ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(20)

Pentru a atenua efectele sociale ale pandemiei de COVID-19, pentru a susține coeziunea socială și a sprijini redresarea economică, sunt necesare plase de siguranță solide. În ultimii ani, Polonia a lansat un amplu program de transferuri sociale, inclusiv o alocație universală pentru copii și o indemnizație unică suplimentară care ar urma să fie plătită în fiecare an pensionarilor, reprezentând împreună aproape 2,5 % din PIB pe an. Aceste măsuri ar putea fi mai bune direcționate din perspectiva protecției sociale. În același timp, gradul de acoperire a prestațiilor sociale este scăzut în cazul persoanelor cu cele mai scăzute venituri. Cea mai mare creștere a sărăciei extreme, conform sondajului din 2019 privind bugetele gospodăriilor, a fost observată în rândul persoanelor sau al familiilor care trăiesc din alocații (altele decât pensiile și pensiile de invaliditate), ceea ce scoate în evidență deficiențele sistemului de securitate socială. În plus, nu toate tipurile de contracte de muncă oferă acces la protecție socială, de exemplu la prestații de șomaj, de maternitate, de boală și de invaliditate adecvate. Din cauza acestui lucru, unii lucrători afectați de măsurile de urgență devin mai vulnerabili și mai expuși riscului de a se confrunta cu sărăcia. În plus, nivelul prestațiilor de venit minim este sub media Uniunii.
(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Grecia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 5,4 % din PIB. Aceste măsuri includ un sprijin economic temporar pentru salariați, persoanele care desfășoară activități independente, întreprinderile individuale și anumite profesii liberale afectate de pandemie, plata avansurilor rambursabile pentru întreprinderile care au înregistrat o cifră de afaceri în scădere, plata contribuțiilor de asigurări sociale pentru angajații ale căror contacte de muncă au fost suspendate, amânarea plății impozitelor și a contribuțiilor la asigurările sociale, inclusiv sisteme de plată în rate a impozitelor pe o perioadă de cel puțin trei luni pentru toate întreprinderile, toți lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și toți salariații afectați de pandemia de COVID-19, o subvenționare a dobânzii la împrumuturile acordate întreprinderilor mici și mijlocii („IMM-uri”) și cheltuieli mai ridicate în sectorul sănătății. În plus, Grecia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Printre aceste măsuri se numără furnizarea, prin intermediul Băncii Elene de Dezvoltare, a unei garanții în numerar pentru a sprijini împrumuturile bancare. Cu toate acestea, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 iau în considerare toate amânările privind plata impozitelor și ca măsuri de asigurare a lichidității fără impact bugetar negativ în 2020. În general, măsurile adoptate de Grecia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, vor contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.
(17)

Decizia de a defini o piață ca fiind susceptibilă de a face obiectul unei reglementări ex ante ar trebui să depindă, de asemenea, de o evaluare a capacității dreptului concurenței de a rezolva disfuncționalitățile identificate ale pieței. Al treilea criteriu vizează să evalueze caracterul adecvat al dreptului concurenței pentru a remedia disfuncționalitatea (disfuncționalitățile) persistentă (persistente) identificată (identificate) a (ale) pieței, în special având în vedere faptul că obligațiile de reglementare ex ante pot preveni cu eficacitate situațiile de încălcare a dreptului concurenței. Este probabil ca intervențiile bazate pe dreptul concurenței să fie insuficiente atunci când o intervenție frecventă și/sau timpurie este indispensabilă pentru remedierea disfuncționalității (disfuncționalităților) persistente a(le) pieței. În aceste circumstanțe, reglementarea ex ante ar trebui să fie considerată o completare adecvată a dreptului concurenței. În general, aplicarea normelor generale în materie de concurență pe piețe caracterizate printr-o concurență bazată pe infrastructură durabilă și efectivă ar trebui să fie suficientă.
(23)

