ANEXA IV

Definiția conceptelor și variabilelor

I. CONCEPTE

Unități statistice rezidente

Unități statistice care sunt unități rezidente ale unei țări în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 549/2013 (1).

Teritoriu economic

Teritoriul economic include următoarele elemente:

(a) zona (teritoriul geografic) care se află sub administrarea efectivă și controlul economic al unei singure administrații publice;

(b) toate zonele libere, inclusiv antrepozitele vamale și fabricile supuse controlului vamal;

(c) spațiul aerian național, apele teritoriale și platforma continentală situată în apele internaționale, asupra cărora țara dispune de drepturi exclusive;

(d) enclavele teritoriale, adică teritoriile geografice situate în restul lumii și utilizate, în virtutea unor tratate internaționale sau acorduri între state, de către administrațiile publice ale țării (precum ambasade, consulate, baze militare, baze științifice etc.);

(e) zăcăminte de petrol, gaze naturale etc. situate în apele internaționale în afara platformei continentale a țării și exploatate de unități rezidente pe teritoriul care a fost definit la literele (a)-(d).

Teritoriul economic exclude următoarele elemente:

— enclavele extrateritoriale (adică părți din teritoriul geografic național utilizate de agențiile administrației publice ale altor țări, de instituțiile și organele Uniunii Europene sau de organizații internaționale în temeiul unor tratate internaționale sau acorduri între state).

Piața internă și cea externă

Diferența dintre piața internă și cea externă trebuie să fie interpretată în sensul statisticilor pe termen scurt referitoare la întreprinderi în funcție de teritoriul economic al statelor membre.

II. VARIABILE

A. POPULAȚIA ÎNTREPRINDERILOR

1) Variabila 110101: Înregistrări

Numărul de unități juridice înscrise în registrul de înregistrare în orice moment în cursul trimestrului de referință q, în conformitate cu procedura administrativă sau juridică respectivă.

2) Variabila 110102: Cazurile de faliment

Numărul de unități juridice care au început procedura de declarare a falimentului, prin emiterea unei hotărâri judecătorești, în orice moment din cursul trimestrului de referință q (care este adesea provizorie și nu înseamnă întotdeauna încetarea unei activități).

3) Variabila 210101: Numărul de întreprinderi active

Numărul de întreprinderi active este numărul total al unităților statistice care, în orice moment al perioadei de referință, au fost „întreprinderi”, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 696/93 al Consiliului (2), și care au fost, de asemenea, active în cursul aceleiași perioade de referință.

Se consideră că o unitate statistică a fost activă în cursul perioadei de referință dacă în perioada menționată a realizat o cifră de afaceri netă pozitivă, a avut producție, a avut angajați sau a realizat investiții.

4) Variabila 210102: Numărul de întreprinderi care au cel puțin un angajat

Numărul de întreprinderi care are au avut cel puțin un angajat în orice moment al unei perioadei de referință t.

5) Variabila 210103: Numărul de întreprinderi cu creștere puternică

Numărul de întreprinderi care au cel puțin 10 angajați în t – 3, cu o rată medie anuală de creștere a numărului de angajați mai mare de 10 % pe an, pe o perioadă de trei ani (t – 3 până la t). Nu include întreprinderile definite la variabila 210201 „creări de întreprinderi”, în t – 3.

6) Variabila 210104: Numărul de întreprinderi noi cu creștere puternică

Întreprinderi noi cu creștere puternică (gazele) ca subset al întreprinderilor cu creștere puternică, trebuie să îndeplinească condițiile suplimentare, și anume că erau întreprinderi, astfel cum sunt definite în variabila 210201 „creări de întreprinderi”, în t-4 sau t-5.

7) Variabila 210201: Creări de întreprinderi

Numărul de creări de întreprinderi înregistrate pentru populația avută în vedere în registrul statistic al întreprinderilor, după corectarea erorilor. Crearea unei întreprinderi reprezintă crearea unei combinații de factori de producție, cu restricția ca nicio altă întreprindere să nu fie implicată în proces. Creările nu includ intrări în rândul populației ca rezultat al fuziunilor, dizolvărilor, sciziunilor sau restructurărilor survenite în cadrul unui ansamblu de întreprinderi. Ele nu includ nici intrările, rezultate exclusiv din schimbarea activității, în rândul unei sub-populații.

8) Variabila 210202: Desființări de întreprinderi

Numărul de întreprinderi desființate înregistrate pentru populația avută în vedere în registrul statistic al întreprinderilor, după corectarea a erorilor. Desființarea de întreprinderi reprezintă dizolvarea unei combinații de factori de producție, cu restricția ca nicio altă întreprindere să nu fie implicată în proces. Desființările nu includ ieșirile din rândul populației ca rezultat al fuziunilor, preluărilor, sciziunilor sau restructurărilor unui ansamblu de întreprinderi. Ele nu includ nici ieșirile, rezultate exclusiv din schimbarea activității, din rândul unei sub-populații.

9) Variabila 210203: Supraviețuiri de întreprinderi

Supraviețuirea unei întreprinderi survine dacă o întreprindere este activă în anul creării (între t-1 și t-5) și în următorul an (următorii ani). Pot fi distinse două tipuri de supraviețuiri:

Se consideră că o întreprindere creată în anul t-1 a supraviețuit în anul t dacă aceasta este activă în orice perioadă a anului t (= supraviețuire fără modificări).

De asemenea, se consideră că aceasta a supraviețuit dacă unitatea juridică aferentă (unitățile juridice aferente) nu mai este activă, însă activitatea sa a fost preluată de către o unitate juridică nouă creată în mod special pentru a prelua factorii de producție a întreprinderii respective (= supraviețuire prin preluare).

10) Variabila 210204: Întreprinderi care au primul angajat

Numărul de întreprinderi care au avut primul angajat în orice moment al unei anumite perioade de referință t. Aceasta poate viza creările de întreprinderi definite pentru variabila 210201, dar și întreprinderile definite la variabila 210201, dacă acestea au fost deja active în perioade de referință anterioare, dar nu aveau niciun salariat în două perioade de referință anterioare.

11) Variabila 210205: Întreprinderi care nu mai au niciun angajat

Numărul de întreprinderi care nu mai au niciun angajat începând din orice moment al unei anumite perioade de referință t și care aveau cel puțin un angajat într-un moment anterior dintr-o anumită perioadă de referință t. Aceasta poate viza desființările de întreprinderi astfel cum sunt definite pentru variabila 210102, care au cel puțin un angajat, dar și întreprinderile definite pentru variabila 210102, dacă acestea sunt încă active, dar nu mai au niciun angajat începând din orice moment al unei anumite perioade de referință t și în cele două perioade de referință următoare: t + 1 și t + 2. Același lucru este valabil și în cazul în care contractul de muncă al ultimului angajat se încheie în t la 31 decembrie.

12) Variabila 210206: Supraviețuiri de întreprinderi care au cel puțin un angajat

Numărul de întreprinderi care au avut cel puțin un angajat în orice moment din fiecare an începând cu anul în care au avut primul angajat (t – 1 până la t – 5) până la o anumită perioadă de referință t. „Populația întreprinderilor care au primul angajat în t” este definită ca și pentru variabila 210204. De asemenea, se consideră că aceasta a supraviețuit dacă unitatea juridică aferentă (unitățile juridice aferente) nu mai este activă, însă activitatea sa a fost preluată de către o unitate juridică nouă creată în mod special pentru a prelua factorii de producție a întreprinderii respective (= supraviețuire prin preluare).

13) Variabila 210301: Numărul de întreprinderi aflate sub control străin

În statisticile de întreprindere la nivel de țară, „întreprindere aflată sub control străin” înseamnă o întreprindere rezidentă în țara de compilare care este controlată de o unitate instituțională care deține control ultim și care nu este rezidentă în țara de compilare. „Întreprinderi” înseamnă întreprinderi active, astfel cum sunt definite pentru variabila 210101 în cadrul A3.

„Control” înseamnă competența de a stabili politica generală a unei întreprinderi, de exemplu prin alegerea directorilor corespunzători, dacă este necesar. În acest context, se consideră că întreprinderea A este controlată de o unitate instituțională B în cazul în care B controlează, direct sau indirect, mai mult de jumătate din drepturile de vot ale acționarilor, sau își asigură controlul întreprinderii A prin alte mijloace.

„Control străin” înseamnă faptul că unitatea instituțională care deține controlul ultim este rezidentă într-o altă țară decât cea în care este rezidentă unitatea instituțională asupra căreia deține controlul.

„Sucursale” înseamnă unități locale ale întreprinderilor străine, care nu constituie entități juridice separate. Ele sunt tratate ca cvasi-societăți în sensul Regulamentului (UE) nr. 549/2013 și sunt considerate întreprinderi în sensul statisticilor privind filialele străine.

„Unitate instituțională care deține controlul ultim al unei filiale” înseamnă unitatea instituțională care aparține lanțului de control al unei filiale și care nu este controlată de o altă unitate instituțională.

„Filială străină” înseamnă o întreprindere rezidentă în țara de compilare și asupra căreia o unitate instituțională care nu este rezidentă în țara de compilare deține control ultim sau o întreprindere care nu este rezidentă în țara de compilare și asupra căreia o unitate instituțională rezidentă în țara de compilare deține control ultim.

„Țara de control ultim” înseamnă țara de reședință a unității instituționale care deține controlul ultim, sau a grupului de unități care acționează în mod concertat și care dețin controlul ultim.

„Unitatea instituțională” și „unitatea locală” au, fiecare, același înțeles ca în Regulamentul (CEE) nr. 696/93.

„Statistici interne privind filialele străine” înseamnă statisticile care descriu activitatea filialelor străine rezidente în țara de compilare.

14) Variabila 210401: Numărul de întreprinderi care exercită control în străinătate (conceptul UCI) și filialele autohtone

O întreprindere care exercită control în străinătate înseamnă o unitate instituțională rezidentă care deține control ultim, care are cel puțin o filială străină și care este o întreprindere activă astfel cum este definită pentru variabila 210101 în cadrul A3. „Control” și „unitate instituțională care deține controlul ultim” (UCI) au același înțeles cu cel din definiția pentru întreprinderile aflate sub control străin.

„Filială autohtonă” înseamnă o întreprindere rezidentă în țara de compilare al cărei control este deținut de o UCI cu reședința în aceeași țară de compilare. „Întreprindere” și „sucursală” au același înțeles cu cel din definiția pentru întreprinderile aflate sub control străin.

În statisticile de întreprindere la nivel de țară, „statistici externe privind filialele străine” înseamnă statisticile care descriu activitatea filialelor autohtone ale fiecărei unități instituționale rezidente care deține control ultim și are cel puțin o filială străină, precum și activitatea întreprinderilor care exercită control în străinătate rezidente în țara de compilare.

15) Variabila 310101: Numărul de unități locale

Numărul de unități locale, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 696/93, înregistrate la populația avută în vedere în registrul statistic al întreprinderilor, după corectarea erorilor, în special a erorilor de încadrare. Unitățile locale trebuie incluse, chiar dacă nu au angajați plătiți. Această statistică ar trebui să includă toate unitățile care au fost active cel puțin pe durata unei părți din perioada de referință.

16) Variabila 310102: Numărul de întreprinderi active

Aceeași cu definiția pentru variabila 210101 în cadrul A3.

