiriaș, chirie la preț redus — Chiriaș, fără chirie — Nu se precizează (1) — Nu se aplică

Venitul lunar net curent al gospodăriei Variabila oferă informații privind venitul lunar net curent al unei gospodării private, și anume suma veniturilor tuturor membrilor gospodăriei primite individual sau în ansamblu – inclusiv veniturile din muncă, prestațiile sociale și alte venituri în numerar, din care se deduc transferurile de numerar plătite altor gospodării – după plata impozitelor și a contribuțiilor la asigurările sociale. Variabila vizează furnizarea de informații cu privire la veniturile gospodăriilor care rămân disponibile în medie lunar pentru a fi cheltuite sau economisite. În cazul în care venitul gospodăriei variază substanțial de la o lună la alta, trebuie furnizată o estimare a venitului lunar net tipic sau obișnuit, care să reflecte situația actuală a veniturilor gospodăriei. În cazul în care venitul lunar al gospodăriei variază în mod substanțial de-a lungul anului, de exemplu în cazul unei activități sezoniere, trebuie furnizată media lunară a venitului anual. Venitul lunar net curent trebuie furnizat fie ca venit total net curent al gospodăriei, fie ca una dintre cele cinci grupe de venit pe adult echivalent. Pragurile dintre cele cinci grupe de venit pe adult echivalent sunt determinate de quintilele distribuției variabilei și sunt definite după cum urmează: — „Grupa de venit lunar net curent pe adult echivalent scăzut” corespunde gospodăriilor cu un nivel al venitului pe adult echivalent care se situează sub prima quintilă. — „Grupa de venit lunar net curent pe adult echivalent scăzut spre mediu” corespunde gospodăriilor cu un nivel al venitului pe adult echivalent egal sau mai mare decât prima quintilă și sub a doua quintilă. — „Grupa de venit lunar net curent pe adult echivalent mediu” corespunde gospodăriilor cu un nivel al venitului pe adult echivalent egal sau mai mare decât a doua quintilă și sub a treia quintilă. — „Grupa de venit lunar net curent pe adult echivalent mediu spre ridicat” corespunde gospodăriilor cu un nivel al venitului pe adult echivalent egal sau mai mare decât a treia quintilă și sub a patra quintilă. — „Grupa de venit lunar net curent pe adult echivalent ridicat” corespunde gospodăriilor cu un nivel al venitului pe adult echivalent egal sau mai mare decât a patra quintilă. Venitul pe adult echivalent se determină prin aplicarea de ponderi membrilor gospodăriei pentru a reflecta diferențele în ceea ce privește dimensiunea și componența gospodăriei, după cum urmează: se aplică o pondere de 1,0 primului membru al gospodăriei în vârstă de 14 ani sau peste, de 0,5 celui de-al doilea și fiecărui membru următor cu vârsta de 14 ani sau peste și de 0,3 fiecărui copil cu vârsta mai mică de 14 ani. — Grupa de venit lunar net curent pe adult echivalent scăzut — Grupa de venit lunar net curent pe adult echivalent scăzut spre mediu — Grupa de venit lunar net curent pe adult echivalent mediu — Grupa de venit lunar net curent pe adult echivalent mediu spre ridicat — Grupa de venit lunar net curent pe adult echivalent ridicat — Venitul lunar net curent total al gospodăriei (exprimat în moneda națională) — Nu se precizează (1)