În plus, pentru a oferi sprijin suplimentar statelor membre pentru introducerea utilizării testelor antigenice rapide, Comisia a identificat 100 de milioane EUR din Instrumentul european pentru sprijin (ESI) pentru achiziționarea și distribuirea unor teste antigenice rapide către statele membre. În plus, Comisia a lansat o achiziție comună împreună cu statele membre pentru a facilita accesul just și echitabil la testele antigenice rapide.
(10)

Testarea eficace are un rol esențial în asigurarea liberei circulații a persoanelor și crearea condițiilor unei bune funcționări a pieței interne. De la izbucnirea pandemiei de COVID-19, domeniul testării în scop de diagnosticare a evoluat rapid și a și-a dovedit rolul central pe care îl are în limitarea extinderii pandemiei. Recunoscând importanța testelor de diagnosticare, UE sprijină dezvoltarea acestora printr-un număr de acțiuni ale UE în materie de cercetare și inovare1. Utilizarea corectă a testelor vizând COVID-19, în număr mare și asigurând un timp scurt între cererea de testare și rezultatul testului are un rol semnificativ în reducerea răspândirii SARS-CoV-2. În prezent, cea mai fiabilă metodologie de testare a cazurilor și a contacților este metoda de testare bazată pe RT-PCR (transcriere inversă cuplată cu reacție în lanț a polimerazei); astfel de teste au fost printre primele disponibile în momentul în care pandemia a ajuns pe continentul european.
2.

Anexa I la recomandare se înlocuiește cu următorul text: „ANEXA I Țările terțe și regiunile administrative speciale ai căror rezidenți nu ar trebui să fie afectați de restricția temporară de la frontierele externe asupra călătoriilor neesențiale către UE: I. STATE 1. AUSTRALIA 2. JAPONIA 3. NOUA ZEELANDĂ 4. RWANDA 5. SINGAPORE 6. COREEA DE SUD 7. THAILANDA 8. URUGUAY 9. CHINA (*1) II. REGIUNI ADMINISTRATIVE SPECIALE ALE REPUBLICII POPULARE CHINEZE 1. RAS Hong Kong (*1) 2. RAS Macao (*1) (*1) Sub rezerva confirmării reciprocității." (*1) Sub rezerva confirmării reciprocității." (*1) Sub rezerva confirmării reciprocității."
10.

Pe baza datelor furnizate de statele membre, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor ar trebui să publice o hartă a statelor membre ale UE, defalcată pe regiuni, pentru a sprijini procesul decizional al statelor membre. Această hartă ar trebui să includă, de asemenea, date din Islanda, Liechtenstein, Norvegia și, de îndată ce condițiile o permit ( 4 ) , Confederația Elvețiană. Pe această hartă, o zonă ar trebui marcată cu următoarele culori: (a) verde, în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este mai mică de 25, iar rata testelor pozitive pentru depistarea infecției cu COVID-19 mai mică de 4 %; (b) portocaliu, în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este mai mică de 50, dar rata testelor pozitive pentru depistarea infecției cu COVID-19 este mai mare sau egală cu 4 % sau în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile se situează între 25 și 150, dar rata testelor pozitive pentru depistarea infecției cu COVID-19 este mai mică de 4 %; (c) roșu, în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este de cel puțin 50, iar rata testelor pozitive pentru depistarea infecției cu COVID-19 este de cel puțin 4 % sau în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este de peste 150 per 100 000 de locuitori; (d) gri, în cazul în care nu sunt disponibile informații suficiente pentru evaluarea criteriilor de la punctele (a)-(c) sau dacă rata de testare este de maximum 300 de teste pentru depistarea infecției cu COVID-19 per 100 000 de locuitori. Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor ar trebui, de asemenea, să publice hărți separate pentru fiecare indicator-cheie care să contribuie la harta completă: rata de notificare pe o perioadă de 14 zile la nivel regional, precum și rata de testare și rata testelor pozitive la nivel național în cursul ultimei săptămâni. Odată ce datele sunt disponibile la nivel regional, toate hărțile ar trebui să se bazeze pe aceste date.
—