17) Variabila 310103: Numărul de întreprinderi care au cel puțin un angajat

Aceeași cu definiția pentru variabila 210102 în cadrul A4.

18) Variabila 310104: Numărul de întreprinderi cu creștere puternică

Aceeași cu definiția pentru variabila 210103 în cadrul A5.

19) Variabila 310201: Creări de întreprinderi

Aceeași cu definiția pentru variabila 210201 în cadrul A7.

20) Variabila 310202: Desființări de întreprinderi

Aceeași cu definiția pentru variabila 210202 în cadrul A8.

21) Variabila 310203: Supraviețuiri de întreprinderi (doar supraviețuirile pe 3 ani calendaristici)

Aceeași cu definiția pentru variabila 210203 în cadrul A9.

22) Variabila 310204: Întreprinderi care au primul angajat

Aceeași cu definiția pentru variabila 210204 în cadrul A10.

23) Variabila 310205: Întreprinderi care nu mai au niciun angajat

Aceeași cu definiția pentru variabila 210205 în cadrul A11.

24) Variabila 310206: Întreprinderile care au supraviețuit și au cel puțin un angajat (doar pentru întreprinderile care au supraviețuit trei ani calendaristici)

Aceeași cu definiția pentru variabila 210206 în cadrul A12.

25) Variabila 410101: Numărul de întreprinderi din străinătate al căror control ultim este deținut de unitățile instituționale din țara raportoare

O întreprindere din străinătate al cărei control ultim este deținut de o unitate instituțională din țara raportoare înseamnă o întreprindere care nu este rezidentă în țara de compilare și al cărei control ultim este deținut de o unitate instituțională rezidentă în țara de compilare. „Control”, „întreprindere”, „sucursală” și „unitate instituțională care deține controlul ultim” (UCI) au același înțeles cu cel din definiția pentru întreprinderile aflate sub control străin.

Pentru statisticile privind activitățile internaționale, „statistici externe privind filialele străine” înseamnă statisticile care descriu activitatea filialelor străine în străinătate al căror control ultim este deținut de o unitate instituțională rezidentă în țara de compilare.

B. COMPONENTE ALE FORȚEI DE MUNCĂ

1) Variabila 120101: Numărul de angajați și de lucrători independenți

Numărul de angajați și de lucrători independenți este suma dintre numărul de angajați și numărul de lucrători independenți. Definiția numărului de angajați este aceeași cu definiția pentru variabila 220102 în cadrul B5. Numărul de lucrători independenți este numărul mediu de persoane care au fost, la un moment dat, în cursul perioadei de referință, proprietari unici sau coproprietari ai unității statistice în care lucrează. De asemenea, sunt incluși lucrătorii familiali și lucrătorii externi al căror venit este o funcție a valorii producției unității statistice.

2) Variabila 120201: Ore lucrate de angajați

Numărul total de ore lucrate de angajați reprezintă numărul de ore efectiv lucrate de angajați pentru producția unității statistice pe durata perioadei de referință.

Se include timpul consacrat activităților adiacente, care contribuie indirect la producție (de exemplu, planificare, pregătire, activități administrative și alte activități similare), precum și timpul petrecut fără muncă efectivă, dar considerat și remunerat ca atare de unitatea statistică (de exemplu pauze scurte, întreruperi scurte cauzate de oprirea producției, activități de formare și activități similare).

De asemenea, se include timpul petrecut la locul de muncă, chiar dacă este vorba despre o muncă adiacentă, fără o remunerație efectivă (de exemplu, orele suplimentare neplătite).

Este exclus timpul remunerat fără muncă efectivă și care nu este considerat ca atare de unitatea statistică (de exemplu, concediu anual, concediu medical, concediu de maternitate, sărbători oficiale, pauze mai lungi, pauze de masă, greve, navetă și altele).

Statisticile infra-anuale ar putea să nu ia în considerare toate aceste elemente, cum ar fi orele suplimentare neplătite.

3) Variabila 120301: Remunerații și salarii

Variabila „Remunerații și salarii” conține toate cheltuielile efectuate în perioada de referință pentru remunerația brută totală, în numerar sau în natură, a tuturor angajaților unității statistice. „Remunerații și salarii” face parte din variabila 220301 „Cheltuieli cu beneficiile angajaților”.

Remunerația brută totală, în numerar sau în natură, conține ca exemple, dar nu se limitează la următoarele elemente: remunerația directă, prime, alocații, bacșișuri, comisioane, plăți pentru sistemele de economii ale angajaților, plăți pentru zile nelucrate, remunerații și salarii în natură, produse ale întreprinderii, locuințe pentru personal, autovehicule de serviciu, opțiuni de achiziție de acțiuni și planuri de achiziție de acțiuni, sume care urmează să fie reținute de angajator (contribuții pentru asigurările sociale ale angajatului, impozit pe venitul persoanelor fizice etc.). Statisticile infra-anuale ar putea să nu fie în măsură să ia în considerare toate aceste elemente.

Se exclud cheltuielile privind serviciile prestate prin intermediul lucrătorilor temporari, precum și cheltuielile cu contribuțiile la asigurările sociale și alte obligații fiscale similare (legate direct sau indirect de remunerații și salarii), dacă sunt suportate de angajator.

4) Variabila 220101: Numărul de angajați și de lucrători independenți

Aceeași cu definiția pentru variabila 120101 în cadrul B1.

5) Variabila 220102: Numărul de angajați

Numărul de angajați reprezintă numărul mediu de persoane care au fost, la un moment dat în cursul perioadei de referință, angajați ai unității statistice.

Notă explicativă

Deși raportul de muncă care califică părțile (în angajați și angajatori) este definit în legislația specifică sau în contract, termenul „angajat” înseamnă de obicei o persoană angajată de unitatea statistică pentru a-i presta servicii în mod regulat, în schimbul unor beneficii, iar serviciile prestate nu fac parte dintr-o activitate independentă. Din motive de claritate, ucenicii, dacă sunt angajați în astfel de condiții, sunt considerați angajați.

Media trebuie calculată ca media aritmetică a numărului de angajați pe durata celor mai scurte perioade de durată egală care se încadrează în perioada de referință, pentru care se pot face observații în mod regulat (de exemplu, zilnic, săptămânal, lunar, trimestrial etc.).

6) Variabila 220103: Numărul de angajați în unități echivalent normă întreagă

Numărul de salariați convertit în echivalent normă întreagă (ENI).

Cifrele pentru numărul de persoane care lucrează mai puțin decât timpul standard de muncă al unui lucrător cu normă întreagă într-un an întreg trebuie convertite în echivalent normă întreagă, pe baza timpului de muncă al unui lucrător cu normă întreagă într-un an întreg în cadrul unității. Acesta reprezintă totalul orelor lucrate împărțit la media anuală de ore lucrate la locurile de muncă cu normă întreagă de pe teritoriul economic respectiv. Deoarece timpul de lucru al unui loc de muncă cu normă întreagă s-a modificat de-a lungul timpului și diferă de la un sector la altul, trebuie utilizate metode care stabilesc proporția medie și numărul mediu de ore ale locurilor de muncă cu normă parțială pentru fiecare grupă de ocupații. In primul rând trebuie evaluată o săptămână normală cu normă întreagă pentru fiecare grupă de ocupații. Dacă este posibil, o grupă de ocupații poate fi definită într-o ramură de activitate pe baza sexului și (sau) tipului de muncă efectuat. Numărul de ore convenit contractual poate constitui, pentru locurile de muncă salariate, criteriile adecvate pentru stabilirea acestor cifre. Echivalentul normă întreagă se calculează separat pentru fiecare grupă de ocupații, iar apoi este totalizat.

În această categorie sunt incluse persoanele care muncesc mai puțin decât o zi lucrătoare standard, mai puțin decât numărul standard de zile lucrătoare pe săptămână, sau mai puțin decât numărul standard de săptămâni/luni pe an. Conversia trebuie efectuată pe baza numărului de ore, zile, săptămâni sau luni lucrate.

7) Variabila 220104: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care au cel puțin un angajat

Definiția pentru „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este aceeași ca pentru variabila 120101 în cadrul B1, iar definiția pentru „Numărul de întreprinderi care au cel puțin un angajat” este aceeași ca pentru variabila 210102 în cadrul A4.

8) Variabila 220105: Numărul de angajați din întreprinderile care au cel puțin un angajat

Definiția pentru „Numărul de angajați” este aceeași ca pentru variabila 220102 în cadrul B5, iar definiția pentru „Numărul de întreprinderi care au cel puțin un angajat” este aceeași ca pentru variabila 210102 în cadrul A4.

9) Variabila 220106: Numărul de angajați din întreprinderile cu creștere puternică

Definiția pentru „Numărul de angajați” este aceeași cu definiția pentru variabila 220102 în cadrul B5. Definiția pentru „Populația de întreprinderi cu creștere puternică” este aceeași cu definiția pentru variabila 210103 în cadrul A5.

10) Variabila 220107: Numărul de angajați din întreprinderile noi cu creștere puternică

Definiția pentru „Numărul de angajați” este aceeași cu definiția pentru variabila 220102 în cadrul B5. Definiția pentru „Populația de întreprinderi noi cu creștere puternică” este aceeași cu definiția pentru variabila 210104 în cadrul A6.

11) Variabila 220201: Ore lucrate de angajați

Aceeași cu definiția pentru variabila 120201 în cadrul B2.

12) Variabila 220301: Cheltuieli cu beneficiile angajaților

Această variabilă conține toate cheltuielile legate de beneficiile angajaților, recunoscute de unitatea statistică în cursul perioadei de referință.

Beneficiile angajaților sunt toate formele de contraprestații acordate de unitatea statistică în schimbul serviciilor prestate de angajați sau pentru încetarea contractului de muncă.

13) Variabila 220302: Remunerații și salarii

Aceeași cu definiția pentru variabila 120301 în cadrul B3.

14) Variabila 220303: Costuri cu asigurările sociale

Costurile cu asigurările sociale ale angajatorilor corespund unei sume egale cu valoarea contribuțiilor de asigurări sociale suportate de angajatori pentru a asigura salariaților lor dreptul la prestații sociale.

Costurile cu asigurările sociale ale angajatorului cuprind contribuțiile de asigurări sociale ale angajatorului la planurile de pensii pentru limită de vârstă, boală, maternitate, invaliditate, șomaj, accidente de muncă și boli profesionale, alocații familiale precum și alte sisteme.

Sunt incluse costurile pentru toți salariații, inclusiv lucrătorii la domiciliu și ucenicii.

Sunt incluse cheltuielile pentru toate fondurile, indiferent dacă decurg din obligațiile statutare, dacă sunt prevăzute în contractele colective sau în contract sau dacă sunt voluntare. Remunerațiile și salariile pe care angajatorul continuă să le plătească în caz de boală, accident de muncă, concediu de maternitate sau program redus de lucru pot fi înregistrate la această rubrică sau la rubrica remunerații și salarii, în funcție de practicile contabile ale unității.

15) Variabila 220401: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile nou create

Definiția pentru „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este aceeași ca pentru variabila 120101 în cadrul B1, iar definiția pentru „Întreprinderi nou create” (creări de întreprinderi) este aceeași ca pentru variabila 210201 în cadrul A7.