Caracterul permanent al locului de muncă principal Variabila precizează dacă locul de muncă principal are o durată limitată (și anume, locul de muncă sau contractul încetează după o perioadă predefinită) sau se bazează pe un contract permanent, fără o dată de încetare stabilită. Variabila se referă la locul de muncă principal al unei persoane ocupate care lucrează ca salariat. Termenul „loc de muncă” este utilizat cu referire la persoanele ocupate. Criteriul care determină dacă o persoană este ocupată este adaptat contextului pentru fiecare colectare de microdate. Un loc de muncă este un set de sarcini și îndatoriri efectuate pentru o singură unitate economică. Persoanele pot avea unul sau mai multe locuri de muncă. Pentru salariați, fiecare contract poate fi considerat drept un set separat de sarcini și îndatoriri și, în consecință, drept un loc de muncă separat. În cazul ocupării mai multor locuri de muncă, locul de muncă principal este acela unde salariatul lucrează cele mai multe ore în mod obișnuit, conform definițiilor din standardele statistice internaționale privind timpul de lucru. Un loc de muncă cu un contract pe durată determinată se încheie fie după o perioadă de timp stabilită în prealabil (la o dată cunoscută), fie după o perioadă care nu este cunoscută în prealabil, dar care este definită de criterii obiective, cum ar fi încheierea unei lucrări sau a perioadei de absență a unui angajat înlocuit temporar. Un loc de muncă cu un contract care nu precizează o dată de încetare predefinită este considerat ca fiind permanent. Ceea ce este luat în calcul drept loc de muncă este acordul contractual sau informal sau verbal cu privire la raportul de muncă, și nu așteptarea pe care o poate avea respondentul cu privire la pierderea locului de muncă, intenția sa de a-l părăsi, dorința de a-l păstra sau probabilitatea de a-l păstra în mod permanent. Nivelul de detaliu al informațiilor este specific contextului pentru fiecare colectare de microdate. — Contract pe durată determinată — contract scris pe durată determinată — acord verbal pe durată determinată — Loc de muncă permanent — loc de muncă permanent cu contract scris — loc de muncă permanent cu acord verbal — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Responsabilități de supraveghere Variabila se referă la locul de muncă actual al unei persoane ocupate care este salariat și face distincția între salariații cu și fără sarcini de supraveghere. Se consideră că o persoană are responsabilități de supraveghere atunci când supraveghează în mod oficial activitatea cel puțin a unei alte persoane. Responsabilitățile față de ucenici și de stagiari nu sunt considerate supraveghere, și nici controlul calității (verificarea rezultatelor serviciilor, dar nu și a activității altor persoane) sau consultanța. — Da — Nu — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Anul în care persoana a început să lucreze pentru angajatorul său actual sau ca lucrător care desfășoară o activitate independentă Variabila se referă la locul de muncă actual al unei persoane ocupate și oferă informații despre anul în cursul căruia persoana a început să lucreze pentru angajatorul său actual sau ca lucrător care desfășoară o activitate independentă în activitatea curentă. — Anul în care persoana a început să lucreze pentru angajatorul actual sau ca lucrător care desfășoară o activitate independentă la locul de muncă principal (exprimat cu patru cifre) — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Dimensiunea unității locale pentru locul de muncă principal Variabila se referă la locul de muncă principal al unei persoane ocupate și oferă informații despre numărul de persoane care lucrează pentru unitatea locală, incluzând persoanele care lucrează la sediul unității, precum și pe cele care lucrează în afara acesteia și, din punct de vedere organizațional, fac parte din unitate și sunt remunerate de aceasta. Sunt incluși, de asemenea, proprietarii lucrători și partenerii care lucrează în mod regulat în unitate și lucrătorii familiali neremunerați, precum și lucrătorii cu fracțiune de normă care sunt înscriși pe statul de plată. Lucrătorii sezonieri, ucenicii, stagiarii și lucrătorii la domiciliu înscriși pe statul de plată sunt de asemenea incluși. Unitatea locală este o întreprindere sau o parte a acesteia situată într-un loc identificat geografic. — Numărul exact de persoane, dacă este între 1 și 9 — 10-19 persoane — 20-49 de persoane — 50-249 de persoane — 250 de persoane sau mai mult — Nu știe, dar sub 10 persoane — Nu știe, dar 10 persoane sau mai mult — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Existența experienței profesionale anterioare Variabila precizează dacă o persoană – care nu este ocupată – a fost anterior ocupată [în conformitate cu definiția dată de Organizația Internațională a Muncii (7)] și dacă experiența profesională anterioară a fost sau nu limitată la muncă pur ocazională. Categoria „persoana nu a fost niciodată ocupată” include persoanele care nu au avut niciodată o experiență profesională.. Categoria „persoana are experiență profesională limitată la muncă pur ocazională” cuprinde persoanele care au avut o experiență profesională limitată la muncă pur ocazională. În sensul acestei variabile, munca în calitate de militar în termen nu trebuie considerată experiență profesională. Categoria „persoana are experiență profesională, alta decât munca pur ocazională” include persoanele care au avut experiență profesională, cu excepția cazurilor în care această experiență este limitată la muncă pur ocazională. — Persoana nu a fost niciodată ocupată — Persoana are experiență profesională limitată la muncă pur ocazională — Persoana are experiență profesională, alta decât munca pur ocazională — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Participarea la programe formale de educație și formare (cursant sau ucenic) în perioada de referință Variabila măsoară participarea unei persoane la educația și formarea formală, stabilind dacă persoana a fost înscrisă ca ucenic sau cursant într-un program de educație formală în timpul perioadei de referință (care urmează să fie definită pentru fiecare colectare de microdate). — Da — Nu — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Nivelul activității curente sau al celei mai recente activități de educație sau de formare formală Variabila măsoară nivelul celei mai recente activități de educație sau formare formală la care a participat o persoană pe parcursul unei perioade de referință date (care urmează să fie definită pentru fiecare colectare de microdate), conform categoriilor din Clasificarea Internațională Standard a Educației pentru Programele de Educație din 2011 (5) (ISCED-P 2011). Nivelul de detaliu al informațiilor este specific contextului pentru fiecare colectare de date (domeniu). Pentru fiecare categorie, sunt indicate coduri ISCED-P atunci când există o relație biunivocă între categorii și coduri:

ISCED 0 Educație timpurie 0

ISCED 1 Învățământ primar 1

ISCED 2 Învățământ secundar inferior 2

ISCED 3 Învățământ secundar superior 3

ISCED 3 Învățământ secundar superior – general 34

ISCED 3 Învățământ secundar superior – profesional 35

ISCED 3 Învățământ secundar superior – orientare necunoscută (8) -

ISCED 4 Învățământ postsecundar neterțiar 4

ISCED 4 Învățământ postsecundar neterțiar – general 44

ISCED 4 Învățământ postsecundar neterțiar – profesional 45

ISCED 4 Învățământ postsecundar neterțiar – orientare necunoscută (8) -

ISCED 5 Învățământ terțiar de scurtă durată 5

ISCED 5 Învățământ terțiar de scurtă durată – general 54

ISCED 5 Învățământ terțiar de scurtă durată – profesional 55

ISCED 5 Învățământ terțiar de scurtă durată – orientare necunoscută (8) -

ISCED 6 Licență sau nivel echivalent 6

ISCED 7 Masterat sau nivel echivalent 7

ISCED 8 Doctorat sau nivel echivalent 8

Nu se precizează (1)

Nu se aplică (2)

Anul absolvirii celui mai înalt nivel de instruire Anul absolvirii celui mai înalt nivel de instruire (exprimat în 4 cifre). Variabila se referă la anul în care a fost absolvit cel mai înalt nivel de instruire și vizează persoanele care au absolvit învățământul primar (ISCED 1) sau un nivel superior. Categoria „nu se aplică” include persoanele care nu au o educație formală sau cu un nivel de instruire inferior învățământului primar (ISCED 1). Categoria „nu se aplică” trebuie utilizată și pentru a număra unitățile statistice care fac parte din populația sursei de date, dar pentru care nu se raportează în mod sistematic informații privind variabila (de exemplu, persoanele sub o anumită vârstă). — Anul absolvirii celui mai înalt nivel de instruire (4 cifre) — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Domeniul celui mai înalt nivel de instruire absolvit Domeniul celui mai înalt nivel de instruire absolvit de persoanele cu nivelul de instruire ISCED 3 sau un nivel superior. Domeniul celui mai înalt nivel de instruire absolvit se bazează pe „Domeniile de educație și formare ISCED” (ISCED-F 2013) (8). Un domeniu este domeniul în sens larg, ramura sau materia acoperită de un program educațional sau de o calificare. Categoria „nu se aplică” include persoanele care nu au o educație formală sau cu un nivel de instruire inferior ISCED 3. Nivelul de detaliu al informațiilor este specific contextului pentru fiecare colectare de date (domeniu). Pentru fiecare categorie, sunt indicate coduri ISCED-F atunci când există o relație biunivocă între categorii și coduri (9):