Asistența acordată celorlalte state membre aflate sub presiune sub forma echipamentelor, a materialelor, a personalului, a mobilizării de personal specializat și a transferului voluntar al migranților, precum și contribuția personalului la operațiunile agențiilor UE pot fi oferite de statele membre care nu se află sub presiune.
(15)

Dincolo de eforturile de coordonare depuse până în prezent, inclusiv în cadrul forumului „Conștientizarea comună și armonizarea intervențiilor în Marea Mediterană” (Shared Awareness and Deconfliction in the Mediterranean – SHADE MED), instituit de operația navală Sophia a UE, este în continuare necesar să se abordeze specificitatea practicii de căutare și salvare care a apărut în Marea Mediterană în ultimii ani, prin stabilirea unui cadru mai structural, fiabil și durabil, în conformitate cu competențele UE și cu standardele internaționale relevante. Acest cadru ar trebui să prevadă norme specifice pentru solidaritatea dintre statele membre și să abordeze necesitatea unei cooperări consolidate, în special între statele membre de pavilion și statele membre de coastă. Este necesară și cooperarea cu entitățile private care dețin sau exploatează nave în scopul de a desfășura activități de căutare și salvare și a aduce persoanele salvate pe teritoriul UE; un astfel de cadru ar trebui să urmărească, de asemenea, să furnizeze informații adecvate în ceea ce privește operațiunile și structura administrativă a acestor entități, în conformitate cu principiul proporționalității și cu Carta drepturilor fundamentale a UE, și să sporească siguranța, în conformitate cu legislația internațională aplicabilă, în interesul tuturor celor aflați la bord.
(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Lituania a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 6,8 % din PIB. Măsurile respective includ amânarea plății impozitelor, finanțări suplimentare pentru achiziționarea de materiale medicale, subvenții pentru menținerea locurilor de muncă și prestații de asigurări sociale pentru lucrătorii independenți și pentru angajații afectați de pandemia de COVID-19. Din analiza efectuată de Comisie cu privire la modul în care au fost concepute și puse în aplicare unele măsuri reiese că aplicarea potențială a acestora va fi relativ redusă, drept pentru care Comisia a estimat că măsurile guvernamentale vor avea un impact mai mic asupra finanțelor publice. În plus, Lituania a anunțat măsuri discreționare care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la răspunsul la situații de criză, inclusiv prin furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimărilor Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 3,8 % din PIB. Măsurile respective includ în special garanțiile pentru împrumuturi (2,9 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Lituania sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.
(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Cehia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4 % din PIB. Măsurile includ avantaje fiscale compensatorii și remiterea pe o perioadă de șase luni a obligațiilor sociale și de asigurări de sănătate ale lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă (1 % din PIB), un sistem de șomaj tehnic (1 % din PIB), remiterea plății în avans a impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profitul societăților cu scadența în iunie 2020 (0,8 % din PIB) și măsuri legate de sănătate (0,7 % din PIB). În plus, Cehia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Acestea includ în principal scheme de garantare care au drept obiectiv acordarea de împrumuturi întreprinderilor mici și mijlocii și întreprinderilor mari. Cu toate acestea, Programul de convergență pentru 2020 nu cuantifică datoriile contingente legate de aceste măsuri anunțate. Majoritatea măsurilor care stau la baza Programului de convergență pentru 2020 au fost incluse și în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020. Câteva măsuri care nu au putut fi cuantificate sau au fost prelungite dincolo de data-limită nu au putut fi incluse. În general, măsurile adoptate de Cehia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.
2.