16) Variabila 220402: Numărul de angajați din întreprinderile nou create

Definiția pentru „Numărul de angajați” este aceeași ca pentru variabila 220102 în cadrul B5, iar definiția pentru „Întreprinderi nou create” (creări de întreprinderi) este aceeași ca pentru variabila 210201 în cadrul A7.

17) Variabila 220403: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile desființate

Definiția pentru „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este aceeași ca pentru variabila 120101 în cadrul B1, iar definiția pentru „Întreprinderi desființate” este aceeași ca pentru variabila 210202 în cadrul A8.

18) Variabila 220404: Numărul de angajați din întreprinderile desființate

Definiția pentru „Numărul de angajați” este aceeași ca pentru variabila 220102 în cadrul B5, iar definiția pentru „Întreprinderi desființate” este aceeași ca pentru variabila 210202 în cadrul A8.

19) Variabila 220405: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care au supraviețuit

Definiția pentru „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este aceeași ca pentru variabila 120101 în cadrul B1, iar definiția pentru „Supraviețuiri de întreprinderi” este aceeași ca pentru variabila 210203 în cadrul A9.

20) Variabila 220406: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care au supraviețuit, în anul creării

Definiția pentru „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este aceeași ca pentru variabila 120101 în cadrul B1, iar definiția pentru „Supraviețuiri de întreprinderi” este aceeași ca pentru variabila 210203 în cadrul A9. Pentru această variabilă „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este cel din anul creării întreprinderii, astfel cum este definit în cadrul A7.

21) Variabila 220407: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care au primul angajat

Definiția pentru „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este aceeași ca pentru variabila 120101 în cadrul B1, iar definiția pentru „Întreprinderi care au primul angajat” este aceeași ca pentru variabila 210204 în cadrul A10.

22) Variabila 220408: Numărul de angajați din întreprinderile care au primul angajat

Definiția pentru „Numărul de angajați” este aceeași ca pentru variabila 220102 în cadrul B5, iar definiția pentru „Întreprinderi care au primul angajat” este aceeași ca pentru variabila 210204 în cadrul A10.

23) Variabila 220409: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care nu mai au niciun angajat

Definiția pentru „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este aceeași ca pentru variabila 120101 în cadrul B1, iar definiția pentru „Întreprinderi care nu mai au niciun angajat” este aceeași ca pentru variabila 210205 în cadrul A11.

24) Variabila 220410: Numărul de angajați din întreprinderile care nu mai au niciun angajat

Definiția pentru „Numărul de angajați” este aceeași ca pentru variabila 220102 în cadrul B5, iar definiția pentru „Întreprinderi care nu mai au niciun angajat” este aceeași ca pentru variabila 210205 în cadrul A11.

25) Variabila 220411: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care au supraviețuit și au cel puțin un angajat

Definiția pentru „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este aceeași ca pentru variabila 120101 în cadrul B1, iar definiția pentru „Supraviețuiri de întreprinderi care au cel puțin un angajat” este aceeași ca pentru variabila 210206 în cadrul A12.

26) Variabila 220412: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care au supraviețuit și au cel puțin un angajat, în anul creării

Definiția pentru „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este aceeași ca pentru variabila 120101 în cadrul B1, iar definiția pentru „Supraviețuiri de întreprinderi care au cel puțin un angajat” este aceeași ca pentru variabila 210206 în cadrul A12. Pentru această variabilă „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este cel al anului creării întreprinderii, și anume anul în care întreprinderea a avut primul angajat, astfel cum este definit pentru variabila 210204 în cadrul A10.

27) Variabila 220501: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile aflate sub control străin

Definiția pentru „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este aceeași ca pentru variabila 120101 în cadrul B1, iar definiția pentru „Întreprinderi aflate sub control străin” este aceeași ca pentru variabila 210301 în cadrul A13.

28) Variabila 220601: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care exercită control în străinătate (conceptul UCI) și filialele autohtone

Definiția pentru „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este aceeași ca pentru variabila 120101 în cadrul B1, iar definiția pentru „Întreprinderi care exercită control în străinătate (conceptul UCI) și filialele autohtone” este aceeași ca pentru variabila 210401 în cadrul A14.

29) Variabila 220701: Cheltuieli cu beneficiile angajaților în întreprinderile aflate sub control străin

Definiția pentru „Cheltuieli cu beneficiile angajaților” este aceeași ca pentru variabila 220301 în cadrul B12, iar definiția pentru „Numărul de întreprinderi aflate sub control străin” este aceeași ca pentru variabila 210301 în cadrul A13.

30) Variabila 320101: Numărul de angajați și de lucrători independenți din unitățile locale

Definiția pentru „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este aceeași ca pentru variabila 120101 în cadrul B1, iar definiția pentru „Unități locale” este aceeași ca pentru variabila 310101 în cadrul A15.

31) Variabila 320102: Numărul de angajați și de lucrători independenți

Aceeași cu definiția pentru variabila 120101 în cadrul B1.

32) Variabila 320103: Numărul de angajați

Aceeași cu definiția pentru variabila 220102 în cadrul B5.

33) Variabila 320301: Remunerații și salarii în unitățile locale

Definiția pentru „Remunerații și salarii” este aceeași ca pentru variabila 120301 în cadrul B3, iar definiția pentru „Numărul de unități locale” este aceeași ca pentru variabila 310101 în cadrul A17.

34) Variabila 320104: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care au cel puțin un angajat

Aceeași cu definiția pentru variabila 220104 în cadrul B7.

35) Variabila 320105: Numărul de angajați din întreprinderile care au cel puțin un angajat

Aceeași cu definiția pentru variabila 220105 în cadrul B8

36) Variabila 320201: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile nou create

Aceeași cu definiția pentru variabila 220401 în cadrul B15

37) Variabila 320202: Numărul de angajați din întreprinderile nou create

Aceeași cu definiția pentru variabila 220402 în cadrul B16.

38) Variabila 320203: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile desființate

Aceeași cu definiția pentru variabila 220403 în cadrul B17.

39) Variabila 320204: Numărul de angajați din întreprinderile desființate

Aceeași cu definiția pentru variabila 220404 în cadrul B18.

40) Variabila 320205: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care au supraviețuit (doar pentru întreprinderile care au supraviețuit trei ani calendaristici)

Aceeași cu definiția pentru variabila 220405 în cadrul B19.

41) Variabila 320206: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care au supraviețuit, în anul creării (doar pentru întreprinderile care au supraviețuit trei ani calendaristici)

Aceeași cu definiția pentru variabila 220406 în cadrul B20.

42) Variabila 320207: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care au primul angajat în t

Aceeași cu definiția pentru variabila 220407 în cadrul B21.

43) Variabila 320208: Numărul de angajați din întreprinderile care au primul angajat

Aceeași cu definiția pentru variabila 220408 în cadrul B22.

44) Variabila 320209: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care nu mai au niciun angajat

Aceeași cu definiția pentru variabila 220409 în cadrul B23.

45) Variabila 320210: Numărul de angajați din întreprinderile care nu mai au niciun angajat

Aceeași cu definiția pentru variabila 220410 în cadrul B24.

46) Variabila 320211: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care au supraviețuit și au cel puțin un angajat (doar pentru întreprinderile care au supraviețuit trei ani calendaristici)

Aceeași cu definiția pentru variabila 204011 în cadrul B25.

47) Variabila 320212: Numărul de angajați și de lucrători independenți din întreprinderile care au supraviețuit și au cel puțin un angajat, în anul creării (doar pentru întreprinderile care au supraviețuit trei ani calendaristici)

Aceeași cu definiția pentru variabila 241012 în cadrul B26.

48) Variabila 420101: Numărul de angajați și de lucrători independenți în întreprinderile din străinătate al căror control ultim este deținut de unitățile instituționale din țara raportoare

Definiția pentru „Numărul de angajați și de lucrători independenți” este aceeași ca pentru variabila 120101 în cadrul B1, iar definiția pentru „Întreprinderi din străinătate al căror control ultim este exercitat de unitățile instituționale din țara raportoare” este aceeași ca pentru variabila 410101 în cadrul A25.

49) Variabila 420201: Cheltuieli cu beneficiile angajaților în întreprinderile din străinătate al căror control ultim este exercitat de unitățile instituționale din țara raportoare

Definiția pentru „Cheltuieli cu beneficiile angajaților” este aceeași ca pentru variabila 220301 în cadrul B12, iar definiția pentru „Întreprinderi din străinătate al căror control ultim este exercitat de unitățile instituționale din țara raportoare” este aceeași ca pentru variabila 410101 în cadrul A25.

C. PREȚURI

1) Variabila 130101: Prețurile de import

Obiectivul indicilor prețurilor de import este măsurarea evoluției lunare a prețurilor tranzacționale ale bunurilor achiziționate de rezidenți de la nerezidenți. Toate serviciile aferente se exclud inițial din domeniul de aplicare, cu excepția celor acoperite de acordul comercial CIF (cost, asigurare și navlu). Indicii de preț trebuie să reflecte fluctuațiile în timp ale prețurilor articolelor comparabile.

Este esențial să fie luate în calcul toate caracteristicile produselor care determină prețurile, inclusiv cantitatea de unități vândute, transportul, rabaturile, condițiile de întreținere, condițiile de garanție, originea și destinația. Specificația trebuie să fie astfel întocmită încât, în cursul perioadelor de referință ulterioare, unitatea de observare să fie capabilă să identifice cu precizie produsul și să furnizeze prețul unitar corect.

Domeniului de aplicare al prețurilor de import i se aplică următoarele limitări:

— se exclud importurile gospodăriilor, unităților administrațiilor publice și instituțiilor fără scop lucrativ;

— sistemul comercial subiacent este sistemul comercial special, astfel încât să fie incluse atât importurile normale, cât și importurile pentru perfecționare activă și după perfecționare pasivă, atunci când unitatea raportoare dobândește proprietatea bunurilor. Importurile pentru recondiționare nu sunt acoperite;

— produsele acoperite se limitează la produsele B, C și D din CPA. Serviciile conexe se exclud.

Definiției prețurilor de import i se aplică următoarele reguli:

— Prețul adecvat este prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontieră, fără toate taxele și impozitele pe bunuri și servicii care urmează să fie suportate de unitatea raportoare.

— Pentru a putea indica evoluția reală a fluctuațiilor prețurilor, prețul luat în calcul trebuie să fie prețul real al tranzacției și nu prețul de catalog, prin urmare este necesar ca reducerile să fie deduse din preț.

— Pentru a putea indica fluctuațiile prețurilor în sine, elaborarea indicilor de preț trebuie să ia în calcul și schimbările calitative ale produselor și să se opereze corecțiile necesare.

— De asemenea, alte caracteristici care determină prețurile trebuie să fie tratate în mod coerent.

— Importurile se înregistrează în cazul în care are loc un transfer de proprietate asupra bunurilor (adică în cazul în care părțile înregistrează tranzacțiile în contabilitate sau într-un cont).

— Transferul de proprietate asupra navelor și aeronavelor, precum și asupra navelor spațiale, de la o persoană stabilită într-o altă țară către o persoană stabilită în statul membru în cauză, se ia în calcul ca un import.

