RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 357/51

DECIZIA COMISIEI

din 11 februarie 2014

privind măsura SA.35388 (13/C) (ex 13/NN și ex 12/N) – Polonia – Înființarea aeroportului Gdynia-Kosakowo

[notificată cu numărul C(2014) 759]

(Numai textul în limba polonă este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/883/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

invitând părțile interesate să-și prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (1),

întrucât:

1. PROCEDURA

(1) Prin scrisoarea din 7 septembrie 2012, Polonia a notificat Comisiei, din motive de securitate juridică, planurile de finanțare a reconversiei unui aeroport militar din apropierea orașului Gdynia, situat în nordul Poloniei, într-un aeroport civil. Măsura a fost înregistrată drept caz de ajutor de stat cu numărul SA.35388.

(2) Prin scrisorile din 7 noiembrie 2012 și 6 februarie 2013, Comisia a solicitat informații suplimentare cu privire la măsura notificată. La 7 decembrie 2012 și 15 martie 2013, Polonia a transmis informații suplimentare. O reuniune între Comisie și Polonia a avut loc la 17 aprilie 2013. În cadrul reuniunii, Polonia a confirmat faptul că finanțarea notificată fusese deja acordată în mod irevocabil.

(3) Prin scrisoarea din 15 mai 2013, Comisia a informat Polonia că transferă cazul către registrul ajutoarelor care nu au fost notificate (caz NN), întrucât cea mai mare parte a finanțării notificate Comisiei fusese deja acordată în mod irevocabil. Prin scrisoarea din 16 mai 2013, Polonia a transmis informații suplimentare.

(4) Prin scrisoarea din 10 iulie 2013, Comisia a informat Polonia cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (2) (denumită în continuare „decizia de inițiere”) cu privire la finanțarea acordată în favoarea întreprinderii Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. (denumită în continuare „Gdynia-Kosakowo Airport Ltd”) de către autoritățile orașului Gdynia (denumit în continuare „Gdynia”) și de către autoritățile municipale din Kosakowo (denumit în continuare „Kosakowo”). Polonia și-a prezentat observațiile privind decizia de inițiere la 6 august 2013.

(5) Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză în termen de o lună de la data publicării.

(6) Comisia nu a primit nicio observație de la părțile interesate. Polonia a fost informată cu privire la acest fapt prin scrisoarea din 9 octombrie 2013.

(7) Prin scrisoarea din 30 octombrie 2013, Comisia a solicitat informații suplimentare. Polonia a transmis informații suplimentare prin scrisorile din 4 noiembrie 2013 și 15 noiembrie 2013. La 26 noiembrie 2013 a avut loc o reuniune între Comisie și Polonia. Polonia a furnizat informații suplimentare prin scrisorile din 3 decembrie 2013 și 2 ianuarie 2014.

2. DESCRIEREA MĂSURILOR ȘI MOTIVELE INIȚIERII PROCEDURII

2.1. CONTEXTUL INVESTIGAȚIEI

(8) Cazul se referă la finanțarea unui nou aeroport civil în regiunea Pomerania (voievodatul Pomorskie), la granița dintre orașul Gdynia și municipiul Kosakowo, la 25 de kilometri depărtare de aeroportul din Gdansk (4). Noul aeroport este deținut și va fi exploatat de Gdynia-Kosakowo Airport Ltd (denumită în continuare „administratorul aeroportului” sau „aeroportul din Gdynia”). Administratorul aeroportului este deținut în totalitate de autoritățile municipale din Gdynia și Kosakowo.

(9) Obiectivul proiectului de investiții este de a crea un al doilea aeroport pentru Pomerania bazat pe infrastructura unui aeroport militar situat în Kosakowo (5). Noul aeroport ar urma să gestioneze, în principal, traficul aerian general (de exemplu, avioane private, planoare/aeronave ușoare), companii aeriene cu tarife reduse (denumite în continuare „companii low-cost”) și zboruri în regim charter. La momentul notificării, aeroportul trebuia să-și înceapă activitatea la începutul anului 2014. Un raport din 2012 elaborat de PriceWaterHouseCoopers (denumit în continuare „PWC”) a furnizat următoarele previziuni privind traficul de pasageri în cursul primilor ani de funcționare: aproximativ […] în 2014, […] în 2017, […] în 2020 și aproximativ […] în 2028.

(10) Originile proiectului datează din aprilie 2005, când diferite autorități regionale, Ministerul Apărării Naționale și reprezentanți ai aeroportului din Gdansk (6) au semnat o scrisoare de intenție privind crearea unui nou aeroport pentru Pomerania bazat pe infrastructura aeroportului militar din Kosakowo. În iulie 2007, autoritățile locale din Gdynia și Kosakowo au înființat o întreprindere denumită Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. În decembrie 2009, Gdynia și Kosakowo au obținut aprobarea din partea Ministerului Transporturilor ca Gdynia-Kosakowo Airport Ltd să devină responsabilă pentru noul aeroport. Pe această bază, guvernul polonez, în temeiul unui acord din 9 septembrie 2010, a transferat amplasamentul de 254 de hectare al aeroportului militar către Kosakowo pentru o perioadă de 30 de ani; ulterior, Kosakowo a închiriat terenul către Gdynia-Kosakowo Airport Ltd pentru aceeași perioadă.

Proiectul de investiții

(11) Întrucât actualul aeroport Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) a fost inițial utilizat exclusiv în scopuri militare, administratorul noului aeroport ar trebui să poată utiliza infrastructura existentă (cum ar fi o pistă de 2 500 de metri, căi de rulare, o platformă, echipamente de navigație etc.). Costul total al investiției în proiectul de reconversie este estimat la 164,9 milioane PLN [41,2 milioane EUR (7) ] în termeni nominali și 148,4 PLN (37,1 milioane EUR) în termeni reali. Tabelul de mai jos oferă o imagine de ansamblu asupra dezvoltării treptate a aeroportului, împărțită în patru etape. Potrivit Poloniei, costul total al investiției include, de asemenea, investiții legate de îndeplinirea sarcinilor care se încadrează în domeniul de aplicare a politicii publice (8), care se ridică la aproximativ […] milioane PLN ([…] milioane EUR) în total (pentru toate cele patru etape). Tabelul 1 Costul nominal total al investițiilor în aeroportul Gdynia-Kosakowo în perioada 2007-2030 Proiectul de investiții Costuri în mPLN Costuri în mEUR Etapa I: 2007 - 2011 […] […] Lucrări pregătitoare (de ex., curățarea amplasamentul[…], îndepărtarea clădirilor vechi și a arborilor) și studii de fezabilitate, planificare Etapa II: 2012 - 2013 […] […] — Terminal (planificat pentru finalizare în iunie 2013 și utilizat inițial pentru AG) — Clădire destinată administrației aeroportul[…] și pompierilor — Renovarea platformei — Infrastructură energetică, lumini de navigație și gardul aeroportul[…] — Întreținerea aeroportul[…] și echipamente de securitate — Ajustarea echipamentelor de navigație — Drumuri de acces, stație de alimentare cu carburanți și parcare Etapa III: 2014 - 2019 […] […] — Investiții necesare pentru aeronave mai mari (de ex., Boeing 737 sau Airbus A320), cum ar fi extinderea căii de rulare, platforme și echipamente aeroportuare — Alte investiții orientate spre servicii destinate pasagerilor (de ex., extinderea parcării) Etapa IV: 2020 - 2030 […] […] — Extinderea terminalul[…] — Extinderea clădirii destinate administrației aeroportul[…] și pompierilor — Extinderea platformelor, a căilor de rulare și a parcărilor Costuri totale de investiții 164,90 41,02 Sursă: informații furnizate de Polonia.

Finanțarea proiectului de investiții

(12) Proiectul de investiții este finanțat prin injecții de capital din partea acționarilor publici (și anume, Gdynia și Kosakowo). Injecțiile de capital sunt destinate să acopere atât costurile de investiții, cât și costurile de exploatare ale aeroportului în etapa inițială a funcționării acestuia (și anume, perioada până la sfârșitul anului 2019). Acționarii publici se așteaptă ca administratorul aeroportului să înceapă să genereze un profit și, prin urmare, să fie capabil să-și finanțeze toate activitățile din venituri proprii în 2020.

(13) Înainte de notificarea către Comisie a proiectului (și anume, înainte de 7 septembrie 2012), acționarii publici ai aeroportului Gdynia au convenit să contribuie cu o sumă totală de aproximativ 207,48 milioane PLN (9) (aproximativ 51,87 milioane EUR) pentru realizarea proiectului de investiții și acoperirea pierderilor aeroportului în primii ani de funcționare a acestuia. Gdynia ar urma să contribuie cu suma de 142,48 milioane PLN (aproximativ 35,62 milioane EUR) în numerar în perioada 2007-2019. Kosakowo a furnizat o contribuție în numerar de 0,1 milioane PLN (25 000 EUR) la înființarea întreprinderii. În perioada 2011-2040, Kosakowo ar urma să aducă, de asemenea, o contribuție nemonetară în valoare de 64,9 milioane PLN (aproximativ 16,2 milioane EUR) prin realizarea schimbului unei părți din chiria anuală de plătit de către aeroportul din Gdynia conform contractului de leasing contra unor acțiuni în cadrul aeroportului (a se vedea tabelul 2 de mai jos). Tabelul 2 Finanțarea proiectului de investiții prin majorări de capital milioane PLN milioane EUR Înainte de de 18 iunie 2012 Injecții de capital în numerar din partea Gdynia 60,73 15,18 Injecții de capital în numerar din partea Kosakowo 0,10 0,03 Schimb creanțe contrar participații de către Kosakowo 3,98 1,00 Total contribuții înainte de 18 iunie 2012 64,81 16,20 Prevăzute după 18 iunie 2012 Injecții de capital în numerar din partea Gdynia: 81,75 20,44 din care: în 2013 29,90 7,48 în 2015 […] […] în 2016 […] […] în 2017 […] […] în 2018 […] […] în 2019 […] […] Schimb creanțe contra participații de către Kosakowo: 60,92 15,23 din care: în 2013-2039 (27*PLN […]) […] […] în 2040 […] […] Total contribuții prevăzute după 18 iunie 2012 142,67 35,67 Capitalul total preconizat al Gdynia-Kosakowo Airport Ltd 207,48 51,87 Sursă: pe baza informațiilor furnizate de Polonia.

2.2. MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE ȘI EVALUAREA INIȚIALĂ

(14) În decizia de inițiere a procedurii s-au ridicat următoarele întrebări: — în primul rând, dacă finanțarea publică a proiectului de investiții este în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață (denumit în continuare „MEIP”), în special în ceea ce privește (i) aplicarea principiului investitorului în economia de piață în timp, metodologia pentru aplicarea principiului; și (ii) dacă analiza principiului investitorului în economia de piață efectuată de autoritățile poloneze și care conduce la o valoare actualizată netă pozitivă (denumită în continuare „VAN”) (10) se bazează pe ipoteze realiste și fiabile; — în al doilea rând, dacă ajutorul pentru funcționare și ajutorul pentru investiții acordat aeroportului din Gdynia poate fi considerat compatibil cu piața internă.

Aplicarea principiul investitorului în economia de piață (MEIP)

(15) În ceea ce privește prima întrebare, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la posibilitatea utilizării studiului privind principiul investitorului în economia de piață (studiul privind MEIP), care a fost realizat în 2012, și anume, după ce a fost luată decizia irevocabilă de a finanța reconversia aeroportului de către acționarii publici, în vederea evaluării existenței ajutorului de stat. Prin urmare, Comisia are îndoieli cu privire la caracterul adecvat al scenariului contrafactual, în care se consideră că investiția a încetat în 2012.

(16) Având în vedere faptul că aeroportul din Gdynia urmează un model de afaceri similar (axat pe companii low-cost, zboruri charter și aviație generală) cu cel al actualului aeroport din Gdansk, care încă mai are capacități neutilizate și planuri de extindere viitoare și care se află la doar 25 km distanță, Comisia și-a exprimat îndoiala că veniturile preconizate pentru aeroportul din Gdynia se bazează pe ipoteze realiste, în special în ceea ce privește nivelul taxelor de aeroport și nivelul traficului de pasageri estimat. În special, Comisia a remarcat faptul că planul de afaceri pentru aeroportul din Gdynia a preconizat o taxă de pasager mai mare decât cea aplicată, după deducerea reducerilor/rabaturilor, în aeroportul din Gdansk și în alte aeroporturi regionale comparabile din Polonia.