Anexa I la recomandare se înlocuiește cu următorul text: „ANEXA I Țările terțe și regiunile administrative speciale ai căror rezidenți nu ar trebui să fie afectați de restricția temporară de la frontierele externe asupra călătoriilor neesențiale către UE: I. STATE 1. AUSTRALIA 2. ISRAEL 3. NOUA ZEELANDĂ 4. RUANDA 5. SINGAPORE 6. COREEA DE SUD 7. THAILANDA 8. CHINA (*1) II. REGIUNI ADMINISTRATIVE SPECIALE ALE REPUBLICII POPULARE CHINEZE RAS Hong Kong (*1) RAS Macao (*1) (*1) Sub rezerva confirmării reciprocității." (*1) Sub rezerva confirmării reciprocității." (*1) Sub rezerva confirmării reciprocității."
(d)

Identificarea și urmărirea de la distanță Sistemul de identificare și urmărire a navelor de la distanță (LRIT) este un sistem global de identificare și urmărire a navelor, bazat pe comunicații prin satelit. În conformitate cu reglementările Organizației Maritime Internaționale (OMI), navele de pasageri, navele de marfă (tonaj brut mai mare sau egal cu 300) și unitățile mobile de foraj în larg care efectuează curse internaționale trimit rapoarte de poziție obligatorii o dată la șase ore. EMSA gestionează Centrul de date cooperative (CDC) al LRIT, prin intermediul căruia utilizatorii „țărilor participante la CDC al LRIT din UE” pot accesa de oriunde din lume informațiile din LRIT cu privire la navele aflate sub pavilionul lor. Statele membre primesc gratuit rapoartele de poziție obligatorii, deoarece costurile asociate sunt plătite de EMSA din bugetul UE. A fost încheiat un acord prin care statele membre pot alege să facă schimb, în mod gratuit, cu alte state membre de date cu privire la navele care le arborează pavilionul. În plus, utilizatorii „țărilor participante la CDC al LRIT din UE” pot primi, la cerere, dar contra cost, date privind navele aflate sub orice pavilion care au ca destinație sau care navighează la o distanță de maximum 1 000 de mile marine de apele UE.
(3)

Reacția rapidă și fermă din partea Uniunii, inclusiv prin intermediul Next Generation EU, care cuprinde Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (3), a sporit încrederea pieței și a arătat solidaritatea și convergența statelor membre în direcția coordonării eforturilor de relansare a creșterii economice și de consolidare a rezilienței economice și sociale. O serie de noi instrumente pentru Uniune și zona euro au fost convenite într-un interval de timp foarte scurt. Aceste instrumente oferă deja o plasă de siguranță pentru lucrători prin Instrumentul european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență - SURE) instituit prin Regulamentul (UE) 2020/672 al Consiliului (4), pentru întreprinderi prin fondul de garantare paneuropean al Băncii Europene de Investiții și pentru statele membre în vederea sprijinirii finanțării interne a costurilor directe și indirecte pentru servicii medicale, tratament și profilaxie, generate de pandemia de COVID-19, prin intermediul Instrumentului de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie din cadrul Mecanismului european de stabilitate, adoptat de Consiliul superior al Mecanismului european de stabilitate la 15 mai 2020. Răspunsul în materie de politici al Uniunii a inclus, de asemenea, activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere și un cadru temporar pentru a utiliza flexibilitatea permisă în temeiul normelor Uniunii privind ajutoarele de stat. Fondurile aferente politicii de coeziune au fost redirecționate înspre necesitățile cele mai acute prin Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus, în temeiul Regulamentului (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și prin Inițiativa Plus pentru investiții ca reacție la coronavirus, în temeiul Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului (6).
(12)

În declarația comună intitulată „Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale – atenuarea impactului pandemiei de COVID-19 asupra familiilor – colaborarea pentru dezvoltarea de perspective pentru copii puternici” („Overcoming poverty and social exclusion – mitigating the impact of COVID-19 on families – working together to develop prospects for strong children”), semnată în decembrie 2020 de 24 de miniștri în cadrul Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori, s-a solicitat stabilirea unei Garanții europene pentru copii, bazată pe principiile și abordarea integrată din Recomandarea 2013/112/UE și din Pilonul european al drepturilor sociale. Miniștrii au reafirmat că accesul la asistență medicală gratuită, la învățământ gratuit, la educație și îngrijire timpurie accesibile din punct de vedere financiar, la locuințe decente și la alimentație adecvată este esențial pentru copiii expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială.
3.

