ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Standardele de tip C oferă specificații pentru o categorie dată de echipamente tehnice. Diferitele tipuri de echipamente tehnice aparținând categoriei care face obiectul unui standard de tip C au o destinație asemănătoare și prezintă riscuri similare. Standardele de tip C se pot referi la standarde de tip A sau B, indicând care dintre specificațiile standardelor de tip A sau B se aplică categoriei de echipamente tehnice în cauză. Atunci când, pentru un anumit aspect al siguranței echipamentelor tehnice, un standard de tip C se îndepărtează de specificațiile unui standard de tip A sau B, specificațiile standardului de tip C au întâietate față de specificațiile standardului de tip A sau B. Aplicarea specificațiilor unui standard de tip C pe baza evaluării riscurilor de către producător conferă o prezumție de conformitate cu cerințele esențiale de sănătate și siguranță din Directiva 2006/42/CE care fac obiectul standardului. Anumite standarde de tip C se compun din mai multe părți, partea 1 a standardului oferind specificații generale aplicabile unei familii de echipamente tehnice, în timp ce alte părți ale standardului precizează specificațiile unor categorii specifice de echipamente tehnice care aparțin familiei, completând sau modificând specificațiile generale din partea 1. În cazul standardelor de tip C organizate în acest mod, prezumția de conformitate cu cerințele esențiale de sănătate și siguranță din Directiva 2006/42/CE este conferită prin aplicarea părții generale 1 a standardului împreună cu partea specifică corespunzătoare a standardului.
(v)

pe lângă măsurile prevăzute la fiecare dintre punctele precedente, luarea de măsuri corespunzătoare pe baza rezultatelor obținute în urma examinării caracteristicilor etc. bazei de date cu caracter personal etc., cum ar fi o diferență între descrierile etc. conținute în informațiile cu caracter personal și descrierile etc. conținute în alte informații cu caracter personal care constituie o bază de date cu caracter personal etc. cuprinzând informațiile cu caracter personal respective.
(6)

Partea a II-a din SFA stabilește cerințele obligatorii din punct de vedere juridic aplicabile AE și RMO, susținând mandatul MAS de a institui un regim bazat pe principii și neutru din punct de vedere tehnologic care să se aplice tuturor AE și RMO. Actele și reglementările adoptate pe baza actelor respective, cum ar fi Reglementările privind titlurile de valoare și contractele futures (piețe organizate) [Securities and Futures (Organised Markets) Regulations – SFOMR] adoptate de MAS, au putere de lege și, împreună, constituie cadrul juridic pentru funcționarea AE și a RMO în Singapore. Secțiunea 45 din SFA permite MAS să emită instrucțiuni obligatorii pentru o AE sau un RMO. Nerespectarea acestor instrucțiuni este considerată o încălcare a dispoziției relevante din SFA. Secțiunea 321 din SFA împuternicește MAS să ofere linii directoare în vederea respectării obiectivelor de reglementare ale SFA sau în legătură cu punerea în aplicare a oricăreia dintre dispozițiile SFA. Aceste linii directoare, cum ar fi cele privind reglementarea piețelor organizate (Guidelines on the Regulation of Organised Markets, SFA 02-G01), stabilesc principii sau standarde de bune practici care reglementează activitatea AE și a RMO. Nerespectarea liniilor directoare poate fi invocată de orice parte în cadrul unui proces, civil sau penal, care dorește să stabilească existența sau absența răspunderii [secțiunea 321 alineatul (5) din SFA]. Secțiunea 15 alineatul (1) litera (e) și secțiunea 33 alineatul (1) litera (e) din SFA impun ca AE și RMO să mențină în vigoare norme privind desfășurarea activității și norme privind cotarea care să asigure în mod satisfăcător o funcționare echitabilă, ordonată și transparentă a pieței. Normele privind desfășurarea activității și cele privind cotarea, precum și modificările ulterioare ale acestora trebuie transmise MAS înainte de a fi puse în aplicare. Normele privind desfășurarea activității și cele privind cotarea au efectul unui contract cu caracter obligatoriu pentru AE și RMO și pentru membrii acestora și trebuie să fie aplicate și respectate în permanență.
(21)