Indicele trebuie să reflecte, în principiu, prețul mediu în cursul perioadei de referință. În practică, informațiile colectate efectiv se pot referi la o anumită zi de la jumătatea perioadei de referință, care trebuie să fie stabilită ca cifră reprezentativă pentru perioada de referință. În cazul produselor cu un impact semnificativ asupra economiei naționale despre care se cunoaște că au, cel puțin ocazional, o evoluție volatilă a prețurilor, este important ca indicele să reflecte efectiv prețurile medii.

2) Variabila 130102: Prețurile de import (zona euro) (opțional pentru țările din afara zonei euro)

3) Variabila 130103: Prețurile de import (în afara zonei euro) (opțional pentru țările din afara zonei euro)

Indicii prețurilor de import necesită un calcul separat, în funcție de țara de expediere a bunurilor (zona euro și în afara zonei euro). Țara de expediere este determinată într-un mod coerent cu normele vamale.

4) Variabila 130201: Prețurile la producător

Obiectivul indicelui prețului la producător este măsurarea evoluției prețurilor tranzacționale ale activităților economice din industrie, construcții și servicii.

Definiției prețurilor la producător i se aplică următoarele reguli:

Toate caracteristicile care determină prețurile produselor se iau în considerare, inclusiv de exemplu cantitatea de unități vândută, transportul asigurat, suprataxele, reducerile, rabaturile, condițiile de întreținere, condițiile de garanție, destinația etc.

Prețurile la producător măsoară evoluția prețurilor din punctul de vedere al producătorului/vânzătorului. Prețul adecvat este prețul de bază fără TVA și alte taxe deductibile similare legate direct de cifra de afaceri, precum și fără toate taxele și impozitele pe bunuri și servicii facturate de unitate, în timp ce eventualele subvenții pe produse primite de producător trebuie adăugate.

În scopul indicării evoluției reale a fluctuațiilor prețurilor, acestea trebuie să fie prețurile tranzacționale reale și nu prețurile de catalog.

Pentru a putea indica fluctuațiile prețurilor în sine, elaborarea indicilor de prețuri la producător trebuie să ia în calcul schimbările calitative ale produselor și să se opereze corecțiile necesare.

Specificația trebuie să fie astfel întocmită încât, în cursul perioadelor de referință ulterioare, unitatea de observare să fie capabilă să identifice cu precizie produsul și să furnizeze prețul unitar corect.

Indicele trebuie să reflecte, în principiu, prețul mediu în cursul perioadei de referință. În practică, informațiile colectate efectiv se pot referi la o anumită zi de la jumătatea perioadei de referință, care trebuie să fie stabilită ca cifră reprezentativă pentru perioada de referință. În cazul produselor cu un impact semnificativ asupra economiei naționale despre care se cunoaște că au, cel puțin ocazional, o evoluție volatilă a prețurilor, este important ca indicele să reflecte efectiv prețurile medii.

Datele privind prețurile trebuie să reflecte prețurile în momentul tranzacției efective, și anume atunci când creanțele și obligațiile apar, sunt transformate sau sunt anulate.

Prețul serviciilor trebuie să fie înregistrate, în principiu, în momentul prestării serviciilor. În cazul în care prestarea serviciului acoperă mai multe perioade de timp sau în cazul în care serviciile sunt achiziționate înainte de prestarea acestora, trebuie efectuate ajustări corespunzătoare.

Indicele de prețuri la producător pentru servicii pentru o activitate economică măsoară evoluția prețurilor medii ale tuturor serviciilor, „Business-to-All”, care este compus din „Business-to-Business – B2B” și „Business-to-consumers – B2C”. Vânzările către sectorul public, „Business-to-Government – B2G”, sunt de asemenea incluse în „B2B”.

5) Variabila 130202: Prețurile la producătorii interni

6) Variabila 130203: Prețurile la producătorii externi

7) Variabila 130204: Prețurile la producătorii externi (zona euro) (opțional pentru țările din afara zonei euro)

8) Variabila 130205: Prețurile la producătorii externi (în afara zonei euro) (opțional pentru țările din afara zonei euro)

Indicele prețurilor la producătorii interni al unei activități economice măsoară evoluția prețurilor medii ale tuturor bunurilor și serviciilor aferente, care rezultă din activitatea respectivă și sunt vândute pe piața internă. Indicele prețului extern indică evoluția prețurilor medii (transformate în monedă locală) ale tuturor bunurilor și serviciilor aferente care rezultă din activitatea respectivă și sunt vândute în afara pieței interne.

Atunci când sunt combinați, acești doi indici indică evoluția prețurilor medii ale tuturor bunurilor și serviciilor aferente care rezultă dintr-o activitate. În cazul prețurilor la producător ale pieței externe, prețul trebuie să fie calculat la frontierele naționale FOB (liber la bord).

Indicii prețurilor interne și externe necesită elaborarea unor indici separați ai prețurilor la producător în funcție de destinația produsului. Destinația este determinată de locul de reședință al părții terțe care a comandat sau achiziționat produsul.

Prețurile la producător sau costuri pentru clădiri rezidențiale noi

Indicii prețurilor la producător pentru construcții măsoară numai dezvoltarea de clădiri rezidențiale noi, excluzând reședințele pentru comunități, clădirile nerezidențiale, prețurile terenurilor și onorariile arhitecților și de altă natură. Aceștia reflectă prețurile achitate de client întreprinderii de construcții. Prin urmare, indicii reflectă nu numai variațiile factorilor de cost în construcții, ci și schimbările productivității și marjele profitului. În afară de aceasta, există o diferență temporală între prețul de producție și costurile de producție corespunzătoare. Costurile totale de construcție a clădirilor rezidențiale noi pot fi utilizate ca proxy pentru prețurile la producător.

Obiectivul indicelui de cost total al construcțiilor este indicarea evoluției costurilor suportate de contractor pentru realizarea procesului de construcție.

Costurile care constituie costurile totale de construcție a clădirilor rezidențiale noi sunt costurile materialelor, costuri cu forța de muncă, mașini și utilaje, transport, energie și alte costuri. Costurile reședințelor pentru comunități, clădirile nerezidențiale, prețurile terenurilor și onorariile arhitecților și de altă natură nu fac parte din costurile de construcție.

Costurile materialelor se calculează, în general, prin utilizarea prețurilor materialelor. Prețurile materialelor trebuie să se bazeze mai degrabă pe prețurile reale decât pe prețurile de catalog. Prețurile trebuie să se bazeze pe un eșantion de produse și furnizori. Prețurile sunt evaluate fără TVA.

Costurile cu forța de muncă trebuie să includă remunerațiile și salariile, precum și contribuțiile de asigurări sociale pentru toți angajații. Contribuțiile de asigurări sociale includ: i) contribuțiile sociale legale plătibile de către angajator, ii) contribuțiile sociale convenite colectiv, contractual sau benevol, plătibile de către angajator și iii) contribuțiile sociale imputate (prestații sociale plătite direct de angajator).

O clădire rezidențială nouă este orice clădire care este construită pentru o utilizare rezidențială permanentă sau temporară sau o clădire care este convertită de la alte utilizări în utilizare rezidențială permanentă sau temporară și pentru care legislația națională prevede obligativitatea unei autorizații de construcție sau de urbanism.

D. INTRĂRI PRIVIND CERCETAREA ȘI DEZVOLTAREA

1) Variabila 230101: Cheltuieli cu cercetarea și dezvoltarea în cadrul întreprinderii

Cercetarea și dezvoltarea experimentală înseamnă orice activitate creatoare întreprinsă sistematic în scopul creșterii volumului de cunoștințe, inclusiv cunoștințele despre om, cultură și societate, și al utilizării acestora pentru conceperea unor noi aplicații ale cunoștințelor disponibile.

Cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea în cadrul întreprinderii reprezintă suma cheltuită pentru cercetarea și dezvoltarea desfășurată în cadrul unei unități raportoare.

Cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea în cadrul întreprinderii reprezintă toate cheltuielile curente plus cheltuielile cu formarea brută de capital fix pentru cercetarea și dezvoltarea desfășurată în cadrul unei unități statistice într-o perioadă de referință anume, indiferent de sursa fondurilor. Cheltuielile curente cu cercetarea și dezvoltarea includ costurile cu forța de muncă pentru lucrătorii interni în domeniul cercetării și dezvoltării și alte costuri curente (costuri cu lucrătorii externi în domeniul cercetării și dezvoltării, achiziționarea de servicii). Cheltuielile cu formarea brută de capital fix pentru cercetare și dezvoltare includ: achiziționarea de terenuri, achiziționarea de clădiri, achiziționarea de echipamente informatice și pentru comunicații, achiziționarea de alte mașini și echipamente, achiziționarea de software capitalizat, achiziționarea de alte produse care încorporează proprietate intelectuală.

2) Variabila 230201: Lucrătorii în domeniul cercetării și dezvoltării

Cercetarea și dezvoltarea experimentală înseamnă orice activitate creatoare întreprinsă sistematic în scopul creșterii volumului de cunoștințe, inclusiv cunoștințele despre om, cultură și societate, și al utilizării acestora pentru conceperea unor noi aplicații ale cunoștințelor disponibile.

Lucrătorii în domeniul cercetării și dezvoltării dintr-o unitate statistică includ toate persoanele implicate direct în cercetare și dezvoltare, indiferent dacă sunt angajați ai unității statistice sau contribuitori externi integrați pe deplin în activitățile de cercetare și dezvoltare ale unității statistice, precum și lucrătorii care furnizează servicii directe pentru activitățile de cercetare și dezvoltare (cum ar directorii, administratorii, tehnicienii și personalul administrativ implicați în cercetare și dezvoltare).

Trebuie să fie excluse persoanele care furnizează servicii de sprijin și auxiliare indirecte, cum ar fi cantină, întreținere, personalul administrativ și personalul de securitate, chiar dacă remunerațiile și salariile acestora sunt incluse în „alte costuri curente” atunci când se măsoară cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea în cadrul întreprinderii din definiția D1.

Variabila „Lucrătorii în domeniul cercetării și dezvoltării” include două categorii principale de persoane:

— Persoane angajate de unitatea statistică care contribuie la activitățile de cercetare și dezvoltare din cadrul întreprinderii (Lucrători interni în domeniul cercetării și dezvoltării).

— Contribuitori externi care sunt integrați pe deplin în activitățile de cercetare și dezvoltare din cadrul unității statistice (lucrători externi în domeniul cercetării și dezvoltării) care pot fi independenți (lucrători independenți) sau dependenți (primesc remunerații/salarii, însă nu de la unitatea statistică care desfășoară cercetarea și dezvoltarea).

3) Variabila 230202: Cercetători

Cercetătorii sunt profesioniști implicați în conceperea sau crearea de noi cunoștințe. Ei desfășoară activități de cercetare și îmbunătățesc sau dezvoltă concepte, teorii, modele, tehnici, instrumente, software sau modele operaționale.

Directorii și administratorii implicați în planificarea și gestionarea aspectelor științifice și tehnice ale activității cercetătorilor sunt clasificați, de asemenea, ca „cercetători”.