La punctul 10, literele (a), (b) și (c) se înlocuiesc cu următorul text: „(a) verde, în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este mai mică de 50, iar rata testelor pozitive pentru depistarea infecției cu COVID-19 este mai mică de 4 %; sau în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este mai mică de 75, iar rata testelor pozitive pentru depistarea infecției cu COVID-19 este mai mică de 1 %; (b) portocaliu, în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este mai mică de 50, iar rata testelor pozitive pentru depistarea infecției cu COVID-19 este mai mare sau egală cu 4 %; în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este mai mare sau egală cu 50, dar mai mică de 75, iar rata testelor pozitive pentru depistarea infecției cu COVID-19 este mai mare sau egală cu 1 %; sau în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este cuprinsă între 75 și 200, iar rata testelor pozitive pentru depistarea infecției cu COVID-19 este mai mică de 4 %; (c) roșu, în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este cuprinsă între 75 și 200, iar rata testelor pozitive pentru depistarea infecției cu COVID-19 este mai mare sau egală cu 4 % sau în cazul în care rata de notificare cumulată a cazurilor de COVID-19 pe o perioadă de 14 zile este de peste 200, dar sub 500;”.
(15)

După cum s-a subliniat în Agenda pentru competențe în Europa (14), pandemia de COVID-19 a mărit decalajul deja existent în materie de competențe digitale, în timp ce apar noi inegalități, deoarece mulți profesioniști nu au nivelul necesar de competențe digitale care sunt necesare la locul de muncă. Acest lucru este valabil și pentru sectorul patrimoniului cultural, în care decalajul digital are ca rezultat faptul că în special instituțiile mici (de exemplu, muzeele) se confruntă cu dificultăți în utilizarea tehnologiilor avansate, cum ar fi 3D sau inteligența artificială. Prin urmare, în conformitate cu Agenda pentru competențe în Europa și cu prima sa inițiativă emblematică, Pactul privind competențele, precum și în sprijinul planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (15), statele membre ar trebui să stabilească obiective specifice pentru actualizarea competențelor sau recalificarea profesioniștilor din domeniul patrimoniului cultural. În plus față de aceasta și pe baza obiectivelor Alianței pentru patrimoniul cultural (Blueprint Alliance for cultural heritage – CHARTER), industriile culturale și creative, care reprezintă unul dintre cele 14 ecosisteme identificate de strategia privind piața unică, construiesc în prezent un parteneriat la scară largă pentru dezvoltarea competențelor, care ar trebui să se alăture Pactului privind competențele.
1.

„Nanomaterial” înseamnă un material natural, secundar sau fabricat care constă în particule solide prezente, fie ca atare, fie ca particule constitutive identificabile în agregate sau aglomerate și în care, potrivit granulometriei, 50 % sau mai mult din acestea îndeplinesc cel puțin una dintre următoarele condiții: (a) una sau mai multe dimensiuni externe ale particulei sunt cuprinse în intervalul 1 nm și 100 nm; (b) particula are o formă alungită, cum ar fi o tijă, o fibră sau un tub, atunci când două dimensiuni externe sunt mai mici de 1 nm, iar cealaltă dimensiune este mai mare de 100 nm; (c) particula are o formă de placă, în care o dimensiune externă este mai mică de 1 nm, iar celelalte dimensiuni sunt mai mari de 100 nm. Pentru a stabili granulometria particulelor, nu este nevoie să fie luate în considerare particulele cu cel puțin două dimensiuni ortogonale externe mai mari de 100 μm. Cu toate acestea, un material cu o suprafață specifică pe unitatea de volum mai mică de 6 m2/cm3 nu ar trebui să fie considerat nanomaterial.