Un anumit număr de subsectoare au făcut obiectul unor evaluări cantitative la nivel dezagregat, efectuate pe baza criteriilor stabilite la articolul 10b alineatele (1) și (3) din Directiva 2003/87/CE. În cazul subsectoarelor: „Caolin și alte argile caoline” (cod Prodcom 08.12.21), „Cartofi congelați, preparați sau conservați (inclusiv cartofi gătiți sau gătiți parțial în ulei și apoi congelați; exclusiv cei în oțet sau acid acetic)” (cod Prodcom 10.31.11.30), „Cartofi deshidratați sub formă de făină, griș, fulgi, granule și pelete” (cod Prodcom 10.31.13.00), „Piure și pastă de tomate concentrate” (cod Prodcom 10.39.17.25), „Lapte praf degresat” (cod Prodcom 10.51.21), „Lapte praf integral” (cod Prodcom 10.51.22), „Cazeină” (cod Prodcom 10.51.53), „Lactoză și sirop de lactoză” (cod Prodcom 10.51.54), „Zer și zer modificat sub formă de praf, granule sau alte forme solide; concentrat sau nu sau cu adaos de zahăr sau îndulcitori” (cod Prodcom 10.51.55.30), „Drojdie de panificație” (cod Prodcom 10.89.13.34), „Emailuri și smalțuri vitrifiabile, engobe (barbotine) și preparate similare pentru smălțuirea sau acoperirea cu sticlă a produselor ceramice” (cod Prodcom 20.30.21.50), „Lichide de lustruire și preparate similare, frite de sticlă și alte tipuri de sticlă email sub formă de pulberi, granule sau paiete” (cod Prodcom 20.30.21.70) și „Piese din fier forjate în matriță deschisă pentru arbori de transmisie, arbori cotiți, arbori cu came și manivele etc.” (cod Prodcom 25.50.11.34), s-a ajuns la concluzia că este justificată adăugarea acestora pe lista privind riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. Subsectoarele menționate ar trebui să fie, așadar, considerate a fi expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon pentru perioada 2021-2030.
(6)

Mecanismele juridice, de supraveghere și de punere în aplicare aplicabile în Japonia pentru contractele derivate extrabursiere sunt prevăzute în Legea nr. 25 din 1948 privind instrumentele financiare și bursa (Financial Instruments and Exchange Act – „FIEA”) și se aplică operatorilor de instrumente financiare (Financial Instrument Business Operators – „FIBO”) și instituțiilor financiare înregistrate (Registered Financial Institutions – „RFI”), printre care se numără băncile reglementate, cooperativele, companiile de asigurări, fondurile de pensii și fondurile de investiții. Agenția pentru Servicii Financiare a Japoniei (Financial Services Agency of Japan – „JFSA”) are competențe extinse de punere în aplicare a FIEA și se bazează pe Ordonanța Cabinetului, pe Orientările privind supravegherea și pe notificări publice (denumite împreună „normele Japoniei privind instrumentele financiare derivate extrabursiere”). JFSA are jurisdicție asupra instrumentelor financiare derivate extrabursiere în sensul articolului 2 punctul 7 din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, cu excepția instrumentelor financiare derivate extrabursiere pe mărfuri, care se află sub jurisdicția Ministerului Economiei, Comerțului și Industriei din Japonia (Ministry of Economy, Trade and Industry – „METI”) și a Ministerului Agriculturii, Pădurilor și Pescuitului din Japonia (Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries – „MAFF”).
(212)