4) Variabila 230301: Cheltuieli cu cercetarea și dezvoltarea în cadrul întreprinderii din întreprinderile aflate sub control străin

Definiția pentru „Cheltuieli cu cercetarea și dezvoltarea în cadrul întreprinderii” este aceeași ca pentru variabila 230101 în cadrul D1, iar definiția pentru „Întreprinderi aflate sub control străin” este aceeași ca pentru variabila 210301 în cadrul A13.

5) Variabila 230401: Lucrători în domeniul cercetării și dezvoltării în întreprinderile aflate sub control străin

Definiția pentru „Lucrătorii în domeniul cercetării și dezvoltării” este aceeași ca pentru variabila 230201 în cadrul D2, iar definiția pentru „Întreprinderi aflate sub control străin” este aceeași ca pentru variabila 210301 în cadrul A13.

6) Variabila 230501: Alocări din bugetul de stat pentru cercetare și dezvoltare (CCBCD)

Alocările din bugetul de stat pentru cercetare și dezvoltare (CCBCD) sunt toate creditele alocate finanțării cercetării și dezvoltării (pentru toate sectoarele) din bugetele sectoriale de stat. Sectorul administrațiilor publice cuprinde subsectoarele administrației centrale (federale), al administraților regionale (state) și locale (municipale) (finanțarea pentru cercetare și dezvoltare al celei din urmă poate să nu fie inclusă în CCBCD dacă se consideră că nu este semnificativă sau dacă nu pot fi colectate date) CCBCD se referă la datele bugetare, de la previziuni bugetare până la cheltuieli efective, însă colectarea datelor se concentrează de obicei pe „Credite bugetare inițiale” și „Credite bugetare finale”.

7) Variabila 230502: Finanțare publică națională acordată activităților de cercetare și dezvoltare coordonate la nivel transnațional

Finanțarea publică națională acordată activităților de cercetare și dezvoltare coordonate la nivel transnațional se definește ca finanțarea totală de la buget de către sectorul administrațiilor publice, măsurată prin CCBCD, care are scopul de a sprijini: entități publice transnaționale cu activitate în domeniul cercetării și dezvoltării, programe transnaționale publice la nivel european în domeniul cercetării și dezvoltării și programe publice bilaterale sau multilaterale în domeniul cercetării și dezvoltării stabilite între statele membre ale UE, țările candidate sau țările AELS.

8) Variabila 330101: Cheltuieli cu cercetarea și dezvoltarea în cadrul întreprinderii

Aceeași cu definiția pentru variabila 230101 în cadrul D1

9) Variabila 330201: Lucrătorii în domeniul cercetării și dezvoltării

Aceeași cu definiția pentru variabila 230201 în cadrul D2

10) Variabila 330202: Cercetători

Aceeași cu definiția pentru variabila 230202 în cadrul D3

E. ACHIZIȚII

1) Variabila 240101: Total achiziții de bunuri și servicii

Total achiziții de bunuri și servicii includ cantitatea totală de bunuri și servicii achiziționate de unitatea statistică, recunoscută în contabilitate ca active curente sau cheltuieli în cursul perioadei de referință.

Aceste achiziții de bunuri includ, de exemplu (listă neexhaustivă): materii prime, auxiliare și de ambalare, consumabile, combustibil, piese de schimb, semințe și furaje, animale, articole în stocuri mici și bunuri achiziționate în scopul revânzării.

Achizițiile de servicii includ, de exemplu (listă neexhaustivă): servicii de electricitate, încălzire, apă, întreținere, reparații, redevențe, închiriere, asigurări, cercetare (dacă sunt efectuate de terți), munca efectuată de agenți, publicitate, promovare, transport, comunicare, servicii bancare, servicii juridice, contabile și orice alt serviciu prestat de terți și recunoscute drept cheltuială în cursul perioadei de referință.

Creșterile în ceea ce privește produsele finite și producția neterminată, precum și orice active financiare și active imobilizate, nu sunt incluse. O excepție o reprezintă activele din alte clase reclasificate la oricare dintre elementele enumerate mai sus, care trebuie incluse.

Achizițiile de bunuri și servicii la care se face referire în prezenta definiție sunt evaluate în conformitate cu normele stabilite în acest sens în standardele de contabilitate pe baza cărora au fost recunoscute activele și cheltuielile menționate anterior.

2) Variabila 240102: Achiziții de bunuri și servicii destinate revânzării

Achizițiile de bunuri și servicii în scopul revânzării în aceeași stare cum au fost primite sunt achiziții de bunuri destinate revânzării către terți fără altă prelucrare. Acestea includ și achizițiile de servicii de la societăți de prestări de servicii care le refacturează ulterior, și anume întreprinderile a căror cifră de afaceri nu se compune doar din taxele de agenție percepute pentru efectuarea unor tranzacții de servicii (cum ar fi în cazul agenților imobiliari), ci și din sumele efective corespunzătoare serviciilor ca atare, ca de exemplu cumpărările de servicii de transport de către agențiile de voiaj.

Valoarea bunurilor și serviciilor revândute unor terțe părți pe bază de comision se exclude, deoarece aceste bunuri nu sunt nici cumpărate, nici vândute de agentul care primește comisionul.

Achizițiile de bunuri și servicii în scopul revânzării în aceeași stare cum au fost primite fac parte din Total achiziții de bunuri și servicii și sunt utilizate la calcularea altor agregate și solduri.

3) Variabila 240103: Cheltuieli cu servicii prestate prin intermediul lucrătorilor temporari

Această variabilă conține toate cheltuielile recunoscute de unitatea statistică în cursul perioadei de referință și se referă la serviciile care i-au fost prestate de agențiile de plasare a forței de muncă în regim temporar și organizațiile similare care furnizează societăților clienților personal pentru perioade de timp limitate în vederea suplimentării sau înlocuirii temporare a forței de muncă a clientului, persoanele plasate fiind angajați ai agențiilor de plasare a forței de muncă în regim temporar. Variabila „Cheltuieli cu servicii prestate prin intermediul lucrătorilor temporari” face parte din variabila „Total achiziții de bunuri și servicii”.

Cu toate acestea, aceste agenții și organizații nu asigură supravegherea directă a angajaților la locurile de muncă ale clientului. În această variabilă se includ doar cheltuielile pentru furnizarea de personal fără legătură cu furnizarea de anumite servicii industriale sau neindustriale.

4) Variabila 240104: Cheltuieli cu chirii pe termen lung și leasing operațional

Cheltuielile cu chiriile pe termen lung includ toate cheltuielile recunoscute de unitatea statistică în cursul perioadei de referință și care sunt legate de închirierea activelor imobilizate. În această variabilă sunt incluse plățile în cadrul unui contract de leasing operațional legat de active imobilizate.

Pentru această variabilă, un contract de leasing este clasificat drept leasing operațional dacă nu transferă în mod substanțial toate riscurile și beneficiile aferente dreptului de proprietate asupra unui activ suport.

5) Variabila 240105: Achiziții de produse energetice

Achizițiile tuturor produselor energetice pe parcursul perioadei de referință trebuie incluse în această variabilă doar dacă acestea sunt achiziționate pentru a fi utilizate drept combustibil. Se exclud produsele energetice achiziționate ca materii prime sau pentru a fi revândute fără a fi transformate. Cifra trebuie prezentată numai valoric.

6) Variabila 240106: Plăți efectuate către subcontractanți

Pentru activitățile din secțiunile B-E din NACE, plățile efectuate către subcontractanți sunt plățile efectuate de unitate unor terțe părți în schimbul unor bunuri și servicii industriale furnizate ca parte a unei relații de subcontractare care se definește după cum urmează:

Două întreprinderi sunt legate printr-o relație de subcontractare atunci când se reunesc condițiile A și B:

A. întreprinderea client, numită și contractor principal, participă la conceperea produsului furnizând, chiar și parțial, specificații tehnice întreprinderii furnizoare, numită și subcontractant, și/sau o aprovizionează pe aceasta cu materialele care urmează a fi prelucrate;

B. întreprinderea client vinde produsul subcontractat, fie ca atare sau ca parte a unui produs mai complex și preia responsabilitatea post-vânzare a produsului.

Notă: Simpla mențiune a culorii, mărimii sau numărului de catalog nu constituie o specificație tehnică. Fabricarea unui produs la comandă nu implică în mod necesar o relație de subcontractare.

Pentru statisticile referitoare la activitățile din secțiunea F din NACE, plățile efectuate subcontractanților sunt plățile efectuate de unitate unor terțe părți în schimbul unor lucrări de construcții furnizate ca parte a unei relații de subcontractare.

Două întreprinderi sunt legate printr-o relație de subcontractare atunci când sunt satisfăcute simultan condițiile A, B, C și D:

A. Întreprinderea client încheie un contract cu întreprinderea furnizoare, denumită în continuare „subcontractant”, pentru executarea de lucrări sau servicii care fac parte integrantă din procesul de construcție;

B. Întreprinderea client este responsabilă cu produsul final al procesului de construcție, răspunderea acoperind și partea executată de subcontractanți; în anumite situații, subcontractantului poate să îi revină o anumită răspundere.

C. Întreprinderea client furnizează specificații subcontractantului, de exemplu lucrări sau servicii care trebuie executate de subcontractant la comandă în vederea unui proiect specific și care, prin urmare, nu pot fi lucrări sau servicii standard sau comandate din catalog.

D. Contractul reciproc nu face obiectul unui acord de tip asociativ, cum ar fi un răspuns comun la o procedură de ofertare, un consorțiu sau o asociere în participație etc.

7) Variabila 240201: Variația stocurilor de bunuri

Variația stocurilor de bunuri este diferența dintre valoarea totală a stocurilor recunoscută de unitatea statistică la sfârșitul și la începutul perioadei de referință. Valoarea stocurilor respective este cea recunoscută în situațiile financiare.

8) Variabila 240202: Variația stocurilor de produse finite și producție neterminată

Această variabilă este definită ca fiind variația valorii stocurilor de produse finite sau în curs de a fi fabricate care au fost produse de unitatea statistică și care nu au fost încă vândute, în intervalul dintre prima și ultima zi a perioadei de referință. Face parte din variabila „Variația stocurilor de bunuri”.

Aceste produse includ producția neterminată care aparține unității statistice, chiar dacă produsele în cauză sunt deținute de terțe părți. În mod similar, produsele deținute de unitatea statistică care aparțin unei terțe părți sunt excluse.

Stocurile sunt evaluate la costul de producție și înainte de ajustările valorice (cum ar fi amortizarea).

9) Variabila 240203: Variația stocurilor de bunuri destinate revânzării

Variația stocurilor de bunuri destinate revânzării este diferența dintre valoarea totală a stocurilor recunoscută de unitatea statistică la sfârșitul și la începutul perioadei de referință ca articole destinate revânzării către terți fără altă prelucrare. Valoarea stocurilor respective este cea recunoscută în situațiile financiare. Variația stocurilor de bunuri destinate revânzării face parte din variabila „Variația stocurilor de bunuri”.

10) Variabila 240301: Total achiziții de bunuri și servicii de către întreprinderile aflate sub control străin

Definiția pentru „Total achiziții de bunuri și servicii” este aceeași ca pentru variabila 240101 în cadrul E1, iar definiția pentru „Întreprinderi aflate sub control străin” este aceeași ca pentru variabila 210301 în cadrul A13.