Programe și calificări generice 00

Programe și calificări de bază 001

Competențe de alfabetizare și competențe numerice 002

Competențe și dezvoltare personală 003

Programe și calificări generice nedefinite detaliat (009)

Educație 01

Educație 011

Programe și calificări interdisciplinare care includ educația 018

Arte și științe umaniste 02

Arte 021

Științe umaniste (exceptând filologia) 022

Filologie 023

Programe și calificări interdisciplinare care includ arte și științe umaniste 028

Arte și științe umaniste nedefinite detaliat (029)

Științe sociale, jurnalism și informare 03

Științe sociale și comportamentale 031

Jurnalism și informare 032

Programe și calificări interdisciplinare care includ științe sociale, jurnalism și informare 038

Științe sociale, jurnalism și informare nedefinite detaliat (039)

Afaceri, administrație și drept 04

Afaceri și administrație 041

Drept 042

Programe și calificări interdisciplinare care includ afaceri, administrație și drept 048

Afaceri, administrație și drept nedefinite detaliat (049)

Științe ale naturii, matematică și statistică 05

Științe biologice și conexe 051

Mediu 052

Științe fizice 053

Matematică și statistică 054

Programe și calificări interdisciplinare care includ științele naturii, matematică și statistică 058

Științe ale naturii, matematică și statistică nedefinite detaliat (059)

Tehnologii ale informației și comunicațiilor (TIC) 06

Tehnologii ale informației și comunicațiilor 061

Programe și calificări interdisciplinare care includ tehnologii ale informației și comunicațiilor (TIC) 068

Inginerie, industrie manufacturieră și construcții 07

Științe inginerești și conexe 071

Industria manufacturieră și de prelucrare 072

Arhitectură și construcții 073

Programe și calificări interdisciplinare care includ inginerie, industrie manufacturieră și construcții 078

Inginerie, industrie manufacturieră și construcții nedefinite detaliat (079)

Agricultură, silvicultură, pescuit și medicină veterinară 08

Agricultură 081

Silvicultură 082

Pescuit 083

Medicină veterinară 084

Programe și calificări interdisciplinare care includ agricultură, silvicultură, pescuit și medicină veterinară 088

Agricultură, silvicultură, pescuit și medicină veterinară nedefinite detaliat (089)

Sănătate și protecție socială 09

Sănătate 091

Protecție socială 092

Programe și calificări interdisciplinare care includ sănătatea și protecția socială 098

Sănătate și protecție socială nedefinite detaliat (099)

Servicii 10

Servicii personale 101

Servicii de igienă și de medicina muncii 102

Servicii de securitate 103

Servicii de transport 104

Programe și calificări interdisciplinare care includ servicii 108

Servicii nedefinite detaliat (109)