(17) De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoielile că planul de afaceri a ținut seama de toate stimulentele planificate (de exemplu, sprijin pentru promovare, rabaturi sau oricare alte stimulente pentru dezvoltarea rutelor etc.) care urmează să fie acordate direct de către aeroportul din Gdynia, acționarii săi sau alte autorități regionale pentru a determina companiile aeriene să stabilească rute noi cu plecare din aeroport.

(18) Întrucât rata de creștere a unei întreprinderi nu este, în general, mai ridicată decât cea a economiei în care aceasta își desfășoară activitatea (și anume, în termeni de creștere a PIB-ului), Comisia și-a exprimat îndoiala că rata de creștere a cifrei de afaceri de […] utilizată pentru a calcula valoarea finală este adecvată (11). Această îndoială afectează direct evaluarea rentabilității proiectului de investiție, întrucât valoarea capitalului propriu al noului aeroport devine pozitivă numai în perspectiva valorii finale a proiectului din 2040 (fluxurile de trezorerie actualizate cumulate în perioada de previzionare, 2010-2040, sunt negative).

(19) Prin urmare, Comisia a considerat că finanțarea publică pentru proiectul de investiții conduce la avantaje economice selective pentru administratorul aeroportului din Gdynia. Finanțarea publică a fost acordată din resurse de stat și este imputabilă statului. De asemenea, aceasta denaturează sau amenință să denatureze concurența și schimburile comerciale între statele membre. Întrucât au fost îndeplinite toate criteriile cumulative pentru noțiunea de ajutor, Comisia a considerat că finanțarea publică a constituit ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Compatibilitatea ajutorului

(20) În ceea ce privește a doua întrebare, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că ajutorul pentru investiții și ajutorul pentru funcționare pentru aeroportul din Gdynia ar putea fi considerate compatibile cu piața internă.

(21) În ceea ce privește ajutorul pentru investiții, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că au fost îndeplinite toate criteriile de compatibilitate pentru ajutoarele pentru investiții acordate aeroporturilor prevăzute în Orientările din 2005 privind sectorul aviației (12). În special, Comisia a avut îndoieli cu privire la faptul că investiția în cauză corespunde unui obiectiv bine definit de interes comun, că infrastructura este necesară și proporțională și că aceasta oferă perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu. De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoiala că impactul asupra dezvoltării comerțului este compatibil cu interesul comun.

(22) În ceea ce privește ajutorul pentru funcționare sub formă de finanțare a pierderilor din exploatare înregistrate de întreprinderea Gdynia-Kosakowo Airport Ltd în primii ani de funcționare, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că un astfel de ajutor beneficiază de derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. În special, Comisia și-a exprimat îndoiala că ajutorul pentru funcționare ar putea fi considerat compatibil în temeiul Orientărilor generale privind ajutoarele de stat cu finalitate regională pentru perioada 2007-2013 (denumite în continuare „orientările privind ajutoarele regionale”) (13).

3. OBSERVAȚIILE POLONIEI

3.1. APLICAREA PRINCIPIUL INVESTITORULUI ÎN ECONOMIA DE PIAȚĂ ȘI EXISTENȚA AJUTORULUI

(23) Polonia își menține poziția conform căreia finanțarea publică a investițiilor în aeroportul din Gdynia este în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață și că, prin urmare, aceasta nu constituie ajutor de stat. În acest sens, Polonia se referă la studiile privind principiul investitorului în economia de piață (studii privind MEIP) derulate pentru investiția în cauză în perioada 2010-2012. Polonia susține că toate studiile privind MEIP au avut drept rezultat o valoare actualizată netă pozitivă și o rată internă de rentabilitate (14) (denumită în continuare „RIR”) mai mari decât costurile de capital.

3.1.1. Procesul decizional și corectitudinea metodologică a studiului privind MEIP

(24) Polonia explică faptul că discuțiile și activitatea derulată în direcția reconversiei aeroportului militar Gdynia/Kosakowo într-un aeroport civil au început încă din 2005. La momentul respectiv, au fost implicați și alți parteneri (de exemplu, aeroportul din Gdansk). De asemenea, Polonia explică faptul că, în 2007, Gdynia și Kosakowo au înființat întreprinderea Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, care a fost responsabilă pentru investiții începând din acel moment.

(25) În timpul procedurii, Polonia a transmis trei studii privind MEIP, realizate de PWC. Primul studiu privind MEIP (din 16 iulie 2010, denumit în continuare „studiul din 2010 privind MEIP) a fost realizat în iulie 2010. Ulterior PWC a elaborat două actualizări ale MEIP: prima în mai 2011 (la 13 mai 2011, denumită în continuare „actualizarea din 2011 a studiului MEIP”) și cea de a doua în iulie 2012 (din 13 iulie 2012, denumită în continuare „actualizarea din 2012 a studiului MEIP” sau „studiul din 2012 privind MEIP”). Actualizările includ noi previziuni privind traficul de pasageri, modificări ale domeniului de aplicare a proiectului, modificări ale cifrelor privind investițiile și modificări survenite la nivelul metodologiei și al principalelor intrări pentru calculul VAN (precum factorul beta și rata de actualizare). În noiembrie 2013, Polonia a oferit informații suplimentare sugerând faptul că noile surse de venituri (și anume, vânzarea de combustibil și furnizarea de servicii de navigație aeriană) ar consolida valoarea actualizată netă a proiectului. La data la care a fost adoptată decizia de inițiere a procedurii, Polonia prezentase numai actualizarea din 2012 a studiului privind MEIP.

(26) Polonia explică, de asemenea, calendarul de investiții în aeroportul din Gdynia pentru Gdynia și Kosakowo. În această privință, Polonia subliniază că procesul investițional poate fi împărțit în două etape de implementare a proiectului:

(i) Prima etapă (2007-2009) a acoperit lucrările pregătitoare și studiile de fezabilitate în vederea înființării noului aeroport (aceasta se referă la etapa 1, astfel cum este descrisă în tabelul 1)

(27) Polonia explică faptul că, în prima etapă, întreprinderea înființată de Gdynia și Kosakowo a efectuat activități pregătitoare (de exemplu, pregătirea unui plan general de investiții, documentele necesare pentru a obține statutul de operator aeroportuar, un raport privind impactul asupra mediului al proiectului de investiții, documentație etc.).

(28) Polonia susține că nu a existat o investiție de capital semnificativă pe parcursul primei etape și că finanțarea publică acordată administratorului aeroportului a respectat normele privind ajutoarele de minimis (15). Polonia afirmă că injecțiile de capital în întreprindere efectuate înainte de 26 iunie 2009 s-au ridicat la 1,691 milioane PLN (aproximativ 423 000 EUR).

(ii) Cea de a doua etapă (începând cu anul 2010) a vizat reconversia efectivă a aeroportului (aceasta se referă la etapele II-IV, astfel cum sunt descrise în tabelul 1)

(29) Polonia explică în continuare că prima etapă pregătitoare s-a încheiat în 2010, atunci când au fost finalizate atât planul general (16), cât și primul studiu din 2010 privind MEIP pentru aeroportul din Gdynia. Polonia subliniază că studiul din 2010 privind MEIP a arătat că investiția celor două autorități locale urma să fie realizată în condiții de piață (și anume, aceasta nu ar reprezenta ajutor de stat), determinând acționarii să majoreze capitalul social al întreprinderii la 6,05 milioane PLN (aproximativ 1,5 milioane EUR).

(30) În studiul din 2010 privind MEIP, VAN pentru proiectul de investiții a fost calculat pe baza metodei fluxului de trezorerie neangajat către întreprindere (FCFF) (17). Acest calcul al VAN este întemeiat pe ipoteza că toate injecțiile de capital prevăzute în planul de investiții ar fi efectuate în vederea punerii în aplicare a proiectului de investiții (18). Această metodă de evaluare este utilizată pentru calcularea fluxurilor de trezorerie pentru toți deținătorii de capital în întreprindere (atât acționari, cât și deținători de obligațiuni) în perioada de previzionare. Previziunile fluxurilor de trezorerie sunt actualizate ulterior prin costul mediu ponderat al capitalului (19) (WACC) pentru a obține fluxul de trezorerie actualizat (DCF) în perioada de previzionare. Valoarea finală se calculează apoi utilizând metoda creșterii în perpetuitate (care presupune o traiectorie de creștere stabilă bazată pe FCFF din cea mai recentă perioadă de previzionare). Valoarea actualizată netă se bazează pe suma fluxurilor de trezorerie actualizate pentru perioada de previziune și pe valoarea finală. În acest caz, studiul din 2010 privind MEIP a furnizat estimări ale fluxului de trezorerie pentru perioada 2010-2040 folosind o valoare a WACC de […] % (20). Folosind aceste intrări, studiul a obținut o valoare a fluxului de trezorerie actualizat de minus […] milioane PLN ([…] milioane EUR) pentru perioada 2010-2040 și o valoare finală (actualizată) de aproximativ […] milioane PLN ([…] milioane EUR) (21). Prin urmare, valoarea actualizată netă pentru întregul proiect este estimată la […] milioane PLN (sau […] milioane EUR).

(31) Figura următoare (a se vedea figura 1) prezintă fluxul de trezorerie actualizat cumulat preconizat pentru perioada de previziune 2010-2040, astfel cum a fost calculat în studiul din 2010 privind MEIP. Figura 1 Fluxul de trezorerie actualizat cumulat (real) (în PLN) […]

(32) Polonia explică faptul că, la 29 iulie 2010, capitalul propriu al întreprinderii a fost majorat la 6,052 milioane PLN (aproximativ 1,5 milioane EUR). În același timp, Polonia adaugă că acționarii, în pofida studiului privind MEIP care arată că investiția nu constituie ajutor de stat, au început să pregătească o notificare către Comisie care urma să fie transmisă strict din motive de securitate juridică.

(33) Polonia explică în continuare că un nou studiu privind MEIP a fost realizat în mai 2011. Polonia susține că noul studiu privind MEIP a reprezentat o actualizare a studiului din 2010 privind MEIP, care a fost efectuată având în vedere evoluția pregătirilor și disponibilitatea unor date mai precise cu privire la planul de investiții, calendarul acestuia și finanțarea. Polonia explică faptul că, în perioada dintre pregătirea studiului din 2010 privind MEIP și studiul din 2011 privind MEIP: — acționarii au semnat la 11 martie 2011 un acord de stabilire a condițiilor de finanțare pentru investiții în crearea unui aeroport civil. Prin acordul respectiv, Gdynia s-a angajat să injecteze o sumă totală de 59 de milioane PLN în perioada 2011-2013. La rândul său, Kosakowo s-a angajat să furnizeze o contribuție nemonetară sub forma unei conversii a creanțelor în participații (astfel cum este descrisă în tabelul 2) în perioada 2011-2040; — în aceeași zi, 11 martie 2011, întreprinderea responsabilă pentru înființarea aeroportului din Gdynia a încheiat un contract de închiriere cu Kosakowo pentru teren (precizând dimensiunea terenului închiriat, condițiile pentru plățile de leasing, aspecte fiscale etc.); — costurile de investiții incluse în planul de investiții au fost specificate și actualizate.

(34) Polonia explică faptul că studiul din 2011 privind MEIP a generat, de asemenea, o valoare actualizată netă pozitivă. Polonia afirmă în continuare că acționarii publici ai administratorului aeroportului au efectuat ulterior injecții de capital pe această bază. Polonia subliniază că s-a majorat capitalul propriu al întreprinderii la 33,801 milioane PLN (8,45 milioane EUR) în iulie 2011 și la 64,810 milioane PLN (16,20 milioane EUR) în aprilie 2013.

(35) În studiul din 2011 privind MEIP, valoarea DCF a fost calculată pe baza valorii DCF pentru perioada de previziune 2011-2040. Valoarea actualizată a DCF s-a situat la nivelul de – […] milioane PLN (– […] milioane EUR), sugerând pierderi mai mari, în timp ce valoarea finală a fost redusă la […] milioane PLN (aproximativ […] milioane EUR). Prin urmare, VAN a fost redusă la […] milioane PLN (sau mai puțin de […] milioane EUR). WACC a fost redus la […] % (22), iar rata de creștere stabilă pentru calculul valorii finale a fost redusă de la […] % la […] %.