11) Variabila 240302: Achiziții de bunuri și servicii destinate revânzării de către întreprinderile aflate sub control străin

Definiția pentru „Achiziții de bunuri și servicii destinate revânzării” este aceeași ca pentru variabila 240102 în cadrul E2, iar definiția pentru „Întreprinderi aflate sub control străin” este aceeași ca pentru variabila 210301 în cadrul A13.

F. REZULTATE ȘI PERFORMANȚĂ

1) Variabila 140101: Producție (volum)

Producția în cadrul statisticilor pe termen scurt referitoare la întreprinderi trebuie furnizată ca indice. Indicele volumului producției este indicatorul de referință pentru dezvoltarea economică și este utilizat în special pentru a identifica, din stadiu incipient, punctele de inflexiune din dezvoltarea economică. Indicele trebuie prezentat sub forma unui indice de tip Laspeyres, comparând volumul producției actuale cu volumul corespunzător al producției din perioada de referință.

Obiectivul teoretic al indicelui volumului producției:

— În scopul statisticilor privind ciclul de afaceri, trebuie să fie măsurată producția proprie. Termenul „producție” în sensul statisticilor privind ciclul de afaceri nu includ intrările de la alte unități.

— Obiectivul indicelui volumului producției este, prin urmare, de a măsura modificările volumului valorii adăugate la intervale apropiate și regulate.

— Modificările volumului valorii adăugate măsurate ar trebui în general să aproximeze valoarea adăugată măsurată de conceptele din conturile naționale referitoare la valoarea adăugată.

Principiile de calcul al indicelui volumului de producție:

— În general, datele necesare pentru compilarea indicelui, astfel cum este definit prin obiectivul teoretic, nu sunt disponibile lunar.

— Prin urmare, valoarea adăugată la prețurile de bază se calculează numai pentru perioada de referință, în special pentru actualizarea ponderilor. În cazul în care valoarea adăugată în prețuri de bază nu este disponibilă se poate utiliza ca proxy valoarea adăugată brută la costul factorilor.

— Continuarea lunară a valorii adăugate în perioada de referință se face prin valori proxy corespunzătoare.

Calcularea valorilor proxy pentru continuare. În practică, valorile proxy adecvate continuării indicilor sunt următoarele:

— continuarea cu valorile de producție brute (deflatate),

— continuarea cu volume,

— continuarea cu cifra de afaceri (deflatată),

— continuarea cu volumul de lucru utilizat,

— continuarea cu materiile prime utilizate,

— continuarea cu consumul de energie necesar.

Corelația acestor măsuri proxy cu dezvoltarea valorii adăugate poate fi diferită în funcție de activitatea pe piață. Pentru fiecare activitate pe piață trebuie aleasă o valoare proxy cu o corelație ridicată.

Relațiile cu conturile naționale:

— Sensul comun al termenului „indice de producție” ca „evoluție a valorii adăugate” contrazice definiția „producției” în cadrul conturilor naționale sau al statisticilor structurale de întreprindere.

— În termenii conturilor naționale, indicele de producție se referă la dezvoltarea „valorii adăugate” în prețuri constante, în timp ce valoarea adăugată este în principiu diferența dintre producție și consumul intermediar la prețurile de bază.

2) Variabila 140201: Volumul vânzărilor

Volumul vânzărilor reprezintă valoarea cifrei de afaceri netă în prețuri constante și ca atare este un indice cantitativ. Poate fi calculat ca o cifră de afaceri netă în prețuri curente, deflatată prin indicatorul de preț corespunzător, sau ca un indice cantitativ derivat direct din cantitatea de bunuri vândute.

3) Variabila 140301: Cifra de afaceri netă

Pentru toate activitățile, cu excepția NACE 64, 65 și a anumitor activități din NACE 66, cifra de afaceri netă constă în toate veniturile realizate în cursul perioadei de referință în cursul activităților obișnuite ale unității statistice și este prezentată net de toate reducerile și rabaturile acordate de aceasta.

Veniturile sunt definite drept creșteri ale beneficiilor economice în cursul perioadei de referință sub forma intrărilor de active sau a măririi valorii activelor sau a scăderii datoriilor, care au drept rezultat o creștere a capitalurilor proprii, altele decât cele legate de contribuții ale participanților la capitalurile proprii.

Intrările de active menționate provin din contractele cu clienții și sunt realizate prin îndeplinirea de către unitatea statistică a obligațiilor de executare prevăzute în contractele menționate. O obligație de executare este reprezentată în mod normal de vânzarea (transferul) de bunuri sau de prestarea de servicii, însă intrările brute de active pot conține și venituri obținute ca rezultat al utilizării de către alte părți ale activelor unității statistice.

Sunt excluse din cifra de afaceri netă:

— toate taxele și impozitele legate în mod direct de venituri;

— orice sume colectate în numele oricărui mandant, dacă unitatea statistică acționează în calitate de agent în relația sa cu mandantul respectiv;

— toate veniturile care nu apar în cursul activităților obișnuite ale unității statistice. De obicei, aceste tipuri de venituri sunt clasificate drept „Alte venituri (din exploatare)”, „Venituri financiare”, „Venituri excepționale” sau o rubrică similară, în funcție de setul corespunzător de standarde contabile acceptate în general și utilizate pentru întocmirea situațiilor financiare.

Statisticile infra-anuale ar putea să nu fie în măsură să țină seama de aspecte precum reduceri anuale ale prețurilor, subvenții și promoții.

Pentru activitățile din NACE K6411, K6419 și K649, cifra de afaceri netă este definită ca valoarea producției minus subvenții sau subvenții guvernamentale.

Pentru activitățile din NACE K642 și K643, cifra de afaceri netă poate fi aproximată prin costurile totale de exploatare, dacă cifra de afaceri netă nu este disponibilă în situațiile financiare.

Pentru activitățile din NACE K6511, K6512 și K652, cifra de afaceri netă este definită ca prime brute încasate.

Pentru activitățile din NACE K653, cifra de afaceri netă este definită ca totalul contribuțiilor de pensii.

Pentru activitățile din NACE K66 pentru care cifra de afaceri netă nu este disponibilă în situațiile financiare, cifra de afaceri netă este definită ca valoarea producției minus subvenții sau subvenții guvernamentale. Pentru activitățile din NACE K66 pentru care cifra de afaceri netă este disponibilă în situațiile financiare, se aplică definiția standard a cifrei de afaceri nete.

4) Variabila 140302: Cifra de afaceri netă internă

5) Variabila 140303: Cifra de afaceri netă externă

6) Variabila 140304: Cifra de afaceri netă externă (zona euro)

7) Variabila 140305: Cifra de afaceri netă externă (în afara zonei euro)

Indicii cifrei de afaceri nete interne și externe necesită defalcarea cifrei de afaceri nete în funcție de prima destinație a produsului, pe baza schimbului de proprietate (indiferent dacă corespund sau nu circulației fizice transfrontaliere a bunurilor). Destinația este dată de locul de reședință al părții terțe care a achiziționat bunurile și serviciile.

8) Variabila 250101: Cifra de afaceri netă

Aceeași cu definiția pentru variabila 140301 în cadrul F3

9) Variabila 250102: Cifra de afaceri netă din agricultură, silvicultură, pescuit și activități industriale

Partea din cifra de afaceri netă a activităților clasificate în secțiunile A-F din NACE.

Se exclude cifra de afaceri netă obținută din revânzarea bunurilor și serviciilor cumpărate pentru a fi revândute ca atare.

10) Variabila 250103: Cifra de afaceri netă din activitățile industriale

Partea din cifra de afaceri netă derivată din activitățile clasificate în secțiunile B-F din NACE.

Se include și cifra de afaceri netă obținută din vânzarea bunurilor și serviciilor pe bază de subcontractare.

Se exclude cifra de afaceri netă obținută din revânzarea bunurilor și serviciilor cumpărate pentru a fi revândute ca atare.

11) Variabila 250104: Cifra de afaceri netă din activități industriale, cu excepția sectorului construcțiilor

Partea din cifra de afaceri netă a activităților clasificate în secțiunile B-E din NACE.

Se include și cifra de afaceri netă obținută din vânzarea bunurilor și serviciilor pe bază de subcontractare.

Se exclude cifra de afaceri netă obținută din revânzarea bunurilor și serviciilor cumpărate pentru a fi revândute ca atare.

12) Variabila 250105: Cifra de afaceri netă din sectorul construcțiilor

Partea din cifra de afaceri netă derivată din activitățile clasificate în secțiunea F din NACE.

Se include și cifra de afaceri netă obținută din vânzarea bunurilor și serviciilor pe bază de subcontractare.

Se exclude cifra de afaceri netă obținută din revânzarea bunurilor și serviciilor cumpărate pentru a fi revândute ca atare.

13) Variabila 250106: Cifra de afaceri netă a activităților de servicii

Veniturile din toate serviciile prestate (servicii bancare și de asigurări, servicii pentru întreprinderi sau persoane).

Această variabilă cuprinde cifra de afaceri netă obținută din activități de servicii rezultate dintr-o activitate principală sau secundară; unele activități de servicii pot fi prestate de unități industriale. Aceste activități sunt clasificate în secțiunile H-N și P-S din NACE, dar și în grupele de întreținere și reparații 45.2 și 45.4 din secțiunea G din NACE.

14) Variabila 250107: Cifra de afaceri netă din activități comerciale de achiziție și revânzare și din activități de intermediere

Partea din cifra de afaceri netă obținută din activitățile comerciale de cumpărare și revânzare ale unității, precum și din activitățile de intermediere ale unității. Acestea corespund vânzărilor de bunuri cumpărate de unitate în nume propriu și în cont propriu și revândute ca atare, sau după efectuarea unor operațiuni cum ar fi etichetarea, ambalarea și împachetarea practicate în mod uzual de întreprinderile de comerț distributiv precum și orice comisioane pentru cumpărări și vânzări în numele și în beneficiul unor terțe părți, și alte activități similare.

Revânzările pot fi defalcate în:

— revânzări către alți comercianți, utilizatori profesionali, etc. (vânzări cu ridicata);

— revânzări către gospodării particulare sau mici utilizatori (vânzări cu amănuntul).

Aceste activități sunt clasificate în secțiunea G din NACE (cu excepția grupelor de întreținere și reparații 45.2 și 45.4).

15) Variabila 250108: Cifra de afaceri netă din construcția de clădiri

Partea din cifra de afaceri netă derivată din activitățile clasificate în diviziunea F41 din NACE.

Se include și cifra de afaceri netă obținută din vânzarea bunurilor și serviciilor pe bază de subcontractare.

Se exclude cifra de afaceri netă obținută din revânzarea bunurilor și serviciilor cumpărate pentru a fi revândute ca atare.

16) Variabila 250109: Cifra de afaceri netă din construcții civile

Partea din cifra de afaceri netă derivată din activitățile clasificate în diviziunea F42 din NACE.

Se include și cifra de afaceri netă obținută din vânzarea bunurilor și serviciilor pe bază de subcontractare.

Se exclude cifra de afaceri netă obținută din revânzarea bunurilor și serviciilor cumpărate pentru a fi revândute ca atare.

17) Variabila 250110: Cifra de afaceri netă din activitatea principală la nivel de trei cifre NACE

Partea din cifra de afaceri netă obținută din activitatea principală a unității. Activitatea principală a unei unități se determină în conformitate cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 696/93 al Consiliului.