Franța a susținut, de asemenea, că scutirea parțială a producției pentru consum propriu este justificată de faptul că producătorii pentru consum propriu au ales să nu beneficieze de serviciul public de energie electrică. Cu toate acestea, Comisia subliniază că Franța nu a stabilit faptul că CSPE a fost instituită pe baza gradului de utilizare a serviciului public de energie electrică. În plus, Franța a confirmat că toți producătorii pentru consum propriu care beneficiază de scutirea parțială pentru producția pentru consum propriu sunt conectați la rețeaua publică, astfel încât toți aceștia să beneficieze de posibilitatea de a utiliza rețeaua, în cazul în care este necesar, pentru a-și injecta producția excedentară de energie electrică sau pentru a consuma energia electrică din rețea în cazul în care instalația lor este defectuoasă sau în mentenanță. În plus, Comisia remarcă faptul că CSPE are, de asemenea, ca scop finanțarea egalizării tarifare cu teritoriile de peste mări. Or, spre deosebire de obiectivul de finanțare a egalizării tarifare, producătorii pentru consum propriu și consumatorii finali din Franța metropolitană se află în aceeași situație, dat fiind că nici unii, nici ceilalți nu beneficiază de acest serviciu, ci sunt determinați să îl finanțeze din spirit de solidaritate. În plus, consumatorii de energie produsă pentru consum propriu menționați aici nu contribuie nici la atingerea obiectivelor de dezvoltare a energiei regenerabile sau a cogenerării, producția acestora – prin definiție bazându-se pe combustibili fosili și neutilizând cogenerarea – situându-se împotriva acestor obiective.
(5)

După transmiterea de către Regatul Unit a informațiilor și după toate verificările și modificările necesare, Comisia poate lua o decizie cu privire la integralitatea, exactitatea și veridicitatea conturilor următoarelor agenții de plăți: „Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs” (Departamentul pentru agricultură, mediu și afaceri rurale), „The Scottish Government Rural Payments and Inspections Directorate” (Direcția pentru plăți rurale și inspecții a Guvernului Scoției), „Welsh Government” (Guvernul Țării Galilor) și „Rural Payments Agency” (Agenția pentru plăți rurale) în ceea ce privește cheltuielile finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA). Comisia a verificat informațiile prezentate de Regatul Unit și i-a comunicat acestuia, înainte de data adoptării prezentei decizii, rezultatele verificărilor sale, precum și modificările necesare.
(3)

Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) prevede că Uniunea garantează faptul că activitățile de pescuit și acvacultură asigură condiții de mediu sustenabile pe termen lung și sunt gestionate de o manieră consecventă cu obiectivele de a realiza beneficii economice, sociale și de ocupare a forței de muncă și de a contribui la disponibilitatea aprovizionării cu alimente. De asemenea, regulamentul prevede că Uniunea aplică o abordare precaută a gestionării pescuitului și are ca obiectiv garantarea faptului că exploatarea resurselor biologice marine duce la refacerea și menținerea populațiilor de specii recoltate peste nivelurile care permit obținerea producției maxime sustenabile. În plus, regulamentul prevede ca Uniunea să ia măsuri de gestionare și de conservare bazate pe cele mai bune avize științifice existente, să sprijine dezvoltarea cunoștințelor științifice și a elaborării de avize științifice, să elimine treptat aruncarea capturilor înapoi în mare și să promoveze metode de pescuit care să contribuie la un pescuit mai selectiv și la evitarea și reducerea, pe cât posibil, a capturilor nedorite, precum și la un pescuit cu impact redus asupra ecosistemului marin și a resurselor piscicole. În plus, Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede în mod expres că obiectivele și principiile respective urmează să fie aplicate de Uniune în cadrul relațiilor sale externe din domeniul pescuitului.
(5)

După transmiterea de către Regatul Unit a informațiilor și după toate verificările și modificările necesare, Comisia poate lua o decizie cu privire la integralitatea, exactitatea și veridicitatea conturilor următoarelor agenții de plăți: „Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs” (Departamentul pentru agricultură, mediu și afaceri rurale), „The Scottish Government Rural Payments and Inspections Directorate” (Direcția pentru plăți rurale și inspecții a Guvernului Scoției) și „Rural Payments Agency” (Agenția pentru plăți rurale) în ceea ce privește cheltuielile finanțate de FEADR. Comisia a verificat informațiile prezentate de Regatul Unit și i-a comunicat acestuia, înainte de data adoptării prezentei decizii, rezultatele verificărilor sale, precum și modificările necesare.
(7)