(36) Polonia susține că o schimbare în situația macroeconomică (criza financiară și încetinirea economică) au determinat reevaluarea proiectului în 2012, ceea ce a avut drept rezultat un nou studiu privind MEIP (și anume, studiul din 2012 privind MEIP). Polonia susține că au fost aduse următoarele modificări ipotezelor din studiile anterioare privind MEIP în scopul studiului din 2012 privind MEIP: — Estimările privind traficul de pasageri pentru aeroportul din Gdynia au fost reduse. — Domeniul de aplicare a investițiilor a fost redus, micșorându-se costurile de investiții cu […] milioane PLN ([…] milioane EUR). — A fost abandonată ideea construirii unui terminal principal (împreună cu dezvoltarea aferentă a infrastructurii rutiere și a parcărilor). S-a decis în schimb extinderea capacității terminalului de aviație generală cu […] % în cea de a doua etapă investițională. — După verificarea situației de pe piață, costurile de investiții legate de securitate au trebuit să fie majorate cu […] milioane PLN ([…] milioane EUR). — Reducerea investițiilor a avut drept rezultat o perioadă de rambursare mai scurtă pentru investiții (în termeni nominali, cu […] ani, de la […] ani și […] luni la […] ani și […] luni).

(37) De asemenea, Polonia afirmă că metodologia utilizată pentru studiile anterioare privind MEIP a fost modificată în scopul studiului din 2012 privind MEIP: — Pentru a reflecta mai bine structura de finanțare și costurile aferente serviciului datoriei, metoda fluxul de trezorerie neangajat către întreprindere (denumită în continuare „FCFF”) a fost înlocuită cu metoda fluxului de numerar net la dispoziția acționarilor (denumită în continuare „FCFE”) (23). — În urma modificărilor de pe piața financiară (a valorilor mobiliare), rata dobânzii fără risc și factorul beta au fost actualizate. De asemenea, companiile din afara Europei au fost eliminate din analizele comparative. Aceasta a avut drept rezultat o nouă rată de actualizare. — Rata de scont pentru calcularea VAN a fost stabilită pe baza unei analize a unor întreprinderi comparabile, incluzând atât companii aeroportuare, cât și întreprinderi care furnizează servicii în aeroporturi (ale căror rezultate financiare sunt strâns corelate cu performanța companiilor aeroportuare) (24). — S-a presupus că proiectul va fi finanțat în principal din resursele acționarilor și abia ulterior din surse externe (împrumuturi de capital circulant) și venituri din exploatare.

(38) În studiul din 2012 privind MEIP, valoarea DCF a fost calculată pe baza valorii DCF pentru perioada de previzionare 2012-2030 (și anume, perioada de previzionare utilizată pentru studiul precedent a fost redusă cu 10 ani). Valoarea DCF actualizată s-a ridicat la suma de – […] milioane PLN (aproximativ – […] milioane EUR), în timp ce valoarea finală a înregistrat o creștere semnificativă, ajungând la […] milioane PLN ([…] milioane EUR). Valoarea capitalizată a investițiilor deja realizate ([…] milioane PLN) a fost ulterior dedusă. Astfel cum a fost actualizată în 2012, valoarea actualizată netă se ridica la […] milioane PLN ([…] milioane EUR). În vederea calculării VAN, a fost utilizat costul capitalului propriu de […] % (25), iar rata de creștere stabilă utilizată pentru calculul valorii finale a fost redusă în continuare de la […] % la […] %.

(39) Polonia subliniază că rezultatele studiului din 2012 privind MEIP erau în continuare pozitive și au condus la noi injecții de capital din partea acționarilor. Polonia a declarat că s-a majorat capitalul întreprinderii la 91,310 milioane PLN (22,8 milioane EUR) până în aprilie 2013 și că acesta nu a mai fost modificat ulterior în 2013, astfel cum este rezumat în tabelul 3. Tabelul 3 Majorările de capital ale administratorul aeroportului din Gdynia efectuate de Gdynia și Kosakowo Data deciziei privind înscrierea în registrul instanțelor naționale Data rezoluției privind majorarea de capital Denumirea acționarul[…] Subiectul rezoluției Valoarea acțiunilor Capital social Ponderea cumulativă în totalul majorărilor de capital realizate până la sfârșitul anul[…] 2013 (milioane PLN) (milioane PLN) 28.8.2007 23.7.2007 Gdynia crearea de noi acțiuni 0,030 0,030 0,03 % 28.8.2007 23.7.2007 Kosakowo crearea de noi acțiuni 0,020 0,050 0,05 % 4.3.2008 6.12.2007 Gdynia crearea de noi acțiuni 0,120 0,170 0,19 % 4.3.2008 6.12.2007 Kosakowo crearea de noi acțiuni 0,080 0,250 0,27 % 11.9.2008 21.7.2008 Gdynia crearea de noi acțiuni 0,500 0,750 0,82 % 28.7.2009 26.6.2009 Gdynia 404 acțiuni deținute de autoritățile municipale din Gdynia au fost anulate fără a se ține cont de acționar –0,404 0,346 0,38 % 28.7.2009 26.6.2009 Gdynia crearea de noi acțiuni 1,345 1,691 1,85 % 8.12.2010 29.7.2010 Gdynia crearea de noi acțiuni 4,361 6,052 6,63 % 8.7.2011 7.6.2011 Gdynia crearea de noi acțiuni 25,970 32,022 35,07 % 1.9.2011 26.7.2011 Kosakowo crearea de noi acțiuni 1,779 33,801 37,02 % 25.4.2012 5.4.2012 Gdynia crearea de noi acțiuni 28,809 62,610 68,57 % 25.4.2012 5.4.2012 Kosakowo crearea de noi acțiuni 2,200 64,810 70,98 % 27.5.2013 8.4.2013 Gdynia crearea de noi acțiuni 4,269 69,079 75,65 % 27.5.2013 8.4.2013 Kosakowo crearea de noi acțiuni 2,200 71,279 78,06 % 17.6.2013 25.4.2013 Gdynia crearea de noi acțiuni 20,031 91,310 100,00 % Sursă: informații furnizate de Polonia.

(40) În concluzie, Polonia afirmă că, deși autoritățile locale au luat măsuri preliminare pentru înființarea aeroportului din Gdynia cu mult timp în urmă, în 2005, proiectul nu a dobândit forma sa finală decât în momentul elaborării planului general și a primului studiu privind MEIP, și anume în 2010. Polonia explică faptul că ipotezele inițiale ale proiectului au fost revizuite substanțial ca urmare a evoluției circumstanțelor externe. Polonia susține că decizia finală a acționarilor publici cu privire la implementarea proiectului și forma finală a acestuia a fost luată în 2012. Polonia subliniază, de asemenea, că toate cele trei versiuni ale studiului privind MEIP au confirmat viabilitatea proiectului și au demonstrat că un investitor în economia de piață ar fi realizat proiectul.

(41) Cu privire la scenariul contrafactual, Polonia susține că legislația națională a dat dreptul autorităților municipale din Kosakowo să utilizeze terenul pe care se află aeroportul din Gdynia numai în vederea înființării unui nou aeroport civil. În această privință, Polonia explică faptul că amplasamentul aeroportului a fost închiriat către Kosakowo pentru o perioadă de 30 de ani. Polonia susține că respectivul contract de închiriere obligă Kosakowo să închirieze terenul numai unei entități responsabile cu înființarea și/sau exploatarea unui aeroport civil. Potrivit Poloniei, terenul ar fi putut fi luat înapoi de către stat în cazul în care Kosakowo nu ar fi închiriat terenul pentru a înființa un aeroport civil în termen de șase luni, în cazul în care terenul ar fi fost utilizat în alte scopuri sau în cazul în care aeroportul nu și-ar fi început activitatea în termen de trei ani. Întrucât scenariul în care terenul aeroportului din Gdynia ar fi fost utilizat/închiriat în alte scopuri decât privind aviația nu era posibil, acesta nu a putut fi utilizat pentru a stabili un scenariu contrafactual.

3.1.2. Fiabilitatea ipotezelor principale pentru studiul din 2012 privind MEIP

Previziuni privind traficul și previziuni privind veniturile

(42) Polonia explică faptul că taxele de aeroport planificate s-au bazat pe taxele făcute publice aplicate de alte aeroporturi, astfel încât să nu perturbe piața existentă, asigurând, în același timp, un nivel adecvat de rentabilitate a proiectului pe baza volumului preconizat al traficului de pasageri. Potrivit Poloniei, taxele nu diferă în mod semnificativ de taxele standard percepute de aeroporturile mici. În special, două aeroporturi regionale deschise recent la Modlin și Lublin aplică taxe standard de aeroport similare celor prevăzute în studiul privind MEIP pentru aeroportul din Gdynia.

(43) Ca răspuns la observația Comisiei conform căreia taxele prevăzute pentru aeroportul din Gdynia [25 PLN (5,25 EUR) per pasager îmbarcat în primii doi ani și 40 PLN (10 EUR) ulterior] sunt mai mari decât taxele actualizate aplicate în aeroportul din Gdansk [24 PLN (5 EUR) per pasager îmbarcat pe o aeronavă a unui transportator cu prețuri reduse pe o rută internațională deservită de cel puțin două ori pe săptămână și 12,5 PLN (3,1 EUR) pe o rută internă], Polonia precizează că nivelul taxelor din planul de afaceri reprezintă valoarea medie pentru întreaga perioadă de previzionare (2014-2030), ținând seama de faptul că taxele din aeroportul din Gdansk vor crește pe termen lung ca urmare a îmbunătățirii standardelor serviciilor în aeroport.

(44) De asemenea, Polonia subliniază că marja de profit a proiectului, previziunile revizuite (ușor mai ridicate) privind traficul aerian și partajarea anumitor costuri de exploatare cu utilizatorul militar înseamnă că aeroportul din Gdynia ar trebui să poată menține un nivel redus al taxelor de pasager pe o perioadă mai lungă de timp (taxele reduse ar putea fi aplicate până la sfârșitul anului 2021), menținând în același timp o valoare actualizată netă pozitivă pentru acționarii publici.

(45) De asemenea, Polonia susține că versiunea actualizată (în martie 2013) a previziunilor privind traficul în Pomerania presupune un nivel mai ridicat al traficului decât cel din studiul din 2012 privind MEIP. Conform celor mai recente cifre, aeroportul din Gdynia ar urma să gestioneze un număr de 1 149 978 de pasageri în 2030, și nu de 1 083 746. Pentru regiunea Pomerania în ansamblu, se estimează o creștere a numărului de pasageri de la 7,8 la 9 milioane de pasageri în 2030.

(46) În opinia Poloniei, cifrele confirmă faptul că perspectiva coexistenței aeroporturilor din Gdansk și din Gdynia și funcționarea lor în comun pe piața din Pomerania sunt viabile. Aceasta consideră că, inclusiv în cazul în care aeroportul din Gdansk este extins astfel încât să atingă capacitatea planificată de 7 milioane de pasageri, este încă loc pe piața transportului aerian din Pomerania, aflată în curs de dezvoltare, pentru un alt aeroport regional mic (cu o capacitate de 1 milion de pasageri) care să completeze serviciile furnizate de aeroportul din Gdansk. Tabelul 4 Comparație între previziunile privind traficul din studiul din 2012 privind MEIP și previziunile actualizate privind traficul (martie 2013) pentru aeroportul din Gdynia Anul Trafic comercial Trafic comercial Aviație generală Pasageri (000) Operarea aeronavelor Operarea aeronavelor Previziuni din studiul din 2012 privind MEIP Previziuni actualizate Previziuni din studiul din 2012 privind MEIP Previziuni actualizate Previziuni din studiul din 2012 privind MEIP Previziuni actualizate Total Total Total Total Total Total 2009 […] […] […] […] […] […] 2010 […] […] […] […] […] […] 2011 […] […] […] […] […] […] 2012 […] […] […] […] […] […] 2013 […] […] […] […] […] […] 2014 […] […] […] […] […] […] 2015 […] […] […] […] […] […] 2016 […] […] […] […] […] […] 2017 […] […] […] […] […] […] 2018 […] […] […] […] […] […] 2019 […] […] […] […] […] […] 2020 […] […] […] […] […] […] 2021 […] […] […] […] […] […] 2022 […] […] […] […] […] […] 2023 […] […] […] […] […] […] 2024 […] […] […] […] […] […] 2025 […] […] […] […] […] […] 2026 […] […] […] […] […] […] 2027 […] […] […] […] […] […] 2028 […] […] […] […] […] […] 2029 […] […] […] […] […] […] 2030 1 083 746 1 149 978 […] […] […] […] Sursă: pe baza informațiilor furnizate de Polonia.

Costuri de exploatare (stimulente pentru companiile aeriene, costuri legate de operațiunile militare ale aeroportului)

(47) Polonia explică faptul că studiul privind MEIP ia în considerare măsurile de marketing și de promovare ale aeroportului atunci când realizează estimări privind: (i) costurile de exploatare, astfel de costuri fiind estimate pe baza situațiilor financiare disponibile pentru toate aeroporturile principale din Polonia; (ii) alte tipuri de costuri, care sunt preconizate pentru aeroportul din Gdynia la un nivel ridicat în mod prudent, luând în considerare, de asemenea, costurile corespunzătoare din alte aeroporturi.