Se include și cifra de afaceri netă obținută din vânzarea bunurilor și serviciilor pe bază de subcontractare.

Se exclude cifra de afaceri netă obținută din revânzarea bunurilor și serviciilor cumpărate pentru a fi revândute ca atare.

18) Variabila 250111: Cifra de afaceri netă din subcontractări

Pentru statisticile referitoare la activitățile definite în secțiunea F din NACE, cifra de afaceri netă din subcontractare reprezintă cifra de afaceri netă generată de către lucrările de construcții efectuate de unitate și furnizate către terțe părți în cadrul unei relații de subcontractare.

Două întreprinderi sunt legate printr-o relație de subcontractare atunci când sunt satisfăcute simultan condițiile A, B, C și D:

A. Întreprinderea client încheie un contract cu întreprinderea furnizoare, denumită în continuare „subcontractant”, pentru executarea de lucrări sau servicii care fac parte integrantă din procesul de construcție;

B. Întreprinderea client este responsabilă cu produsul final al procesului de construcție, răspunderea acoperind și partea executată de subcontractanți; în anumite situații, subcontractantului poate să îi revină o anumită răspundere.

C. Întreprinderea client furnizează specificații subcontractantului, de exemplu lucrări sau servicii care trebuie executate de subcontractant la comandă în vederea unui proiect specific și care, prin urmare, nu pot fi lucrări sau servicii standard sau comandate din catalog.

D. Contractul reciproc nu face obiectul unui acord de tip asociativ, cum ar fi un răspuns comun la o procedură de ofertare, un consorțiu sau o asociere în participație etc.

19) Variabila 250112: Cifra de afaceri netă în funcție de reședința clientului

Cifra de afaceri netă înseamnă cifra de afaceri netă astfel cum este definită pentru variabila 140301 în cadrul F3. Conceptul de reședință este în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 549/2013.

20) Variabila 250113: Cifra de afaceri netă în funcție de produs

Cifra de afaceri netă înseamnă cifra de afaceri netă astfel cum este definită pentru variabila 140301 în cadrul F3. Defalcare pe produse se bazează pe CPA.

21) Variabila 250201: Marja brută pentru bunuri destinate revânzării

Aceasta corespunde sumelor încasate din activitatea de cumpărare și revânzare fără prelucrare suplimentară. Se calculează pe baza cifrei de afaceri nete referitoare la activitățile de comerț de achiziții și revânzări fără prelucrare ulterioară, achiziții totale în scopul revânzării și variația stocurilor de bunuri și servicii cumpărate în scopul revânzării.

În marja brută pentru bunuri destinate revânzării sunt incluse vânzările, achizițiile și variația stocurilor de bunuri și servicii referitoare la bunuri și servicii achiziționate pentru a fi vândute către terți ca atare.

Această caracteristică se mai numește și marjă comercială brută.

22) Variabila 250301: Valoarea producției

Valoarea producției reprezintă valoarea producției totale a unității statistice, generată în cursul perioadei de referință.

Pentru toate activitățile, cu excepția activităților din NACE 64, 65 și 66, este suma dintre:

+ Cifra netă de afaceri,

± Variația stocurilor de produse finite și producție neterminată,

± Variația stocurilor de bunuri destinate revânzării,

+ Venituri din subvenții legate de producție sau de cifra de afaceri și

+ Producția capitalizată

– Achiziții de bunuri și servicii destinate revânzării.

Venituri provenite din subvențiile legate de producție sau cifra de afaceri sunt orice venituri provenite din asistența guvernamentală acordată și recunoscută ca atare de unitatea statistică în cursul perioadei de referință.

Producția capitalizată este creșterea totală a tuturor activelor pe termen lung autogenerate, recunoscute ca atare de unitatea statistică în cursul perioadei de referință.

Pentru activitățile din NACE K6411, valoarea producției este definită ca alte cheltuieli administrative decât costurile cu personalul, plus onorariile și cheltuielile cu comisioanele, plus costuri cu personalul, plus amortizarea imobilizărilor corporale și necorporale.

Pentru activitățile din NACE K6419 și K649, valoarea producției este definită ca dobânzile de primit și veniturile asimilate, minus dobânzile de plătit și cheltuielile asimilate, plus comisioanele de primit, plus veniturile din acțiuni și alte titluri financiare cu randament variabil, plus profitul net sau pierderile nete din operațiuni financiare plus venituri din subvenții legate de produs sau cifra de afaceri. Pentru unele activități din K6499, valoarea producției este cifra de afaceri netă plus subvenții sau subvențiile guvernamentale, sau poate fi aproximată prin costurile totale de exploatare, dacă cifra de afaceri netă nu este disponibilă în situațiile financiare.

Pentru activitățile din NACE K642 și K643, valoarea producției este cifra de afaceri netă plus subvenții sau subvenții guvernamentale, sau poate fi aproximată prin costurile totale de exploatare, dacă cifra de afaceri netă nu este disponibilă în situațiile financiare.

Pentru activitățile din NACE K6511, valoarea producției este definită ca „Prime brute încasate”, plus

„Venituri din investiții”, minus „Venituri din participații”, minus „Reajustări valorice ale investițiilor”, plus „Venituri din investițiile de portofoliu al reasigurătorilor pe partea deținută de aceștia din provizioanele tehnice brute ale întreprinderii”, plus „Profituri nerealizate din investiții”, plus „Alte venituri tehnice după deducerea reasigurării”, minus „Daunele plătite”, plus/minus „Variația provizioanelor pentru daune” (creșterea cererii se scade, scăderea cererii se adaugă), plus/minus „Variații ale altor provizioane tehnice după deducerea reasigurării” (costurile se scad, veniturile se adaugă) plus/minus (dacă este disponibilă) „Variații ale altor provizioane tehnice, partea reasigurătorilor” (costurile se scad, veniturile se adaugă) minus „Beneficii și rabaturi, după deducerea reasigurării”, minus „Pierderi din realizarea investițiilor”, minus „Pierderi nerealizate din investiții” plus „Alte venituri”.

Pentru activitățile din NACE K6512 și K652, valoarea producției este definită ca „Prime brute încasate”, plus „Venituri din investiții”, minus „Venituri din participații”, minus „Reajustări valorice ale investițiilor”, plus „Venituri din investițiile de portofoliu al reasigurătorilor pe partea deținută de aceștia din provizioanele tehnice brute ale întreprinderii”, plus „Alte venituri tehnice, după deducerea reasigurării”, plus „Alte venituri”, minus „Daune plătite”, plus/minus „Variația provizioanelor pentru daune” (creșterea cererii se scade, scăderea cererii se adaugă), minus „Pierderi din realizarea investițiilor”, minus „Beneficii și rabaturi, valoare netă”, plus/minus „Variația provizionului pentru egalizare” (costurile se scad, veniturile se adaugă), plus/minus „Variația altor provizioane tehnice, neînregistrate la alte rubrici” (costurile se scad, veniturile se adaugă).

Pentru activitățile din NACE K653, valoarea producției este definită ca „Cifra de afaceri netă”, minus „Primele de asigurare de plătit”, plus „Veniturile din investiții”, plus „Alte venituri”, plus „Indemnizații de asigurare de primit”, minus „Cheltuieli totale cu pensiile”, minus „Variația netă a provizioanelor tehnice” (creșterile provizioanelor tehnice se scade din valoarea producției iar scăderile se adaugă). În mod alternativ, valoarea producției poate fi calculată ca suma costurilor.

Pentru activitățile din NACE K66 pentru care cifra de afaceri netă nu este disponibilă în situațiile financiare, valoarea producției este definită ca „Dobânzile de primit și veniturile asimilate”, minus „Dobânzile de plătit și cheltuielile asimilate”, plus „Comisioanele de primit”, plus „Veniturile din acțiuni și alte titluri financiare cu randament variabil”, plus „Profitul net sau pierderile nete din operațiuni financiare” plus „Venituri din subvenții legate de produs sau cifra de afaceri”.

Pentru activitățile din NACE K66 pentru care cifra de afaceri netă este disponibilă în situațiile financiare, valoarea producției este definită ca „Cifra de afaceri netă” plus „Producția capitalizată”, plus „Veniturile din subvenții legate de produs sau de cifra de afaceri”.

23) Variabila 250401: Valoarea adăugată

Valoarea adăugată este un indicator sintetic al venitului net din exploatare, ajustat pentru depreciere, amortizare și beneficiile angajaților, toate componentele fiind recunoscute ca atare de unitatea statistică în cursul perioadei de referință. Valoarea sa este dată de formula:

+ Cifra de afaceri netă

+ Venituri din subvenții legate de producție sau de cifra de afaceri

+ Producția capitalizată

± Variația stocurilor de bunuri

– Total achiziții de bunuri și servicii

24) Variabila 250501: Excedentul brut de exploatare

Excedentul brut de exploatare este excedentul generat de activitățile de exploatare după remunerarea forței de muncă.

Poate fi calculat din valoarea adăugată minus cheltuielile cu beneficiile angajaților. Reprezintă soldul de care dispune unitatea pentru ca să își achite furnizorii de fonduri proprii și locatorii, pentru ca să plătească taxele și, eventual, pentru ca să își finanțeze total sau parțial investițiile.

25) Variabila 250601: Cifra de afaceri netă a întreprinderilor aflate sub control străin

Definiția pentru „Cifra de afaceri netă” este aceeași ca pentru variabila 140301 în cadrul F3, iar definiția pentru „Întreprinderi aflate sub control străin” este aceeași ca pentru variabila 210301 în cadrul A13.

26) Variabila 250701: Valoarea producției în cadrul întreprinderilor aflate sub control străin

Definiția pentru „Valoarea producției” este aceeași ca pentru variabila 250301 în cadrul F22, iar definiția pentru „Întreprinderi aflate sub control străin” este aceeași ca pentru variabila 210301 în cadrul A13.

27) Variabila 250801: Valoarea adăugată în cadrul întreprinderilor aflate sub control străin

Definiția pentru „Valoarea adăugată” este aceeași ca pentru variabila 250401 în cadrul F23, iar definiția pentru „Întreprinderi aflate sub control străin” este aceeași ca pentru variabila 210301 în cadrul A13.

28) Variabila 250901: Cifra de afaceri netă a întreprinderilor care exercită control în străinătate (conceptul UCI) și a filialelor autohtone

Definiția pentru „Cifra de afaceri netă” este aceeași ca pentru variabila 140301 în cadrul F3, iar definiția pentru „Întreprinderi care exercită control în străinătate (conceptul UCI) și filialele autohtone” este aceeași ca pentru variabila 210401 în cadrul A14.

29) Variabila 440101: Cifra de afaceri netă a întreprinderilor din străinătate al căror control ultim este deținut de unitățile instituționale din țara raportoare

Definiția pentru „Cifra de afaceri netă” este aceeași ca pentru variabila 140301 în cadrul F3, iar definiția pentru „Întreprinderi din străinătate al căror control ultim este exercitat de unitățile instituționale din țara raportoare” este aceeași ca pentru variabila 410101 în cadrul A25.