Nu se precizează

Nu se aplică

Durata șederii în țara de reședință în ani încheiați Durata șederii în țara de reședință în ani încheiați descrie intervalul de timp de la momentul în care o persoană și-a stabilit cel mai recent reședința obișnuită în țara raportoare, exprimat în ani încheiați, opțiunile fiind următoarele: — Persoană născută în această țară și care nu a locuit niciodată în străinătate pentru o perioadă de cel puțin 1 an, unde sunt incluse persoanele care s-au născut în țara raportoare și care nu au avut niciodată reședința obișnuită într-o altă țară decât țara raportoare timp de cel puțin 1 an. — Numărul de ani petrecuți în țară din momentul în care persoana și-a stabilit ultima dată locul de reședință obișnuită în această țară – un număr întreg care descrie intervalul de timp dintre momentul în care o persoană și-a stabilit cel mai recent reședința obișnuită și data de referință (specifică fiecărei colectări de microdate sociale) în ani încheiați. — Persoană născută în această țară și care nu a locuit niciodată în străinătate pentru o perioadă de cel puțin 1 an — Numărul de ani petrecuți în această țară (de la ultima stabilire a locului de reședință obișnuită în țară) (2 cifre) — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Autoevaluarea stării generale de sănătate Autoevaluarea stării generale de sănătate este o evaluare subiectivă a persoanei privind starea sa generală de sănătate (mai degrabă decât starea de sănătate actuală sau eventualele probleme de sănătate temporare), incluzând diferite dimensiuni ale sănătății, și anume funcționarea fizică și emoțională, sănătatea mintală (care acoperă bunăstarea psihologică și tulburările psihice), precum și semne și simptome biomedicale. — Foarte bună — Bună — Medie (nici bună, nici rea) — Rea — Foarte rea — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Probleme de sănătate de lungă durată Variabila „probleme de sănătate de lungă durată” reprezintă o evaluare subiectivă a problemelor cronice de sănătate ale persoanei, care acoperă diferite dimensiuni fizice, emoționale, comportamentale și mentale ale sănătății, bolile și afecțiunile, precum și durerea, problemele de sănătate cauzate de accidente și răniri sau afecțiunile congenitale. Caracteristicile unei afecțiuni de lungă durată sau cronice sunt că aceasta este permanentă și ar putea necesita o lungă perioadă de supraveghere, observare sau îngrijire. Bolile sau problemele de sănătate de lungă durată trebuie să fi durat (sau să reapară) sau să fie de așteptat să dureze (sau să reapară) timp de 6 luni sau mai mult. Categoria „da” se referă la apariția uneia sau a mai multor probleme de sănătate cronice sau de lungă durată, iar „nu” se referă la absența oricărei probleme de sănătate cronice sau de lungă durată, așa cum este percepută de către respondent. — Da — Nu — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Limitarea activităților din cauza unor probleme de sănătate Variabila măsoară nivelul autoevaluat al uneia sau mai multor limitări continue de durată (de cel puțin 6 luni) datorate uneia sau mai multor probleme de sănătate (fizice, mentale sau emoționale, inclusiv deteriorarea sau limitările datorate vârstei înaintate) în ceea ce privește participarea la activități pe care, altminteri, persoana le-ar întreprinde sau le-ar desfășura în mod obișnuit. O activitate este definită ca fiind îndeplinirea unei sarcini sau a unei acțiuni de către o persoană. Limitările activității sunt definite drept dificultățile întâmpinate de o persoană pentru a desfășura o activitate, evaluate în raport cu un standard general acceptat aplicabil populației și cu așteptările culturale și sociale în ceea ce privește activitățile pe care persoanele le desfășoară de obicei, acoperind întregul spectru de activități profesionale, școlare, casnice și recreative. Persoanele cu probleme de sănătate recurente sau fluctuante trebuie să se raporteze la cea mai frecventă situație care le afectează activitățile obișnuite: — „Limitare puternică a activității” înseamnă că desfășurarea sau realizarea unei activități este imposibilă sau este posibilă numai cu dificultăți extreme și, în general, cu ajutorul altor persoane. — „Activitate limitată, însă nu în mod puternic” înseamnă că desfășurarea sau realizarea unei activități obișnuite este posibilă, dar cu unele dificultăți, însă, de obicei, fără a fi nevoie de ajutor (sau de obicei cu o frecvență mai mică decât zilnică) din partea altor persoane. — „Activitatea nu este deloc limitată” înseamnă că desfășurarea sau realizarea activităților obișnuite este posibilă fără dificultăți sau că o eventuală limitare a activității nu a durat mai mult decât ultimele 6 luni. — Limitare puternică a activității — Activitate limitată, însă nu în mod puternic — Activitatea nu este deloc limitată — Nu se precizează (1) — Nu se aplică (2)