(48) De asemenea, Polonia susține că studiul privind MEIP a presupus că toate costurile de exploatare ar urma să fie suportate de către investitor, neținând astfel seama de nicio partajare a costurilor de exploatare cu utilizatorul militar al aeroportului. Polonia susține că repartizarea costurilor de exploatare pentru infrastructura comună a fost presupusă a fi de […] pentru numărul de zboruri militare și civile. De asemenea, Polonia explică faptul că respectivele costuri de renovare și reparații vor fi de […]. Polonia subliniază că adoptarea de norme privind utilizarea comună a aeroportului (neconvenită încă în mod oficial cu utilizatorul militar al aeroportului) va conduce la o reducere cu cel puțin […] a costurilor legate de serviciile furnizate de părți terțe și de masa salarială. Potrivit Poloniei, includerea acestui element în studiile privind MEIP ar conduce la o rentabilitate preconizată mai mare a proiectului.

Rata de creștere pe termen lung

(49) Polonia explică faptul că rata de creștere de […] % adoptată în studiul privind MEIP se referă la valoarea finală în termeni nominali.

(50) De asemenea, Polonia susține că rata de creștere de […] % este egală cu ținta inflației stabilită pentru Polonia de către Consiliul de politică monetară (un organ de decizie al Băncii Naționale a Poloniei). Polonia observă că, în conformitate cu ultimele previziuni ale Fondului Monetar Internațional din iulie 2013, PIB-ul Poloniei va crește cu 2,2 % în 2014, 3 % în 2015, 3,3 % în 2017 și 3,8 % în 2018.

Actualizarea din noiembrie 2013

(51) În noiembrie 2013, Polonia a raportat că administratorul aeroportului a primit deciziile administrative din partea Biroului vamal și a Oficiului de reglementare în domeniul energiei prin care acesta era autorizat să vândă în mod direct combustibil pentru aeronave. Vânzarea de combustibil de către administratorul aeroportului ar fi o sursă suplimentară de venituri și ar îmbunătăți rezultatele financiare ale planului de afaceri.

(52) Potrivit Poloniei, toate studiile privind MEIP realizate până la data respectivă au prevăzut vânzarea de combustibil prin intermediul unui operator extern. Vânzarea de combustibil de către administratorul aeroportului ar crește marja de profit a întreprinderii cu privire la această activitate de la […] PLN ([…] EUR) per litru (în cazul în care combustibilul este vândut de către un operator extern) la […] PLN ([…] EUR) (în cazul în care combustibilul este vândut direct de către administratorul aeroportului).

(53) În opinia Poloniei, respectivele venituri suplimentare ar îmbunătăți rezultatul din actualizarea din 2012 a studiului privind MEIP. Polonia subliniază că, prin urmare, se estimează o creștere a valorii actualizate nete a proiectului de la […] milioane PLN ([…] milioane EUR) la […] milioane PLN ([…] milioane EUR). Polonia explică în continuare că RIR ar crește de la […] % la […] %.

(54) Polonia susține că veniturile suplimentare ar putea, în mod alternativ, să permită ca taxele de aeroport să fie menținute la un nivel redus pentru companiile aeriene pe termen lung.

(55) Polonia a confirmat că o abordare prudențială a împiedicat includerea vânzării de combustibil pe cont propriu de către aeroport în studiile privind MEIP. În momentul în care au fost realizate studiile respective, operatorul aeroportuar nu deținea autorizațiile necesare și nicio garanție că va fi în măsură să le obțină.

(56) De asemenea, Polonia a declarat că întreprinderea intenționează să furnizeze servicii de navigație pentru companiile aeriene (în locul Agenției poloneze pentru servicii de navigație aeriană). Polonia subliniază că acest lucru ar permite reducerea taxei de terminal plătită de companiile aeriene (în prezent, plătită agenției) și, prin urmare, ar face aeroportul din Gdynia mai atrăgător pentru companiile aeriene. Prin urmare, administratorul aeroportului ar fi în măsură să ofere companiilor aeriene taxe de aeroport mai competitive decât cele oferite de aeroporturile învecinate.

3.2. EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII

3.2.1. Ajutor pentru investiții

(57) Potrivit Poloniei, sunt îndeplinite toate criteriile de compatibilitate prevăzute în Orientările din 2005 privind sectorul aviației pentru ajutoarele pentru investiții acordate aeroporturilor.

Îndeplinirea unui obiectiv bine definit de interes comun

(58) Polonia susține că înființarea aeroportului din Gdynia, ca element al sistemului de transport din Pomerania, optimizează utilizarea infrastructurii existente și va avea un impact pozitiv asupra dezvoltării regionale, în special printr-o creștere a locurilor de muncă în domeniul aeroportuar, a veniturilor din lanțul de aprovizionare de pe piața transporturilor aeriene și prin dezvoltarea turismului.

(59) Polonia se referă la „Strategia de dezvoltare a transportului regional în Pomerania pentru perioada 2007-2020”, care se bazează pe previziunile privind traficul aerian pentru regiunea respectivă și recunoaște necesitatea de a construi un nod aeroportuar care să lucreze în strânsă colaborare pentru a răspunde nevoilor populației din zona Tricity (26).

(60) Potrivit Poloniei, principalele argumente pentru construirea unui nod aeroportuar în zona Tricity sunt: creșterea traficului aerian în Polonia, lipsa posibilităților de creștere a capacității aeroportului din Gdansk și extinderea aglomerării pe o distanță de aproape 60 km (sau de peste 100 km dacă sunt incluse, de asemenea, orașele Tczew și Wejherowo). Polonia susține că deși aeroportul din Gdansk are, în prezent, o capacitate de peste 5 milioane de pasageri, unele previziuni privind traficul estimează că traficul potențial de pasageri în aeroportul respectiv ar putea depăși 6 milioane de pasageri în 2035. Pe de o parte, Polonia a susținut în observațiile sale că restricțiile de mediu și de dezvoltare rezidențială în apropierea aeroportului din Gdansk limitează perspectivele dezvoltării acestuia. Pe de altă parte, în observațiile sale din 6 decembrie 2012, Polonia a invocat planul general al aeroportului din Gdansk pentru a susține că nu există restricții cu privire la extinderea aeroportului din Gdansk.

(61) Polonia afirmă că siguranța aeriană justifică, de asemenea, construirea unui nod aeroportuar în zona Tricity, aeroportul din Gdynia servind drept aeroport de urgență și de rezervă (aterizarea pe aeroportul din Gdynia este posibilă în aproximativ 80 % din cazuri atunci când baza norilor sau vizibilitatea nu permit aterizarea pe aeroportul din Gdansk).

(62) În sfârșit, Polonia susține că dezvoltarea aeroportului din Gdynia corespunde obiectivelor documentelor strategice naționale și regionale privind dezvoltarea infrastructurii aeroportuare în Polonia. Polonia explică faptul că se așteaptă ca dezvoltarea aeroportului din Gdynia să aibă un impact pozitiv asupra dezvoltării regiunii Pomerania și asupra utilizării infrastructurii militare existente și că aceasta este complementară aeroportului din Gdansk.

Necesitatea și proporționalitatea infrastructurii

(63) Polonia susține că infrastructura este necesară și proporțională cu obiectivul stabilit având în vedere amploarea redusă a operațiunilor aeroportuare (cotă de 1,55 % pe piața transportului aerian din Polonia în 2030), previziunile privind volumul traficului de pasageri care depășește capacitatea de extindere a aeroportului din Gdansk, atractivitatea regiunii pentru turism și rata ridicată de dezvoltare proiectată pentru Pomerania.

(64) Polonia subliniază rolul strategic în regiune al aeroportului militar din Gdynia și constată că utilizarea infrastructurii existente reduce la minimum costurile de investiții și maximizează impactul pozitiv asupra dezvoltării regionale.

(65) De asemenea, Polonia subliniază că toate costurile au fost reduse la minimum, iar eficacitatea investițiilor a fost majorată prin implementarea de soluții tehnice, cum ar fi, de exemplu, construirea unui terminal de aviație generală atât pentru aviația generală, cât și pentru traficul de pasageri, găzduirea majorității serviciilor aeroportuare (polițiști de frontieră, birouri vamale, poliție, pompieri, administrație) într-o singură clădire și adaptarea celorlalte clădiri existente în vederea optimizării utilizării acestora. De asemenea, costurile de exploatare a infrastructurii vor fi partajate cu forțele armate.

Perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu

(66) Polonia subliniază că perspectivele de utilizare pe termen mediu pentru aeroportul din Gdynia sunt satisfăcătoare având în vedere creșterea PIB-ului în Pomerania, estimat să depășească valoarea medie pentru Polonia și UE, atractivitatea regiunii pentru turiști, statutul său de centru de investiții străine și previziunile de creștere a traficului aerian.

(67) Polonia subliniază că proiectul de colaborare cu aeroportul din Gdansk și complementaritatea serviciilor oferite de cele două aeroporturi (aeroportul din Gdynia va fi dedicat, în principal, traficului aerian general) consolidează suplimentar perspectivele pe termen mediu și lung pentru aeroportul din Gdynia.

(68) Polonia explică în continuare că aeroportul intenționează, de asemenea, să dezvolte activități de aviație specializate în cadrul zonei aeroportuare, cum ar fi producția de piese de rezervă simple, repararea unor piese de aeronavă sau producerea de alte componente/produse furnizate exact la timp („just in time”).

(69) Polonia face trimitere la o scrisoare de intenție semnată de o bancă comercială în care se exprimă disponibilitatea băncii de a lansa discuții cu privire la finanțarea investițiilor în aeroportul din Gdynia ca o dovadă suplimentară a gradului de atractivitate a proiectului.

Impactul asupra dezvoltării schimburilor comerciale contrar interesului comun

(70) Întrucât aeroportul din Gdynia este un aeroport cu o cotă mică de piață (deservind mai puțin de 1 milion de pasageri pe an), Polonia nu consideră că impactul proiectului asupra schimburilor comerciale contravine interesului comun. Având în vedere creșterea preconizată a traficului aerian, Polonia se așteaptă ca aeroporturile din Gdansk și Gdynia să formeze un nod aeroportuar în colaborare care să deservească zona Tricity din Pomerania și să ofere servicii complementare.

(71) Polonia subliniază că aeroportul din Gdynia nu va reprezenta un concurent pentru aeroportul din Gdansk deoarece se va concentra pe furnizarea de servicii pentru sectorul aviației generale (servicii de întreținere, reparații și revizie, o academie de aviație) și va coopera cu portul maritim din Gdynia.

(72) Polonia susține în continuare că traficul în regim charter și low-cost din aeroportul din Gdynia nu va fi în detrimentul aeroportului din Gdansk, ci va conduce la o creștere totală a bunăstării și a mobilității. Polonia subliniază că ritmul în care se dezvoltă aeroportul din Gdansk și natura operațiunilor aeronavelor pe care le gestionează acesta înseamnă că numărul de zboruri pe care le gestionează va trebui mai devreme sau mai târziu să fie limitat. Polonia susține că aceste concluzii sunt prezentate în raportul de evaluare a impactului asupra mediului cu privire la proiectul „Extinderea aeroportului Lech Wałęsa din Gdansk”.

(73) Polonia explică faptul că investiția în aeroportul din Gdynia poate limita costurile financiare și sociale ale oricărei restricții privind activitatea în aeroportul din Gdansk. Polonia subliniază că transferarea unei părți a traficului aerian de la aeroportul din Gdansk către aeroportul din Gdynia va conduce la o mai bună utilizare a capacității în ambele aeroporturi.

Necesitatea ajutorului și efectul de stimulare

(74) Polonia susține că întreprinderea nu ar fi realizat proiectul fără finanțare publică. Polonia subliniază că ajutorul a fost menținut la un nivel minim și că toate costurile proiectului au fost reduse și optimizate prin utilizarea infrastructurii militare existente.

(75) În opinia Poloniei, injecțiile de capital în aeroportul din Gdynia sunt necesare și limitate la minimum, astfel cum o dovedesc: (i) rata internă de rentabilitate a proiectului de […] %, doar puțin mai ridicată decât rata de actualizare (costul de capital), care se ridică la […] % (pe baza studiului din 2012 privind MEIP); (ii) necesitatea, preconizată în previziunile financiare, de a împrumuta capital circulant pentru finanțarea operațiunilor aeroportuare, întrucât în caz contrar întreprinderea ar putea pierde lichidități; (iii) faptul că finanțarea totală din capitalul propriu este mai mică decât suma totală a cheltuielilor de capital (finanțarea din capitalul propriu reprezintă mai puțin de […] din totalul costurilor de numerar în perioada de previzionare, inclusiv cheltuielile totale de capital).