Rubrica 31 din anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 interzice deja introducerea pe piață a lemnului tratat cu cele nouă substanțe menționate în ordin sau cu amestecuri care le conțin, din cauza efectelor cancerigene cunoscute ale acestora. În plus, au apărut și preocupări cu privire la aceste substanțe, din cauza faptului că unele dintre componentele acestora sunt slab degradabile. Cu toate acestea, punctul 2 litera (b) a rubricii respective prevede că lemnul tratat în instalații industriale sau de către specialiști, în conformitate cu punctul 2 litera (a), care este introdus pe piață pentru prima dată sau este retratat „pe amplasament”, poate fi utilizat numai în scopuri industriale sau profesionale, de exemplu la căi ferate, în sectoarele de transmisie a energiei electrice și în telecomunicații, pentru îngrădiri (împrejmuiri), pentru scopuri agricole (de exemplu, parii-suport pentru copaci), în radele portuare și deschiderile (jgheaburile) de la baraje (echipate cu stăvilare sau vane). În plus, la punctul 2 litera (c) de la rubrica respectivă este autorizată introducerea pe piața bunurilor de ocazie în vederea reutilizării a lemnului care a fost tratat înainte de 31 decembrie 2002.
1.1.

Dispune entitatea de un cadru juridic și de reglementare pentru IF care conține: — descrieri ale IF, inclusiv ale strategiilor sau politicilor de investiții, tipul de sprijin acordat, criteriile de eligibilitate pentru intermediarii financiari și beneficiarii finali, precum și cerințele operaționale suplimentare care transpun obiectivele de politică ale IF; — sisteme, norme și proceduri pentru a realiza și a măsura un interval-țintă de valori pentru efectul de levier și efectele de multiplicare (contribuția UE la un IF ar trebui să vizeze mobilizarea unei investiții totale care depășește valoarea contribuției UE conform indicatorilor definiți în prealabil); — dispoziții privind gestionarea contribuțiilor din partea terților, inclusiv posibilitatea de a deschide conturi fiduciare în numele unui terț, riscurile de contraparte, operațiunile de trezorerie acceptabile, responsabilitățile părților în cauză, măsurile de remediere în cazul unor solduri excesive în conturile fiduciare, păstrarea evidențelor și raportarea (9) care să fie echivalente cu cerințele UE; — norme de contabilitate, raportare financiară (raportare financiară separată pentru fiecare IF) și audit extern; — sisteme, norme și proceduri de reglementare a duratei, a posibilității de prelungire și a rezilierii IF, inclusiv condițiile pentru reziliere anticipată și, dacă este cazul, strategii de ieșire, precum și pentru rambursări efectuate/care urmează a fi efectuate în contul terțului sau în conturi fiduciare; — sisteme, norme și proceduri de monitorizare a punerii în aplicare a sprijinului în favoarea intermediarilor financiari și a beneficiarilor finali, inclusiv rapoartele pe care urmează să le prezinte intermediarii financiari?
—