30) Variabila 251001: Producția vândută

Producția vândută este definită ca producția realizată în orice moment și pe teritoriul economic al fiecărei țări, care a fost vândută (facturată) în cursul perioadei de referință. Producția poate fi realizată în cadrul activităților primare sau secundare ale întreprinderii. Include producția vândută (facturată) între diferite unități tip de activitate care aparțin aceleiași întreprinderi.

31) Variabila 251002: Producția care face obiectul unor operațiuni subcontractate

Producția realizată de un subcontractant, pe teritoriul economic al fiecărei țări, care a fost vândută (facturată) în cursul perioadei de referință mandantului în condițiile care se aplică operațiilor subcontractate, astfel cum sunt specificate de orientările CPA. Producția poate fi realizată în cadrul activităților primare sau secundare ale întreprinderii.

32) Variabila 251003: Producția efectivă

Producția efectivă include orice producție realizată în cursul perioadei de referință și pe teritoriul economic al fiecărei țări, care este încorporată în fabricarea altor produse. Include acele produse care, fie în aceeași unitate tip de activitate, fie în altă unitate tip de activitate care aparține aceleiași întreprinderi:

— sunt destinate vânzării,

— sunt transformate într-un alt produs,

— sunt montate pe un alt produs sau

— sunt puse în stoc.

C. INVESTIȚII

1) Variabila 260101: Investiții brute în active corporale imobilizate

Investițiile brute în active corporale imobilizate includ toate adaosurile la activele corporale imobilizate, recunoscute ca atare de unitatea statistică în cursul perioadei de referință, cu excepția creșterilor din reevaluări sau din reluări ale pierderilor din depreciere recunoscute anterior și din reclasificări (transferuri) ale altor active corporale imobilizate.

Adaosurile includ, dar nu se limitează la, achiziții, leasing financiar, îmbunătățiri, modificări, renovări, construcții, construcții în regie proprie și orice cheltuieli capitalizate, astfel cum sunt prevăzute de standardele contabile aplicabile care definesc criteriile de recunoaștere și evaluare.

2) Variabila 260102: Investiții brute în terenuri

Investiții brute în terenuri include toate adaosurile la terenuri, depozite subterane, păduri și ape interioare, active corporale de explorare și de evaluare, active din minerit, zăcăminte de petrol și gaze naturale și asimilate, recunoscute ca atare de unitatea statistică în cursul perioadei de referință. Investiții brute în terenuri face parte din variabila Investiții brute în active corporale imobilizate.

3) Variabila 260103: Investiții brute pentru achiziționarea de clădiri existente

Investiții brute pentru achiziționarea de clădiri existente include toate adaosurile sau achizițiile de clădiri și structuri similare deja utilizate (adică nu sunt noi) în momentul achiziției, recunoscute ca atare de unitatea statistică în cursul perioadei de referință.

Investiții brute pentru achiziționarea de clădiri existente face parte din variabila Investiții brute în active corporale imobilizate.

4) Variabila 260104: Investiții brute în construcția și amenajarea clădirilor

Investiții brute în construcția și amenajarea clădirilor include toate de mai jos:

— adaosuri la construcția de clădiri noi pentru uzul propriu (construite în regie proprie),

— achiziții de clădiri noi (de obicei rezultatul unui contract de construcție, al cărui beneficiar este unitatea statistică raportoare),

— adaosurile, modificările, îmbunătățirile și renovările capitalizate aduse clădirilor existente (în cazul în care este probabil ca beneficiile economice suplimentare asociate acestora să revină unității statistice), recunoscute ca atare de unitatea statistică în cursul perioadei de referință.

Investiții brute în construcția și amenajarea clădirilor face parte din variabila Investiții brute în active corporale imobilizate.

5) Variabila 260105: Investiții brute în mașini și echipamente

Investiții brute în mașini și echipamente include toate adaosurile la mașini, vehicule, alte instalații, echipamente de birou, computere, echipamente de comunicații și de rețea și echipamente similare, recunoscute ca atare de unitatea statistică în cursul perioadei de referință.

Investiții brute în mașini și echipamente face parte din variabila Investiții brute în active corporale imobilizate.

6) Variabila 260106: Investiții brute în active necorporale imobilizate, altele decât fondurile comerciale

Investiții brute în active necorporale imobilizate, altele decât fondurile comerciale includ toate adaosurile la activele necorporale imobilizate recunoscute ca atare de unitatea statistică în cursul perioadei de referință.

Adaosurile includ, dar nu se limitează la, achiziții, leasing financiar, îmbunătățiri, adaosuri, modificări, renovări, construcții, construcții în regie proprie și orice cheltuieli capitalizate, astfel cum sunt prevăzute de standardele contabile aplicabile care definesc criteriile de recunoaștere și evaluare și care definesc, de asemenea, termenul „fonduri comerciale”.

7) Variabila 260107: Investiții în software achiziționat

Investițiile în software achiziționat sunt recunoscute ca active necorporale numai dacă este probabil ca viitoarele beneficii economice atribuite acestor active să revină întreprinderii și dacă costul acestor active poate fi evaluat cu precizie. Dacă achiziționarea de software nu întrunește aceste condiții, aceasta este recunoscută ca și cheltuială în cazul în care este efectuată și inclusă în valoarea „Total achiziții de bunuri și servicii”.

Investiția în software achiziționat cuprinde prețul său de achiziție, inclusiv orice taxe de import și taxe nerambursabile de achiziție, precum și orice cheltuieli care pot fi atribuite direct pregătirii software-ului pentru utilizarea prevăzută. Cheltuielile direct atribuibile includ, de exemplu, onorariile plătite pentru instalare. Orice reduceri și rabaturi comerciale sunt deduse pentru calcularea costului.

8) Variabila 260108: Încasări din investiții tangibile

Încasări din investiții tangibile include valoarea mijloacelor fixe corporale existente, vândute unor terțe părți. Vânzările de mijloace fixe corporale sunt evaluate la prețul primit efectiv (fără TVA) și nu la valoarea contabilă, după scăderea costurilor aferente transferului de proprietate suportate de vânzător. Ajustările de valoare și cesiunile, altele decât prin vânzare, sunt excluse.

9) Variabila 260201: Investiții brute în active corporale imobilizate ale întreprinderilor aflate sub control străin

Definiția pentru „Investiții brute în active corporale imobilizate” este aceeași ca pentru variabila 260101 în cadrul G1, iar definiția pentru „Întreprinderi aflate sub control străin” este aceeași ca pentru variabila 210301 în cadrul A13.

10) Variabila 430101: Investiții brute în active corporale imobilizate ale întreprinderilor din străinătate al căror control ultim este deținut de unitățile instituționale din țara raportoare

Definiția pentru „Investiții brute în active corporale imobilizate” este aceeași ca pentru variabila 260101 în cadrul G1, iar definiția pentru „Întreprinderi din străinătate al căror control ultim este exercitat de unitățile instituționale din țara raportoare” este aceeași ca pentru variabila 410101 în cadrul A25.

H. BUNURI IMOBILE

1) Variabila 150101: Autorizații de construcții - număr de locuințe

Autorizația de construcție este o autorizație de începere a lucrărilor la un proiect de construcții. Prin urmare, autorizația este etapa finală a planificării și a autorizațiilor de construcții eliberate de autoritățile publice, anterior începerii lucrărilor. Alte informații, de exemplu aprobarea de planificare detaliată acordată și începerea lucrărilor de construcții pot fi utilizate pentru a completa sursele de date referitoare la proiectele de construcții noi.

Aceste autorizații de construcții trebuie să ofere un bun indiciu cu privire la volumul de lucru din industria construcțiilor în viitorul apropiat, deși acest lucru este posibil să nu fie valabil în cazul în care un număr mare de autorizații nu sunt utilizate sau în cazul în care între emiterea autorizațiilor și data de începere a lucrărilor există un decalaj mare.

Regulamentul (UE) 2019/2152 prevede obligativitatea datelor numai pentru clădirile noi și pentru conversia clădirilor nerezidențiale în clădiri rezidențiale, chiar dacă autorizațiile de construcție pot fi acordate pentru alte construcții și lucrări.

Clădirile sunt subdivizate în clădiri rezidențiale și nerezidențiale.

Clădirile rezidențiale sunt construcții din care cel puțin jumătate sunt utilizate în scopuri rezidențiale. Dacă mai puțin de jumătate din suprafața totală utilă este utilizată în scopuri rezidențiale, clădirea este clasificată în categoria clădiri nerezidențiale în conformitate cu scopul proiectului.

Obiectivul variabilei „Autorizații de construcții - număr de locuințe” este indicarea evoluției viitoare a activității de construcție în ceea ce privește numărul de unități.

Variabila este compilată din numărul de locuințe în clădiri rezidențiale noi pentru care au fost acordate autorizații de construcții (include clădiri rezidențiale cu o singură locuință și clădiri rezidențiale cu două sau mai multe locuințe). O locuință este o cameră sau o suită de camere, cu accesoriile aferente, într-o clădire permanentă sau o parte separată structural, care prin modul în care a fost construită, reconstruită, transformată și așa mai departe, este destinată unei locuiri private. Este necesar să aibă acces separat la stradă (direct sau printr-o grădină sau pe teren) sau la un spațiu comun din cadrul clădirii (scară, pasaj, galerie și așa mai departe). Camerele separate pentru locuit, care sunt clar destinate utilizării ca parte din locuință, trebuie considerate ca făcând parte din locuință. Astfel, o locuință este posibil să fie constituită din clădiri separate în cadrul aceluiași spațiu, cu condiția să fie clar destinate locuirii de către aceeași gospodărie privată.

Extinderile clădirilor rezidențiale existente pentru care nu este necesară o autorizație de construcție nu sunt considerate locuințe pentru aceste statistici.

2) Variabila 150102: Autorizații de construcții - metri pătrați de suprafață utilă (sau o măsură alternativă a suprafeței)

Definiția pentru „Autorizații de construcții” este aceeași ca pentru variabila 150101 în cadrul H1. Obiectivul variabilei autorizații de construcții - suprafață utilă este indicarea evoluției viitoare a activității de construcție în ceea ce privește volumul.

Această variabilă este compilată din suprafață utilă exprimată în metri pătrați a clădirilor rezidențiale și nerezidențiale noi pentru care s-au acordat autorizații. Suprafața utilă a unei clădiri se măsoară în spațiul delimitat de pereții exteriori, cu excepția:

— spațiilor de construcție (de exemplu, suprafețe cu componente de demarcare, suporți, coloane, stâlpi, puțuri, coșuri);

— spațiilor funcționale auxiliare (de exemplu, suprafețe ocupate de instalații de încălzire și climatizare sau generatoare de electricitate);

— spațiilor de trecere (de exemplu, puțuri de scară, lifturi, scări rulante).

Partea de suprafață utilă totală a unei clădiri utilizată în scopuri rezidențiale include suprafața utilizată pentru bucătării, camere de zi, dormitoare și camere auxiliare, cămări și spații comune unităților rezidențiale.

Dacă informațiile privind suprafața utilă nu sunt direct disponibile din datele colectate, acestea pot fi estimate pe baza surselor disponibile.

(1) Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Uniunea Europeană (JO L 174, 26.6.2013, p. 1).

(2) Regulamentul (CEE) nr. 696/93 al Consiliului din 15 martie 1993 privind unitățile statistice pentru observarea și analizarea sistemului de producție comunitar (JO L 76, 30.3.1993, p. 1).