(76) Polonia explică în continuare proporționalitatea măsurii de ajutor, comparând finanțarea publică a acesteia (aproximativ 148 PLN în termeni reali) cu cea a unei investiții „de la zero” (aeroportul LublinŚwidnik, pentru care costurile nete de construcție au fost de aproximativ 420 de milioane PLN) și a unei investiții bazate pe un aeroport militar (aeroportul Warsaw-Modlin, a cărui construcție a costat până în prezent aproape 454 de milioane PLN).

3.2.2. Ajutor pentru funcționare

(77) Polonia susține că proiectul îndeplinește criteriile de compatibilitate prevăzute în orientările privind ajutoarele regionale pentru ajutorul pentru funcționare într-o regiune care intră sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. În opinia Poloniei, ajutorul pentru funcționare pentru proiect: (i) este destinat să finanțeze un set predefinit de cheltuieli; (ii) este limitat la un minim necesar și este acordat temporar (ajutorul pentru costurile de exploatare se acordă în măsura și pe perioada necesară pentru a pune aeroportul în funcțiune, și anume până la sfârșitul anului 2018); (iii) este degresiv și scade de la […] % din cheltuielile de capital în 2013 la […] % în 2018; (iv) este conceput să îndeplinească obiectivele de dezvoltare regională și de reducere a limitărilor existente ale proiectului. Luând în considerare valoarea ajutorului în raport cu efectele pozitive ale acestuia asupra dezvoltării regiunii Pomerania, Polonia susține că acesta trebuie să fie considerat proporțional.

(78) De asemenea, Polonia subliniază că ajutorul este destinat unui aeroport mic cu o capacitate maximă de 1 milion de pasageri pe an, ceea ce înseamnă că riscul ca acesta să denatureze concurența și să aibă un efect contrar interesului comun este minim, având în vedere în special cooperarea planificată între aeroportul din Gdansk și cel din Gdynia și complementaritatea cooperării acestora.

(79) De asemenea, Polonia subliniază că o cooperare, aflată în prezent în curs de negociere, cu utilizatorul militar al aeroportului și participarea acestuia din urmă la costurile de exploatare ale aeroportului va reduce pierderile și costurile de exploatare ale întreprinderii.

4. OBSERVAȚII ALE TERȚILOR

(80) Comisia nu a primit observații de la părțile interesate în urma publicării deciziei sale de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește finanțarea acordată întreprinderii Gdynia-Kosakowo Airport Ltd de către Gdynia și Kosakowo.

5. EVALUARE

5.1. EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT

(81) În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre, este incompatibil cu piața internă”.

(82) Criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative. Prin urmare, pentru a stabili dacă măsura în cauză constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, toate condițiile următoare trebuie să fie îndeplinite. Și anume, sprijinul financiar trebuie: (i) să fie acordat de stat sau prin intermediul resurselor de stat; (ii) să favorizeze anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri; (iii) să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența; și (iv) să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

5.1.1. Activitatea economică și noțiunea de întreprindere

(83) Conform jurisprudenței constante, Comisia trebuie să stabilească mai întâi dacă Gdynia-Kosakowo Airport Ltd este o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Noțiunea de întreprindere desemnează orice entitate angajată într-o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul său de finanțare (27). Orice activitate care constă în oferirea de bunuri sau servicii pe o anumită piață este o activitate economică (28).

(84) În hotărârea în cauza Aeroportul Leipzig-Halle, Curtea de Justiție a confirmat că exploatarea unui aeroport în scopuri comerciale și construirea infrastructurii aeroportuare constituie o activitate economică (29). Odată ce un operator aeroportuar desfășoară activități economice care constau în furnizarea de servicii aeroportuare în schimbul unei remunerații, indiferent de statutul său juridic sau de modul în care este finanțat, acesta constituie o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și, prin urmare, normele din tratat privind ajutoarele de stat pot fi aplicabile avantajelor acordate de stat sau prin intermediul resurselor de stat operatorului aeroportuar respectiv (30).

(85) În acest sens, Comisia remarcă faptul că infrastructura care face obiectul prezentei decizii urmează să fie exploatată în mod comercial de către administratorul aeroportului, Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. Întrucât administratorul aeroportului va percepe taxe utilizatorilor pentru utilizarea infrastructurii, acestea din urmă trebuie să fie considerată exploatabilă din punct de vedere comercial. Rezultă că entitatea care exploatează infrastructura constituie o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

(86) Cu toate acestea, nu toate activitățile desfășurate de un administrator al unui aeroport sunt în mod necesar de natură economică (31).

(87) Curtea de Justiție (32) a susținut că activitățile care, în mod normal, intră în responsabilitatea statului în exercitarea atribuțiilor sale oficiale de autoritate publică nu sunt de natură economică și nu se încadrează în domeniul de aplicare a normelor privind ajutorul de stat. Astfel de activități includ, de exemplu, securitatea, controlul traficului aerian, poliția, autoritățile vamale etc. Finanțarea trebuie limitată strict la compensarea costurilor pe care le generează acestea și nu poate fi utilizată pentru finanțarea altor activități economice (33).

(88) Prin urmare, finanțarea unor activități care se încadrează în domeniul de aplicare a politicii publice sau a infrastructurii direct legate de astfel de activități, în general, nu constituie ajutor de stat (34). Într-un aeroport, activități precum controlul traficului aerian, serviciile de poliție, serviciile vamale, stingerea incendiilor, activitățile necesare pentru protejarea aviației civile împotriva actelor de intervenție ilicită și investițiile legate de infrastructura și echipamentele necesare pentru a îndeplini aceste activități nu sunt considerate, în general, a fi de natură economică (35).

(89) Cu toate acestea, finanțarea publică a unor activități neeconomice aflate în strânsă legătură cu desfășurarea unei activități economice nu trebuie să conducă la o discriminare nejustificată între companiile aeriene și administratorii aeroporturilor. Într-adevăr, rezultă dintr-o jurisprudență constantă că există un avantaj atunci când autoritățile publice scutesc întreprinderile de costurile inerente activităților lor economice (36). Prin urmare, în cazul în care, într-un anumit sistem juridic, este normal ca administratorii aeroporturilor și companiile să suporte costurile anumitor servicii, în timp ce anumite companiile aeriene sau anumiți administratori de aeroport care prestează aceleași servicii în numele acelorași autorități publice nu sunt obligate să suporte costurile respective, aceștia din urmă pot beneficia de un avantaj, chiar dacă serviciile în cauză sunt considerate în sine ca nefiind de natură economică. Prin urmare, este necesară o analiză a cadrului juridic aplicabil operatorul aeroportuar pentru a evalua dacă, în conformitate cu respectivul cadru juridic, administratorii aeroporturilor sau companiile aeriene sunt obligate să suporte costul aferent furnizării anumitor activități care ar putea să nu fie de natură economică, însă care sunt inerente desfășurării activităților lor economice.

(90) Deși activitățile enumerate la considerentul 88 pot fi considerate ca fiind de natură neeconomică, Comisia observă că legislația poloneză (37) impune administratorilor aeroporturilor să finanțeze instalațiile și echipamentele necesare derulării activităților respective din propriile lor resurse.

(91) Prin urmare, Comisia consideră că finanțarea publică acordată administratorului aeroportului din Gdynia pentru instalațiile și echipamentele menționate anterior îl scutește pe acesta de costuri care sunt inerente activității sale economice (a se vedea secțiunea 5.1.3). Prin urmare, Comisia concluzionează că întregul capital alocat instalațiilor și echipamentelor respective ar trebui să fie inclus în calculul rentabilității investiției în cauză. Procedând astfel, Comisia aplică abordarea urmată în mod corect de Polonia în studiile privind MEIP.

5.1.2. Resursele de stat și imputabilitatea statului

(92) Conceptul de ajutor de stat se aplică oricărui avantaj acordat prin intermediul resurselor de stat de statul membru însuși sau printr-un organism intermediar care acționează în virtutea competențelor care i-au fost conferite (38). În sensul articolului 107 din TFUE, resursele autorităților locale sunt resurse de stat (39). În speță, capitalul injectat în Gdynia-Kosakowo Airport Ltd provine de la bugetele celor două autorități locale, Gdynia și Kosakowo. Prin urmare, Comisia consideră că resursele celor două municipalități implicate sunt resurse de stat.

(93) Din acest motiv, Comisia consideră că investițiile urmează să fie finanțate prin intermediul resurselor de stat și că acestea sunt imputabile statului.

5.1.3. Avantaj economic

(94) Comisia constată că Polonia susține, pe de o parte, că injecțiile de capital sunt conforme cu principiul investitorului în economia de piață, în timp ce, pe de altă parte, aceasta consideră că ajutorul este compatibil deoarece operatorul aeroportuar nu ar fi făcut investițiile fără finanțare publică.

(95) Pentru a stabili dacă măsura în discuție în cazul de față acordă întreprinderii Gdynia-Kosakowo Airport Ltd un avantaj pe care aceasta nu l-ar fi primit în condiții normale de piață, Comisia trebuie să compare comportamentul acționarilor publici ai administratorului aeroportului cu cel al unui investitor în economia de piață ghidat de perspectiva rentabilității pe termen lung (40).

(96) Eventualele consecințe pozitive asupra situației economice a regiunii în care este situat aeroportul nu ar trebui să fie luate în considerare în cadrul evaluării, întrucât Curtea a explicat că întrebarea relevantă atunci când se aplică studiul privind MEIP este aceea „dacă, în condiții similare, un acționar privat, având în vedere previzibilitatea obținerii unui profit și făcând abstracție de toate considerentele sociale, de politică regională și sectoriale ar fi subscris capitalul în cauză” (41).

(97) Polonia susține că măsurile în cauză nu conferă un avantaj economic administratorului aeroportului din Gdynia, întrucât acestea sunt în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață. Astfel cum este descris în secțiunea 3.1, în sprijinul acestei afirmații Polonia a prezentat trei studii privind MEIP realizate de PWC (42). În noiembrie 2013, Polonia a susținut, de asemenea, că noile surse de venituri vor conduce la creșterea valorii actualizate nete a proiectului (și anume vânzarea de combustibil, servicii de navigație). La momentul deciziei de inițiere a procedurii, Polonia a prezentat numai actualizarea din 2012 a studiului privind MEIP.

(98) În pofida faptului că acordul acționarilor din 2011 obliga Gdynia și Kosakowo să furnizeze contribuții monetare și nemonetare pentru a finanța proiectul de investiții până în 2040, Polonia susține că numai actualizarea din 2012 a studiului privind MEIP și informațiile ulterioare privind fluxurile de venituri suplimentare sunt relevante pentru evaluarea compatibilității injecțiilor de capital cu piața internă.

(99) În hotărârea în cauza Stardust Marine, Curtea a declarat că, „[…] pentru a examina dacă statul a adoptat sau nu comportamentul unui investitor prudent care operează într-o economie de piață, este necesară reîncadrarea în contextul perioadei în care au fost luate măsurile de susținere financiară pentru a evalua raționalitatea economică a comportamentului statului și, astfel, abținerea de la orice evaluare întemeiată pe o situație ulterioară” (43).

(100) De asemenea, Curtea a decis în hotărârea EDF că, „[…] în scopul demonstrării că, anterior sau simultan acordării avantajului, statul membru a luat decizia respectivă în calitate de acționar, nu este suficient să se bazeze pe evaluări economice efectuate după ce avantajul a fost conferit, pe baza unei constatări retrospective că investițiile realizate de statul membru în cauză au fost, de fapt, profitabile sau pe justificările ulterioare ale cursului efectiv de acțiune ales” (44).

(101) Pentru a putea aplica criteriul investitorului în economia de piață, Comisia trebuie să se plaseze în contextul perioadei în care au fost luate deciziile individuale privind reconversia fostului aeroport militar într-un aeroport civil. De asemenea, Comisia trebuie să își fundamenteze evaluarea pe informațiile și ipotezele aflate la dispoziția acționarilor publici la momentul luării deciziei privind dispozițiile financiare din proiectul de investiții.

(102) Comisia consideră studiul din 2010 privind MEIP ca fiind prima analiză relevantă în scopul stabilirii faptului dacă autoritățile locale din Gdynia și Kosakowo au acționat ca un investitor privat. Într-adevăr, evaluarea conformității intervenției statului cu condițiile de piață ar trebui să se efectueze pe baza unei analize ex ante, luând în considerare informațiile și datele disponibile la momentul în care a fost decisă investiția.