Modalitatea de realizare a interviului Variabila oferă informații privind metoda utilizată pentru colectarea informațiilor de la respondent. În cazul în care se utilizează mai multe metode de colectare a datelor de la un respondent, variabila oferă informații cu privire la metoda predominantă. În cazul metodelor PAPI, CAPI și CATI este prezent un intervievator. Metoda CAWI este autoadministrată, iar respondentul urmează o procedură furnizată pe site. Categoria „altele” se aplică atunci când metoda de intervievare utilizată nu este acoperită de celelalte categorii, de exemplu interviul autoadministrat cu utilizarea de chestionare pe hârtie (paper assisted self-administered interview, PASI) sau interviul autoadministrat non-online asistat de calculator (computer assisted self-administered interview, CASI). Categoria „nu se aplică” se utilizează pentru a număra unitățile statistice – care fac parte din populația sursei de date – pentru care nu se raportează în mod sistematic informații cu privire la această variabilă, de exemplu, în cazul persoanelor aflate sub o anumită vârstă, precum și în cazul în care toate informațiile au fost obținute din registre (date administrative) sau imputate sau ambele și nu a avut loc niciun interviu. — Interviu personal cu utilizarea de chestionare pe hârtie (paper assisted personal interview – PAPI) — Interviu personal asistat de calculator (computer-assisted personal interview – CAPI) — Interviu telefonic asistat de calculator (computer-assisted telephone interview – CATI) — Interviu online asistat de calculator (computer-assisted web-interview – CAWI) — Altele — Nu se aplică

Natura participării la anchetă Variabila precizează dacă informațiile solicitate au fost furnizate de respondentul desemnat sau prin intermediul unei alte persoane (proxy). Respondentul desemnat este persoana indicată în cadrul dispozițiilor pentru fiecare colectare de microdate și căreia i se solicită furnizarea informațiilor. „Participarea directă” se referă la situația în care respondentul desemnat furnizează el însuși informațiile solicitate. Participarea directă include și cazurile în care respondentul desemnat a furnizat informațiile solicitate cu asistență din partea unei alte persoane (de exemplu, traducere, asistență fizică) și a validat răspunsurile oferite. „Participarea indirectă” se referă la situația în care informațiile solicitate de la respondentul desemnat au fost furnizate de o terță persoană (proxy) fără a fi validate de respondentul desemnat. Categoria „nu se aplică” se utilizează pentru a număra unitățile statistice – care fac parte din populația sursei de date – pentru care nu se raportează în mod sistematic informații cu privire la această variabilă, precum și în cazul în care toate informațiile au fost obținute din registre (date administrative) sau imputate sau ambele și nu a avut loc niciun interviu. — Participare directă — Participare indirectă — Nu se precizează (1) — Nu se aplică

Strat Stratul primar corespunde fiecărei unități de observare (persoană sau gospodărie) în cazul în care populația țintă (sau o parte a acesteia) este stratificată în prima treaptă a planului de eșantionare, furnizând coduri de identificare pentru diferitele straturi (identificatorul stratului). Stratificarea unei populații înseamnă împărțirea acesteia în subpopulații care nu se suprapun, denumite straturi. În cadrul fiecărui strat sunt selectate apoi eșantioane independente. Informațiile înregistrate se referă întotdeauna la situația existentă în momentul selectării unității statistice în cauză (persoană sau gospodărie). Categoria „identificatorul stratului” furnizează codul de identificare al stratului căruia îi aparține fiecare unitate de observare (persoană sau gospodărie). Codurile de identificare a straturilor trebuie utilizate în cazul în care populația țintă a fost stratificată sau în cazul în care au fost luate în considerare unități primare de eșantionare (PSU) reprezentative. Categoria „nu se aplică” trebuie utilizată în cazul în care populația țintă nu a fost stratificată în prima treaptă a procesului de eșantionare (de exemplu, atunci când eșantionul a fost prelevat prin eșantionare aleatorie simplă sau prin eșantionare aleatorie de grup) și nu au fost luate în considerare PSU reprezentative. — Identificatorul stratului — Nu se aplică