Etapele de producere a cidrului: În paragraful intitulat „Zdrobirea și presarea fructelor” se adaugă faptul că fructele pentru cidru care provin din aria geografică IGP trebuie să fie curate la intrarea în procesul de prelucrare. Această cerință este legată de eliminarea obligației de spălare a fructelor, spălarea nefiind necesară în cazul fructelor recoltate manual și/sau al fructelor care nu intră în contact cu solul. În paragraful intitulat „Limpezirea înainte de fermentare”, metodele enumerate (limpezire, depectinizare, operațiuni de separare etc.) sunt înlocuite cu expresia „practicile și tratamentele consacrate prin uz”. Într-adevăr, nu toate operațiunile enumerate sunt obligatorii în mod sistematic. Punerea lor în practică depinde de priceperea operatorilor. În paragraful „Fermentarea”, practicile autorizate (cupajul, îndulcirea cidrului, utilizarea zahărului pentru producerea cidrului „bouché”) sunt eliminate deoarece intră sub incidența reglementării generale. În paragraful „Limpezirea după fermentare” se precizează faptul că procesul de cleire poate fi urmat (sau nu) de centrifugare și/sau filtrare. Prin centrifugare și filtrare se urmăresc accelerarea depunerii particulelor în suspensie și, respectiv, reținerea acestora, în vederea obținerii unui produs cât mai limpede. Aceste operațiuni influențează doar aspectul, nu și gustul cidrului. Faptul că centrifugarea și filtrarea devin opționale după realizarea procesului de cleire nu are un impact semnificativ asupra produsului. În paragraful intitulat „Fermentația secundară sau carbonatarea”, cuvântul „carbonatare” este înlocuit cu „gazeificare”. Gazeificarea este deja autorizată în caietul de sarcini în vigoare. Această modificare are rolul de a evita orice confuzie între cei doi termeni care sunt echivalenți: gazeificarea băuturilor, în industria alimentară, se referă în mod specific la adăugarea de CO2 (carbonatare) pentru a obține o băutură efervescentă (gazoasă). Dispozițiile referitoare la ambalare și depozitare sunt eliminate deoarece nu impun limitări specifice. Este adăugat ciclul de viață al produsului, care recapitulează diferitele etape ale procesului de producție „Cidre de Normandie”/„Cidre normand”.
(53)

În plus, Danemarca a declarat că ministrul Climei, Energiei și Construcțiilor nu s-a implicat în autorizarea sau negocierea contractului dintre Energinet.dk și DONG Energy și nu a fost informat cu privire la evoluția negocierilor. Deși ministrul are dreptul să ia decizii cu privire la orice aspect al activității Energinet.dk, Danemarca a subliniat că ministrul nu a recurs niciodată la această autoritate în legătură cu încheierea contractelor specifice pentru rezervă de energie electrică de către Energinet.dk. În opinia Danemarcei, această competență are rolul de a garanta că ministrul poate interveni, dacă este necesar, pentru a se asigura că Energinet.dk acționează în limitele legii și că este administrată în mod corespunzător din punct de vedere financiar. Ministrul intervine în deciziile privind noua infrastructură de rețea sau modificările substanțiale aduse infrastructurii de rețea existente, însă autoritatea sa nu este folosită pentru a interveni în sarcini specifice care revin Energinet.dk (sau în contractele pe care le semnează aceasta) pentru a-și putea îndeplini responsabilitățile juridice.
1.

Se aplică următorii termeni în legătură cu formulele prevăzute în prezenta anexă: m total IBA metals reprezintă masa totală de metale în cenușa de vatră rezultată în urma incinerării într-un anumit an; m IBA metal concentrates reprezintă masa concentratelor metalice separate din cenușa de vatră brută rezultată în urma incinerării deșeurilor municipale într-un anumit an; c IBA metals reprezintă concentrația de metale în concentratele metalice; m IBA metals reprezintă masa totală de metale în concentratele metalice într-un anumit an; m non-metallic reprezintă masa totală de materiale non-metalice în concentratele metalice într-un anumit an; m MSW reprezintă masa de deșeuri municipale care intră într-o operațiune de incinerare într-un anumit an; c metals MSW reprezintă concentrația de metale în deșeurile municipale care intră într-o operațiune de incinerare; m W reprezintă masa tuturor deșeurilor municipale care intră într-o operațiune de incinerare într-un anumit an; c metals MSWI reprezintă concentrația de metale în totalitatea deșeurilor municipale care intră într-o operațiune de incinerare și m MSW IBA metals reprezintă masa metalelor provenite din deșeurile municipale într-un anumit an.
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2019/1145 A COMISIEI

din 4 iulie 2019

de încheiere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India fără modificarea măsurilor în vigoare

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 9 alineatul (1),

întrucât:

1. PROCEDURĂ

1.1. Măsurile în vigoare

1.2. Cererea de reexaminare

1.3. Deschiderea unei reexaminări

1.4. Părțile interesate

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să își facă cunoscute punctele de vedere. În plus, Comisia a informat în mod specific solicitanții, Electrosteel și autoritățile din țara în cauză, cu privire la reexaminare și i-a invitat să participe.