(103) Comisia observă că studiile și lucrările pregătitoare pentru proiectul de investiții în cauză au fost efectuate până în 2010. Acestea au inclus planul general pentru proiectul de investiții, raportul de mediu, documentația de proiectare pentru terminalul de aviație generală, documentația de proiectare pentru clădirea administrativă și pentru clădirea destinată pompierilor, documente specializate în domeniul aviației și alte studii. Până la sfârșitul anului 2010, costul studiilor s-a ridicat la […] milioane PLN ([…] EUR) (45). Aceasta arată că investitorii au luat decizia de a dezvolta aeroportul din Gdynia înainte de 2010. Gdynia și Kosakowo au luat o serie de măsuri preliminare pentru a pune în aplicare proiectul (a se vedea considerentul 10 de mai sus) și au fost comandate studii specifice în acest scop.

(104) De asemenea, conform celor menționate de Polonia, în 2010, acționarii publici ai administratorului aeroportului au finalizat pregătirile pentru proiectul de investiții în discuție. În același an, acționarii publici au majorat capitalul social al întreprinderii la 6,05 milioane PLN (aproximativ 1,5 milioane EUR) în vederea implementării proiectului de investiții. Investițiile principale în active fixe (precum construirea terminalului de aviație generală) au fost planificate să înceapă în 2011, însă au început efectiv în 2012. Comisia consideră că orice investitor privat ar fi evaluat profitabilitatea estimată a proiectului la momentul respectiv. În cazul în care planul de investiții nu ar fi prezentat o rată acceptabilă de rentabilitate sau dacă acesta s-ar fi bazat pe ipoteze îndoielnice, un investitor privat nu ar fi început punerea în aplicare a planului și nu ar mai fi cheltuit fonduri pentru acesta în plus față de sumele deja cheltuite pe lucrările pregătitoare menționate în considerentul de mai sus.

(a) Injecții de capital

(105) În ceea ce privește injecțiile de capital, Comisia constată că prima injecție importantă de capital de 4,4 milioane PLN a fost decisă la 29 iulie 2010 (majorându-se de aproape patru ori capitalul existent de 1,7 milioane PLN), imediat după finalizarea studiului din 2010 privind MEIP la 16 iulie 2010. De asemenea, acordul privind noi injecții de capital (până în 2040) pentru a finanța proiectul de reconversie (menționat în considerentul 33) a fost semnat în martie 2011 (chiar înainte de finalizarea celui de al doilea studiu privind MEIP la 13 mai 2011). În plus, în același timp au fost încheiate acordul operațional cu utilizatorul militar al aeroportului (7 martie 2011) și contractul de închiriere pentru terenul întreprinderii (11 martie 2011) (menționat mai sus în considerentul 33).

(106) De asemenea, Comisia subliniază că Polonia a confirmat că injecția de capital decisă la 29 iulie 2010 s-a bazat pe evaluarea economică a proiectului cuprinsă în studiul din 2010 privind MEIP. Prin urmare, este clar că, în această etapă, acționarii publici deciseseră să se implice în proiectul de investiții în cauză, care urma să fie implementat pe o perioadă de 30 de ani. Chiar dacă este posibil ca un investitor privat să își adapteze planul de investiții pe parcursul punerii sale în aplicare în funcție de evoluția circumstanțelor, este evident că orice investitor privat ar fi evaluat deja avantajele proiectului de investiții în discuție în 2010 înainte de a începe să investească resurse substanțiale în acesta.

(107) Până la efectuarea primei actualizări a studiului privind MEIP în 2011, acționarii publici injectaseră deja 6,05 milioane PLN în întreprindere (a se vedea tabelul 3). Întreprinderea închiriase deja terenul pentru aeroport de la Kosakowo (acordul de închiriere între Gdynia-Kosakowo Airport Ltd și Kosakowo a fost semnat la 11 martie 2011) și semnase, de asemenea, un acord operațional cu utilizatorul militar al aeroportului (7 martie 2011). De asemenea, la 11 martie 2011, acționarii au semnat un acord privind majorări ale capitalului social al întreprinderii până în 2040 (46). Până la finalizarea celei de a doua actualizări a studiului privind MEIP în iulie 2012, acționarii publici injectaseră un total de 64,810 milioane PLN (și anume, aproximativ 70 % din capitalul injectat total). Comisia subliniază faptul că studiile din 2011 și 2012 privind MEIP reprezintă indiscutabil ajustări ale planului inițial de investiții, pe baza cărora a fost luată decizia inițială de demarare a proiectului de reconversie a aeroportului militar. Astfel, deși injecții de capital mai mari au fost realizate după primul studiu din 2010 privind MEIP, acestea nu pot fi examinate separat.

(b) Cheltuieli de capital

(108) În studiul din 2012 privind MEIP, investițiile în active fixe sunt împărțite în patru etape. Prima etapă a proiectului de investiții a acoperit activitatea de proiectare, dar și curățarea amplasamentului (înlăturarea pomilor și arbuștilor, demolarea unui număr de hangare și nivelarea solului). Costurile aferente au fost suportate în 2011 și s-au ridicat la […] milioane PLN ([…] EUR). Cea de a doua etapă a proiectului, implicând construirea unui terminal de aviație generală, a clădirii administrative și a clădirii destinate pompierilor începuse deja în 2012. Cea de a doua etapă a proiectului este cea mai importantă în ceea ce privește cheltuielile de capital, reprezentând […] % din cheltuielile de capital nominale în perioada 2012-2013. Conform informațiilor furnizate de Polonia, cheltuielile de capital s-au ridicat în 2012 la […] milioane PLN (din care mai mult de jumătate au fost cheltuite înainte chiar de inițierea actualizării din 2012 a studiului privind MEIP). Graficul de mai jos (figura 2) ilustrează valoarea cheltuielilor de capital (nominale) în funcție de etapa investițională, astfel cum a fost prezentată în studiul din 2012 privind MEIP. Figura 2 Cheltuieli de capital nominale în funcție de etapă (studiul din 2012 privind MEIP) […]

(109) Având în vedere considerentele 103 și 108, Comisia consideră că nici studiul din 2011, nici cel din 2012 privind MEIP nu fuseseră derulate la momentul luării deciziei principale de finanțare a proiectului de reconversie și pe baza informațiilor aflate la dispoziția acționarilor publici la momentul respectiv. De asemenea, Comisia nu poate lua în considerare retroactiv sursele suplimentare de venituri planificate pe baza informațiilor furnizate în noiembrie 2013 pentru a justifica deciziile luate de acționarii publici în 2010 și 2011.

(110) Prin urmare, Comisia consideră că, pentru a evalua dacă Gdynia și Kosakowo au acționat ca un investitor privat prudent care își desfășoară activitatea într-o economie de piață, aceasta trebuie în primul rând să se bazeze în evaluarea sa pe studiul din 2010 privind MEIP, făcând abstracție de orice evoluții și informații ulterioare care nu se aflau la dispoziția acționarilor publici în momentul în care au luat decizia de a pune în aplicare proiectul de investiții în cauză.

(111) Pe de altă parte, studiul din 2011 și cel din 2012 privind MEIP au evaluat doar modificările aduse la decizia inițială de demarare a proiectului de investiții care a fost luată în 2010 pe baza studiului din 2010 privind MEIP. Într-adevăr, studiul din 2012 privind MEIP recunoaște faptul că o serie de investiții (cum ar fi terminalul de aviație generală, clădirea administrativă, sistemul de alimentare cu energie electrică) erau deja într-un „stadiu avansat de punere în aplicare”. Următoarele două studii arată că acționarii au fost ghidați de evoluțiile pieței și au adaptat domeniul de aplicare a proiectului în consecință (fie în sens crescător, fie în sens descrescător, în funcție de tipul de investiție). Cu toate acestea, modificările au fost marginale în comparație cu decizia globală de reconversie a bazei militare într-un aeroport civil. Graficul de mai jos (figura 3) ilustrează cheltuielile de capital, astfel cum sunt prezentate în studiile din 2010, 2011 și 2012 privind MEIP (exprimate în termeni reali). După cum se poate observa, în timp ce calendarul și amploarea investițiilor au fost actualizate atât în 2011, cât și în 2012, modificările nu au fost substanțiale în comparație cu dimensiunea totală a proiectului. În 2010, valoarea reală a cheltuielilor de capital nominale a fost estimată la aproximativ […] milioane PLN, iar cifra a crescut […] la aproximativ […] milioane PLN în anii 2011 și 2012 (și anume, cu […] % pe o perioadă de investiții de aproape 20 de ani).

(112) În fond, în cazul de față, Comisia trebuie să evalueze o serie de decizii de investiții adoptate pe o perioadă scurtă de timp, necaracterizată de apariția unor evenimente neprevăzute, de către aceiași acționari publici, pentru punerea în aplicare a ceea ce este, în esență, același proiect de investiții. Prin urmare, actualizările din 2011 și din 2012 ale studiului privind MEIP nu pot transforma o decizie de investiție care nu era conformă cu principiul investitorului în economia de piață la momentul în care a fost adoptată, într-o decizie de investiție rezonabilă. Actualizările ar putea cel mult să demonstreze că autoritățile poloneze au acționat ca un investitor privat numai în cazul în care acestea ar demonstra că, prin investirea de fonduri suplimentare, proiectul ar putea genera o rentabilitate aptă să remunereze capitalul care a fost și care urma să fie investit (sau că ar remunera în mod corespunzător capitalul respectiv, inclusiv atunci când se ia în considerare riscul de a rambursa orice ajutor ilegal primit în trecut). Figura 3 Cheltuieli de capital nominale (în ’000 PLN), astfel cum erau prevăzute în studiile din 2010, 2011 și 2012 privind MEIP (în termeni reali în 2010) […]

Aplicarea MEIP pe baza studiului din 2010 privind MEIP

(113) Studiul din 2010 privind MEIP furnizat de Polonia se bazează pe un plan de afaceri care oferă o proiecție a fluxurilor de trezorerie viitoare pentru investitorii de capital pentru perioada 2010-2040. La momentul realizării studiului privind MEIP, Polonia estima că aeroportul va începe să gestioneze operațiuni de trafic aerian general în 2011, zboruri charter în 2013 și zboruri low-cost în 2015. Aceasta ar conduce la o creștere constantă a numărului de pasageri deserviți de la […] pasageri în 2013 la aproape […] milioane în 2024 și la 1,753 milioane în 2040 (astfel cum se arată în tabelul 5 de mai jos). Tabelul 5 Previziuni privind traficul pentru aeroportul din Gdynia utilizate în studiul din 2010 privind MEIP (în mii) Evolu?ia estimat? a num?rului de pasageri (studiul din 2010 privind MEIT) An 2013 2014 2015 2016 2020 2024 2028 2032 2036 2040 Nr. de pasageri […] […] […] […] […] […] […] […] […] 1 752 835

(114) Conform studiului din 2010 privind MEIP, întreprinderea ar urma să fie profitabilă la nivel EBITDA începând cu 2018. Fluxul anual de trezorerie actualizat ar urma să devină pozitiv începând cu 2020, astfel cum se indică în figura de mai jos (figura 4). Cu toate acestea, pe bază cumulativă (și anume, după agregarea în fiecare an a fluxurilor anuale de trezorerie din anii precedenți), valoarea totală a DCF pe întreaga perioadă 2010-2040 se estimează a fi negativă (astfel cum se arată în figura 1). Cu alte cuvinte, fluxurile pozitive de trezorerie preconizate a fi generate din 2018 nu sunt suficient de ridicate pentru a compensa fluxurile extrem de negative de trezorerie din perioadele inițiale de investiții. Figura 4 Valoarea DCF în ’000 PLN (studiul din 2010 privind MEIP) […] Sursă: Pe baza studiului din 2010 privind MEIP.

(115) După 2040, s-a estimat că administratorul aeroportului va crește constant cu o rată de creștere stabilă a fluxului de trezorerie neangajat de […] %. În această ipoteză, Polonia a calculat valoarea finală a operatorului aeroportuar în 2040. Valoarea finală actualizată se ridică la […] milioane PLN.

(116) Studiul din 2010 privind MEIP obține o valoare pozitivă a capitalului propriu (47) de […] milioane PLN (și anume, aproximativ […] milioane EUR). De asemenea, rata internă de rentabilitate a proiectului de investiții de […] % este mai mare decât costul de capitalul preconizat pentru administratorul aeroportului ([…] %).

(117) Comisia remarcă faptul că principalul vector de valoare al viitoarelor fluxuri de trezorerie ale administratorului aeroportului din Gdynia este reprezentat de venitul preconizat, care va depinde de numărul de pasageri și de nivelul taxelor de aeroport plătite de către companiile aeriene. Veniturile din zborurile operate de companiile low-cost și de transportatorii în regim charter (taxe de pasager, de aterizare, de staționare) reprezintă, în studiul din 2010 privind MEIP, [80-90] % din totalul veniturilor din anul 2040 și o medie de [80-90] % din totalul veniturilor pe parcursul întregii perioade de previzionare, și anume 2010-2040. Comisia constată că aceasta contravine declarațiilor Poloniei potrivit cărora activitățile aeroportului din Gdynia le-ar completa pe cele ale aeroportul din Gdansk deoarece Gdynia s-ar axa pe activități de aviație generală. În realitate, astfel cum reiese din datele prezentate mai sus, zborurile low-cost și cele charter sunt principala sursă de venituri în cea mai mare parte din perioada care face obiectul previziunilor. Cu toate acestea, astfel cum va fi explicat în detaliu mai jos, cea mai mare parte a veniturilor aeroportului din Gdansk provine, de asemenea, tot din zborurile low-cost și cele charter (a se vedea considerentul 121).

(118) În contextul cererii din partea pasagerilor și din partea transportatorilor aerieni, Comisia observă că aeroportul din Gdynia va avea aceeași arie teritorială precum aeroportul din Gdansk, care se află la doar aproximativ 25 km de aeroportul din Gdynia. Aeroportul din Gdansk a fost extins în 2012 pentru a deservi până la 5 milioane de pasageri și o nouă extindere pentru a deservi până la 7 milioane de pasageri este planificată pentru 2015. Calendarul de extindere era deja cunoscut în mod public în 2010, și anume la momentul pregătirii studiului din 2010 privind MEIP (48). De asemenea, finanțarea publică pentru extinderea aeroportului din Gdansk la capacitatea de 5 milioane de pasageri a fost notificată, la rândul său, Comisiei la 24 septembrie 2008 în cazul nr. N472/2008 privind ajutorul de stat și a fost aprobată de Comisie la 5 februarie 2009 (49).

(119) Polonia a informat Comisia că planul general pregătit pentru aeroportul din Gdansk în 2010 (50) prevede prelungirea pistei, platforme și alte infrastructuri aeroportuare care vor rezulta în viitor într-o capacitate a aeroportului din Gdansk de a gestiona peste 10 milioane de pasageri pe an.

(120) Comisia observă în continuare că, în 2010, aeroportul din Gdansk a gestionat 2,2 milioane de pasageri (însemnând că acesta a utilizat 45 % din capacitate, inclusiv capacitatea aflată în construcție). Conform previziunilor furnizate de aeroportul din Gdansk, numai 50-60 % din capacitatea disponibilă va fi utilizată până în 2020 (51). Previziunile nu iau în considerare începerea operațiunilor la aeroportul din Gdynia (și anume, se presupune că întreaga cerere din această zonă va fi acoperită de aeroportul din Gdansk). Comisia remarcă faptul că aeroportul din Gdansk va fi în măsură să răspundă cererii din regiune pentru o perioadă lungă de timp, adică cel puțin până în 2030, chiar dacă se presupune o creștere dinamică a traficului de pasageri.

(121) Astfel cum s-a indicat mai sus, studiul din 2010 privind MEIP pentru aeroportul din Gdynia preconizează ca cea mai mare parte a veniturilor sale ([80-90] % în medie pentru întreaga perioadă 2012-2040) va fi generată de companiile aeriene low-cost și de transportatorii în regim charter. În acest context, Comisia observă că și aeroportul din Gdansk gestionează în principal traficul operat de companiile aeriene low-cost și de transportatorii în regim charter. În 2010, zborurile low-cost și cele în regim charter au reprezentat 72 % din numărul total de pasageri înregistrați în aeroportul din Gdansk (52).

(122) Având în vedere apropierea de un alt aeroport deja stabilit și neaglomerat care urmează același model de afacere cu capacități neutilizate semnificative pe termen lung, Comisia consideră că respectiva capacitate a administratorului aeroportului din Gdynia de a atrage trafic și pasageri va depinde în mare măsură de nivelul taxelor de aeroport oferite companiilor aeriene, mai ales în comparație cu cele ale principalilor săi concurenți.

(123) În acest context, Comisia observă că studiul din 2010 privind MEIP prevede o taxă de pasager pentru zborurile charter și pentru cele low-cost de 25 PLN/PAX (6,25 EUR) până în 2014 și de 40 PLN/PAX (10 EUR) începând cu 2015 (până în 2040). Taxa de aterizare pentru aceeași categorie de zboruri a fost stabilită la valoarea de 25 PLN/tonă (6,25 EUR) pentru întreaga perioadă [valoarea medie a greutății maxime la decolare (MTOW) a fost considerată a fi de 70 de tone], în timp ce taxa de staționare a fost estimată la 4 PLN (1,0 EUR) pentru 24 h/tonă (cu o valoare medie a MTOW de 70 de tone). Conform studiului din 2010 privind MEIP, prețurile au fost stabilite la niveluri comparabile cu cele din alte aeroporturi regionale la momentul în care a fost realizat studiul din 2010 privind MEIP. Prețurile din aeroportul din Gdynia au fost stabilite, de asemenea, pornind de la premisa că nu va exista o concurență din partea aeroportului din Gdansk.

(124) De asemenea, Comisia observă că grila de taxe practicate de aeroportul din Gdansk începând cu 31 decembrie 2008 stabilește taxa standard de pasager la 48 PLN/PAX (12,0 EUR), taxa standard de aterizare pentru aeronavele de peste 2 tone (inclusiv toate aeronavele low-cost și cele charter) la valoarea de 25 PLN/tonă (6,25 EUR), iar taxa de staționare la valoarea de 4,5 PLN/24 h/tonă (1,25 EUR).

(125) Cu toate acestea, Comisia remarcă faptul că grila de taxe aplicate în aeroportul din Gdansk oferă, de asemenea, diverse reduceri și rabaturi privind, printre altele, zborurile low-cost. Aeroportul din Gdansk aplică o taxă redusă de pasager de 24 PLN/PAX (6 EUR) pentru toate legăturile noi (de la 1 ianuarie 2004) și pentru toate creșterile de frecvență care implică o aeronavă cu o greutate maximă la decolare (MTOW) cuprinsă între 50 și 100 de tone (de exemplu, Airbus A320 și Boeing 737 și alte aeronave utilizate de companiile aeriene low-cost). Taxa de aterizare aplicată pentru astfel de legături este, de asemenea, redusă cu 50 % (și anume, la 12,5 PLN/tonă). Taxa de staționare este eliminată în totalitate în cazul în care frecvența unei legături este de cel puțin șase ori pe săptămână. De asemenea, taxa standard de pasager este redusă mai întâi cu 23 PLN pentru toți pasagerii care pleacă pe legături interne regulate, iar ulterior se aplică o reducere corespunzătoare. Comisia consideră că, luând în considerare reducerile și rabaturile aplicate de aeroportul din Gdansk, taxele medii de aeroport prevăzute pentru aeroportul din Gdynia erau în mod semnificativ mai mari decât cele din aeroportul învecinat deja stabilit.

(126) Prin aplicarea taxelor de aeroport în cauză, aeroportul din Gdynia, în calitate de nou venit, nu va fi în măsură să atragă un trafic semnificativ, întrucât exista deja un aeroport stabilit cu o capacitate neutilizată în aceeași arie teritorială și care aplică taxe net inferioare pentru legăturile noi și pentru creșterea frecvenței legăturilor existente. De asemenea, Comisia constată că grila de taxe de aeroport pentru aeroportul din Gdansk prevede aplicarea de taxe reduse până la 31 decembrie 2028. Întrucât studiul din 2010 privind MEIP (bazat pe planul de afaceri al operatorului aeroportuar la momentul respectiv) consideră taxele de aeroport ca reprezentând principala sursă de venituri a administratorului aeroportului, Comisia consideră această soluție o dovadă a faptului că studiul din 2010 privind MEIP nu este suficient de solid și credibil pentru a demonstra că proiectul de investiții în cauză ar fi fost demarat de un investitor privat.

(127) Având în vedere că atât aeroportul din Gdansk, cât și aeroportul din Gdynia se vor axa, în principal, pe companiile aeriene low-cost și pe transportatorii în regim charter, că aeroportul din Gdansk nu utilizează capacitatea sa maximă, că taxele sale efective sunt mai mici decât cele estimate în planul de afaceri pentru aeroportul din Gdynia, precum și proximitatea dintre cele două aeroporturi, Comisia consideră, de asemenea, că ipoteza potrivit căreia nu va exista o concurență a prețurilor între cele două aeroporturi este falsă.

(128) De asemenea, Comisia constată că, la momentul pregătirii studiului din 2010 privind MEIP, taxele nete (taxele standard după reducerile aplicabile) aplicate în aeroportul din Bydgoszcz (situat la 196 de kilometri sau la 2 ore și 19 minute de mers cu mașina de aeroportul din Gdynia) și în aeroportul din Szczecin (situat la 296 de kilometri sau la 4 ore și 24 de minute de mers cu mașina de aeroportul din Gdynia), al doilea și al treilea cele mai apropiate aeroporturi regionale polone, erau în mod semnificativ mai mici (53).

(129) Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că, dată fiind proximitatea unui alt aeroport descongestionat care urmează același model de afaceri, taxele de aeroport din studiul din 2010 privind MEIP, care sunt mai mari decât cele aplicate în Gdansk și în alte aeroporturi regionale aflate în apropiere, sunt nerealiste. De asemenea, dată fiind situația competitivă a aeroportului din Gdynia, Comisia consideră că previziunile cu privire la traficul din studiul din 2010 privind MEIP se bazează pe ipoteze nerealiste.

(130) De asemenea, trebuie remarcat faptul că studiul din 2010 privind MEIP nu a implicat o analiză a sensibilității și nici o evaluare a probabilităților posibile în ceea ce privește rezultatul (cum ar fi cazul cel mai pesimist, cazul cel mai optimist și scenariul de bază). Prin urmare, Comisia concluzionează că scenariul prezentat în studiul din 2010 privind MEIP pare să se bazeze pe ipoteze extrem de optimiste în ceea ce privește evoluția traficului de pasageri și nivelul taxelor.

(131) Comisia observă că reducerea veniturilor anuale din taxele de pasager legate de traficul low-cost și cel charter cu doar […] % (pe durata perioadei de previzionare, din 2010 până în 2040) are ca rezultat o valoare negativă a capitalului propriu pentru acționarii publici. O astfel de scădere a veniturilor ar putea apărea în cazul în care taxele și/sau traficul ar fi mai mici decât valorile estimate. În acest sens, trebuie menționat că taxele de aeroport din planul de afaceri utilizat pentru studiul din 2010 privind MEIP sunt deja mai mari cu […] % decât cele din aeroportul din Gdansk (54). În acest context, este foarte puțin probabil ca aeroportul din Gdynia să poată fi în măsură să atragă trafic fără să ofere o reducere semnificativă a taxei sale de 40 PLN (10 EUR) din planul de afaceri. Prin urmare, sensibilitatea ridicată a VAN la o scădere aparent marginală a taxelor de aeroport (rezultată din ipoteze realiste) ridică îndoieli serioase cu privire la credibilitatea planului de afaceri inițial.

(132) În timp ce studiul din 2010 privind MEIP s-a bazat pe previziunile privind traficul disponibile la data respectivă, iar informațiile ex post nu ar trebuie să fie utilizate pentru a evalua în mod direct studiul privind MEIP, Comisia observă totuși măsura în care previziunile au fost extrem de optimiste. Într-adevăr, o comparație între previziunile privind traficul realizate în 2010 și în 2012 arată diferențe semnificative. Nu numai că s-a întârziat demararea proiectului, dar în plus și pe durata perioadei cu „nivel EBITDA pozitiv”, previziunile privind traficul au fost reduse cu […] până la […] % în fiecare an. O astfel de corecție semnificativă după numai doi ani și fără nicio modificare semnificativă a circumstanțelor constituie o verificare utilă a ipotezelor inițiale. De asemenea, aceasta ilustrează faptul că verificările sensibilității efectuate de Comisie (care sunt marginale, prin comparație) sunt deosebit de revelatoare cu privire la caracterul nerealist al ipotezelor care susțin concluzia că proiectul era oportun. Tabelul 6 Comparație între previziunile privind traficul de pasageri utilizate în studiul din 2010 privind MEIP și cele utilizate în actualizarea din 2012 a studiului privind MEIP 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 Numărul total pax în studiul din 2010 […] […] […] […] […] […] […] […] […] Numărul total pax în studiul din 2012 — […] […] […] […] […] […] […] […] Diferență (%) –53 –69 –55 –38 –36 –29 –27 –25 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028 2029 2030 Numărul total pax în studiul din 2010 […] […] […] […] […] […] […] […] 1 343 234 Numărul total pax în studiul din 2012 […] […] […] […] […] […] […] […] 1 083 746 Diferență (%) –23 –21 –19 –17 –17 –18 –18 –19 –19

(133) Alte teste de sensibilitate sugerează că proiectul ar deveni neprofitabil dacă venitul total ar fi cu doar […] % pe an mai scăzut pe întreaga perioadă de previzionare sau în cazul în care veniturile ar fi cu […] % mai mici, iar costurile de exploatare ar fi cu […] % mai ridicate. Prin urmare, rentabilitatea investiției este deosebit de sensibilă la modificări marginale ale ipotezelor de bază. Comisia consideră astfel de modificări ca fiind marginale în comparație cu modificările efectuate în cadrul studiilor ulterioare privind MEIP.