2. RETRAGEREA CERERII ȘI ÎNCHEIEREA PROCEDURII

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal), cu excepția tuburilor și țevilor din fontă ductilă necăptușite la interior și la exterior („țevi necăptușite”), clasificate în prezent la codurile NC ex 7303 00 10 și ex 7303 00 90 (coduri TARIC 7303001010 și 7303009010) și originare din India, se încheie.
(82)

În plus, JLR subliniază că intenția a fost de a investi într-un singur amplasament. Opțiunea de a investi în același timp, sau într-un viitor apropiat, într-o a doua uzină dintr-un alt amplasament nu a fost luată în considerare niciodată. JLR recunoaște că procesul-verbal al reuniunii externe din 21 ianuarie 2015 a membrilor Comitetului executiv face, într-adevăr, referire la o a doua uzină, deoarece, în cadrul acelei reuniuni, s-a speculat și, prin urmare, s-a înregistrat în procesul-verbal că, dacă va exista un nivel suficient al cererii, JLR ar putea lua în considerare opțiunea de a construi o altă uzină într-un alt amplasament în termen de cinci până la zece ani de la finalizarea investiției inițiale. Cu toate acestea, JLR insistă că această posibilitate pe termen lung nu a fost deloc discutată în detaliu nici în materialele reuniunii, nici în cadrul reuniunii efective. Materialele reuniunii fac referire mai degrabă la etapa 1 și la etapa 2 a proiectului de investiții din același amplasament, adică la strategia JLR de a începe operațiunile cu 150 000 de vehicule pe an în 2018 în prima etapă (etapa 1 pentru uzina 1) și de a crește capacitatea la 300 000 de vehicule pe an în perioada [2020-2025] (etapa 2 pentru uzina 1). În plus, JLR sugerează că ar fi de neconceput să se construiască în paralel două uzine suplimentare, una pe teritoriul Uniunii și una în America de Nord, fiecare cu o capacitate de 300 000 de vehicule pe an, având în vedere că JLR a vândut doar 462 209 vehicule în exercițiul financiar 2014-2015. Având în vedere aceste cifre, nu există nicio bază comercială rațională pentru a crede că JLR ar fi putut intenționa să-și extindă capacitatea anuală cu 600 000 de vehicule pe termen scurt și mediu.
10.

Malta se angajează ca societățile maritime (cu excepția societăților de administrare a navelor) să nu beneficieze de impozitul pe tonaj [cu excepția societăților de administrare a navelor ( 2 ) ] decât dacă: (a) au cel puțin 60 % din tonajul flotei proprii (3) sub pavilionul unui stat membru al Uniunii sau al unui stat parte la Acordul privind SEE la momentul intrării în sistem; sau (b) mențin sau cresc proporția tonajului flotei proprii pe care au exploatat-o sub pavilionul unui stat membru al Uniunii sau al unui stat parte la Acordul privind SEE la momentul intrării în sistem. În orice caz, în al treilea an de funcționare, organizația trebuie să dețină cel puțin 60 % din tonajul flotei proprii supuse impozitului pe tonaj sub pavilion SEE. Cu toate acestea, în legătură cu admiterea inițială a unei organizații de transport maritim în sistemul maltez de impozitare pe tonaj, pragul aplicabil menționat anterior poate fi redus la douăzeci și cinci de procente (25 %). Malta va continua să verifice că proporția flotei sub pavilion SEE nu a scăzut în medie pe o perioadă de trei ani (atât pentru beneficiarii existenți, cât și pentru cei noi).