(134) Controalele sensibilității efectuate de Comisie par cu atât mai rezonabile, cu cât în mai puțin de un an de la realizarea studiului din 2010 privind MEIP, autoritățile poloneze au primit o analiză actualizată care arăta că valoarea actualizată netă a proiectului ar fi în mod semnificativ mai mică și s-ar ridica la doar […] milioane PLN (aproximativ […] EUR). Prin urmare, în mai 2011, valoarea actualizată netă a proiectului a fost redusă cu […] % în raport cu proiectul inițial.

(135) De asemenea, Comisia observă că rezultatele pozitive ale studiului din 2010 privind MEIP depind în mare măsură de valoarea finală a investiției la sfârșitul perioadei acoperite de planul de afaceri (și anume, în 2040). Într-adevăr, fluxul de trezorerie actualizat al întreprinderii pentru perioada 2010-2040 este negativ și se ridică la (– […] milioane) PLN. Valoarea finală actualizată la 30 iunie 2010 se ridică la […] milioane PLN.

(136) Valoarea finală s-a bazat pe ipoteze conform cărora rata de creștere anuală a fluxurilor de trezorerie ale investițiilor după 2040 s-ar ridica la […] %. În conformitate cu practica standard, rata de creștere a unei întreprinderi nu ar trebui să fie mai ridicată decât cea a economiei în care își desfășoară activitatea (și anume, în ceea ce privește creșterea PIB-ului). Într-adevăr, valoarea finală se calculează atunci când se preconizează că întreprinderea va ajunge la maturitate și, astfel, când se încheie perioada de creștere accentuată a întreprinderii. Dat fiind că se preconizează că economia va cuprinde întreprinderi cu o creștere ridicată și întreprinderi cu o creștere stabilă, se estimează, prin urmare, că rata de creștere a întreprinderilor mature va fi mai mică decât rata medie de creștere a economiei globale. Polonia nu a precizat în observațiile sale elementele care au stat la baza selectării ratei de creștere pe termen lung de […] %, dar a explicat că rata de creștere pe termen lung este o rată de creștere nominală. Pe baza informațiilor puse la dispoziție de FMI, Comisia a constatat că previziunile de creștere a PIB-ului real în Polonia, disponibile la începutul anului 2010, au indicat că rata de creștere nominală a economiei poloneze s-ar situa între 5,6 % în 2011 și 6,6 % în 2015. Cu o inflație de ordinul a 2,5 %, PIB-ul real ar putea să crească cu 4 %. Prin urmare, alegerea unei rate de creștere nominală de […] % pentru aeroportul din Gdynia ar putea fi considerată, la prima vedere, în concordanță cu informațiile disponibile la momentul respectiv și cu practica standard de a alege o rată de creștere mai mică decât rata de creștere a economiei. Cu toate acestea, prin alegerea unei rate de creștere pe termen lung peste nivelul inflației (care a fost estimat la 2,5 % în aprilie 2010), planul de afaceri presupune că aeroportul va continua să crească în fiecare an după 2040. Tabelul 7 Date și previziuni privind PIB-ul și inflația puse la dispoziție de FMI în aprilie 2010 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Creșterea PIB-ul[…] % (prețuri constante) 1,70 2,70 3,20 3,90 4,00 4,00 4,00 Creșterea PIB-ul[…] % (prețuri curente) 5,50 4,40 5,60 6,20 6,60 6,50 6,60 Inflație % 4,20 3,50 2,30 2,40 2,50 2,50 2,50 Sursă: Fondul Monetar Internațional, World Economic Outlook Database, aprilie 2010 (descărcat de la http://www.imf.org/external/data.htm)

(137) De asemenea, Comisia constată că, în cazul în discuție, având în vedere perioada de previzionare deosebit de lungă și data îndepărtată pentru care s-a calculat valoarea finală, sarcina de a stabili cea mai adecvată rată de creștere este cu atât mai complexă, iar incertitudinea, cu atât mai mare. Într-adevăr, previziunile de creștere a PIB-ului rareori depășesc un orizont de cinci ani, în timp ce, în cazul de față, modelul trebuia să prevadă o rată de creștere rezonabilă pentru aeroport după o perioadă de funcționare de 30 de ani. Aceasta indică faptul că un investitor prudent ar fi întreprins o serie de teste de sensibilitate.

(138) În acest sens, este important de menționat că, în actualizările ulterioare ale planului de afaceri inițial, rata de creștere stabilă a fost redusă de la […] % la […] %. Cu toate acestea, Polonia nu a furnizat o explicație clară cu privire la această reducere. Valoarea finală este o funcție a ratei de creștere constantă presupusă, dar și a veniturilor preconizate estimate în perioada de creștere economică stabilă. Comisia a efectuat o serie de teste de sensibilitate, confirmând faptul că respectivele concluzii ale studiului din 2010 privind MEIP sunt extrem de sensibile la modificări minore și realiste ale ipotezelor de bază. În primul rând, rata de creștere stabilă la care planul de afaceri din 2010 generează o valoare actualizată netă negativă este de aproximativ […] %. Cu toate acestea, presupunând că veniturile sunt doar cu […] % mai mici decât cele estimate, rata de creștere stabilă la care proiectul devine neprofitabil este de […] %.

(139) Modelul ratei de creștere stabilă utilizat pentru a calcula valoarea finală în speță necesită, de asemenea, formularea unor ipoteze cu privire la data la care întreprinderea va începe să crească cu o rată stabilă pe care o poate susține în mod constant. În studiul din 2010 privind MEIP, data respectivă a fost stabilită în 2040, însemnând o perioadă de previzionare de 30 ani (2010-2040). În actualizarea din 2012 a studiului privind MEIP, perioada de previzionare a fost redusă la 18 ani (2012-2030) și, prin urmare, valoarea finală a fost calculată pentru anul 2030. În cazul în care același orizont de timp se aplică, de asemenea, în cazul studiului din 2010 privind MEIP, valoarea actualizată netă devine negativă.

(140) Comisia observă, de asemenea, că studiul din 2012 privind MEIP precizează în mod clar că un investitor prudent ar fi luat în considerare faptul că proiectul respectiv implică un orizont de timp deosebit de lung înainte de a atinge pragul de rentabilitate (a se vedea secțiunea 4.10.1.2 din studiul din 2012 privind MEIP, în care se concluzionează că „Rezultatul pozitiv al valorii actualizate nete dovedește faptul că investiția în aeroportul Gdynia-Kosakowo poate fi o afacere interesantă pentru potențialii investitori. Cu toate acestea, înainte de a lua vreo decizie, investitorii vor trebui să țină seama, de asemenea, de orizontul de investiții pe termen lung, tipic pentru proiecte de investiții în infrastructură”).

(141) Comisia remarcă faptul că, în 2010, atunci când a fost realizat primul studiu privind MEIP, planul de afaceri și calculele valorii actualizate nete au luat în considerare toate cheltuielile de capital, inclusiv cheltuielile legate de obligațiile aferente serviciului public (pompieri, securitate, agenți vamali etc.). Comisia observă că această abordare pare corectă, dat fiind că astfel de cheltuieli sunt legate în mod intrinsec de construirea și exploatarea unui aeroport (adăugându-se, prin urmare, la costurile proiectului).

(142) Cu toate acestea, Comisia a evaluat, de asemenea, rentabilitatea proiectului pe baza studiului din 2010 privind MEIP fără cheltuielile de capital pentru sarcinile care țin de domeniul de aplicare a politicii publice.

(143) Informațiile furnizate de Polonia nu permit identificarea cu precizie a elementelor de cheltuieli de capital și de cheltuieli de exploatare care țin de misiunea de serviciu public. Comisia ia act de faptul că, în actualizarea din 2012 a studiului privind MEIP, Polonia a dezagregat investițiile care se încadrează în domeniul de aplicare a politicii publice; acest lucru nu s-a întâmplat însă în studiul din 2010 privind MEIP. Cu toate acestea, Comisia a recalculat valoarea actualizată netă, excluzând o serie de elemente identificabile de cheltuieli de capital care sunt, în mod clar, legate de activitățile aferente misiunii de serviciu public. În special, Comisia a recalculat valoarea actualizată netă excluzând următoarele cheltuieli de capital: „Vehicule și echipamente de stingere a incendiilor”, „Garduri de delimitare a aeroportului și monitorizare” și „Echipamente pentru protecția securității în aeroport” în valoare de […] milioane PLN (valoare nominală totală)

(144) În studiul din 2010 privind MEIP, consecința eliminării cheltuielilor aferente misiunii de serviciu public este aceea că fluxul de trezorerie actualizat crește la aproximativ (-[…]) milioane PLN [sau, cu alte cuvinte, pierderile actualizate preconizate pentru perioada 2010-2040 sunt reduse cu […] milioane PLN de la (– […]) milioane PLN la (– […]) milioane PLN]. Având în vedere faptul că valoarea finală nu este modificată (fiind egală cu […] milioane PLN), valoarea actualizată netă a proiectului crește de la […] milioane PLN la […] milioane PLN (și anume, aceasta crește de la […] milioane EUR la […] milioane EUR).

(145) S-au realizat teste de sensibilitate suplimentare, care indică faptul că valoarea actualizată netă devine negativă în cazul în care se efectuează următoarele modificări: o reducere a veniturilor totale cu […] %, o reducere a veniturilor generate de taxele de aeroport cu […] % sau o reducere a veniturilor totale cu […] % asociate cu costuri mai mari cu […] % (toate pe bază anuală). Având în vedere ipotezele extrem de nerealiste privind taxele de aeroport [cu […] % mai mari decât cele din aeroportul din Gdansk (55) ] și previziunile extrem de optimiste privind traficul (previziuni revizuite cu de la […] % până la […] % mai mici decât cele prevăzute inițial), testele de sensibilitate sugerează că niște ipoteze ușor mai realiste conduc la concluzia că proiectul nu ar fi rentabil.

(146) După excluderea cheltuielilor identificabile aferente misiunii de serviciu public din studiul din 2010 privind MEIP, testele de sensibilitate indică faptul că valoarea actualizată netă ar deveni negativă în cazul în care veniturile preconizate din taxele de aeroport aplicate companiilor aeriene low-cost (fără nicio reducere a taxelor de aeroport pentru transportatorii în regim charter) s-ar reduce cu […] % pe an, menținând, în același timp, veniturile generate de transportorii în regim charter, toate celelalte venituri, cheltuieli de exploatare și cheltuieli de capital, astfel cum sunt prevăzute în planul de afaceri (considerându-se că veniturile aferente companiilor aeriene low-cost vor începe să fie generate în 2017 și vor crește progresiv de-a lungul timpului).

(147) De asemenea, trebuie reamintit faptul că proiectul este profitabil numai datorită valorii finale (și anume, valoarea aeroportului începând din 2040, presupunând o creștere anuală constată de […] % a fluxului de trezorerie). Până în 2040, proiectul generează un flux de trezorerie negativ.

(148) Prin urmare, inclusiv atunci când rentabilitatea proiectului este evaluată pe baza studiului din 2010 privind MEIP fără cheltuielile de capital aferente sarcinilor care țin de misiunea de serviciu public, nu se poate concluziona în mod clar că un investitor privat ar fi realizat investiția în cauză.

Rezumat și concluzie

(149) Reconversia aeroportului din Gdynia presupune investiții considerabile și o perioadă lungă de fluxuri de trezorerie negative. Într-adevăr, planul de afaceri indică faptul că fluxul de trezorerie actualizat cumulativ pe întreaga perioadă de previzionare 2010-2040 este negativ (– […] milioane sau – […] milioane EUR). Conform planului de afaceri, proiectul atinge cifre pozitive numai în virtutea