RO Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene 193

32002R1514



JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

REGULAMENTUL (CE) NR. 1514/2002 AL CONSILIULUI

din 19 august 2002

de instituire a unui drept antidumping definitiv și privind perceperea definitivă a dreptului provizoriu pentru importurile unor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Cehă, Malaysia, Rusia, Republica Coreea și Slovacia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 9,

având în vedere propunerea Comisiei, prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A. MĂSURI PROVIZORII

(1) Comisia a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 358/2002 (2) (denumit în continuare „regulament provizoriu”) un drept antidumping provizoriu pentru importurile unor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, înregistrate sub codul NC: ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 și ex 7307 99 90, originare din Republica Cehă, Malaysia, Rusia, Republica Coreea și Slovacia.

(2) Trebuie reamintit faptul că ancheta privind dumpingul și prejudiciul adus a vizat perioada 1 aprilie 2000 - 31 martie 2001 (denumită în continuare „perioadă de anchetă”). Examinarea tendințelor în sensul evaluării prejudiciului a cuprins perioada 1 ianuarie 1996-31 martie 2001 (denumită în continuare „perioadă luată în considerare”).

B. PROCEDURĂ ULTERIOARĂ

(3) După instituirea drepturilor antidumping definitive pentru importurile unor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, originare din Republica Cehă, Malaysia, Rusia, Republica Coreea și Slovacia, unele din părțile interesate au prezentat observații în scris. Părțile care au făcut cerere scrisă au avut posibilitatea de a fi audiate.

(4) Comisia a continuat să cerceteze și să verifice toate informațiile considerate a fi necesare în sensul concluziilor definitive.

(5) Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea instituirii unor drepturi antidumping definitive și a perceperii definitive a sumelor depuse sub forma de drepturi provizorii. De asemenea, s-a acordat un termen în care să poată să își formuleze observațiile în urma acestei notificări.

(6) Comentariile verbale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și, dacă a fost cazul, concluziile provizorii au fost modificate în consecință.

C. PRODUS ÎN CAUZĂ ȘI PRODUS SIMILAR

(7) În lipsa comentariilor, descrierea produsului și definiția produsului similar, enunțate la considerentele (9) și (12) din regulamentul provizoriu, se confirmă.

D. DUMPING

1. Metodă generală

(8) În lipsa comentariilor, metoda generală utilizată la stabilirea marjelor de dumping, descrisă la considerentele (15)-(28) din regulamentul provizoriu se confirmă.

2. Marje de dumping

(9) În lipsa comentariilor, stabilirea valorii normale, a prețului de export și a comparației în cazul Republicii Cehe, al Malaeziei, al Republicii Coreea și al Slovaciei, precum și stabilirea statutului de economie de piață și de țară analogă în cazul Rusiei, astfel cum au fost enunțate la considerentele (29)-(60) din regulamentul provizoriu, se confirmă.

(10) Marjele de dumping definitive exprimate în procente din prețul de import CIF la frontiera comunitară se confirmă, după cum urmează: Țara Societatea Marjă de dumping (%) Republica Cehă Marvet a.s., Trebic 17,6 Bovex s.r.o. 22,4 Malaysia Anggerik Laksana Sdn Bhd 59,2 Republica Coreea 83,9 Slovacia Bohus s.r.o. 7,7 Zeleziane Podbrezova a.s. 15,0 Rusia 43,3

E. INDUSTRIE COMUNITARĂ

(11) În lipsa comentariilor privind definirea industriei comunitare, concluziile enunțate la considerentele (61)-(62) din regulamentul provizoriu se confirmă.

F. PREJUDICIUL

1. Consum comunitar

(12) În lipsa unor noi elemente privind consumul comunitar, concluziile enunțate la considerentele (63)-(64) din regulamentul provizoriu se confirmă.

2. Importuri provenite din țările în cauză

(13) În condițiile în care în regulamentul provizoriu s-a concluzionat că importurile provenite din țările în cauză trebuie să fie evaluate cumulativ, criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază sunt îndeplinite. În cazul tuturor țărilor în cauză, marjele de dumping constatate erau superioare nivelului de minimis, iar volumul importurilor nu era deloc neglijabil. Prin urmare, s-a considerat justificată efectuarea unei evaluări cumulative, ținând cont de condițiile de concurență, atât între produsele importate, cât și între produsele importate și produsul comunitar similar. Similitudinea condițiilor de concurență a fost demonstrată prin faptul că accesoriile de țevărie importate și cele produse de către industria comunitară erau similare și distribuite în cadrul acelorași circuite comerciale, în condiții, de asemenea, similare. În plus, toate importurile menționate erau substanțiale și dețineau, prin urmare, importante cote de piață, cote care au crescut între 1996 și perioada de anchetă, prețurile practicate fiind net inferioare celor oferite de industria comunitară, antrenând o scădere a prețurilor în cadrul acestei industrii.

(14) În lipsa comentariilor privind cele sus-menționate, concluziile enunțate la considerentele (66)-(67) din regulamentul provizoriu se confirmă.

(15) Un producător-exportator din Slovacia a contestat metoda utilizată de Comisie pentru calcularea marjelor de subcotare a prețurilor. Criticile emise s-au referit mai ales la metoda „reducerii la zero”, în cadrul căreia nu s-a ținut cont de marjele pozitive ale produselor ale căror prețuri erau mai ridicate. Argumentul anterior se bazează pe concluziile Organismului de Apel al OMC în cauza „lenjeriei de pat” (3), în conformitate cu care, ținându-se seama de faptele prezentate în respectiva cauză, metoda „reducerii la zero” utilizată pentru stabilirea existenței marjelor de dumping, care, în cazul de față, s-a efectuat prin intermediul unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat determinat de către Comisie, a fost considerată incompatibilă cu articolul 2.4.2 din Acordul OMC privind măsurile antidumping.

(16) Prin urmare, trebuie precizat că Organismul de Apel al OMC s-a limitat la examinarea metodei „reducerii la zero” utilizată în stabilirea existenței marjelor de dumping. În plus, Acordul OMC privind măsurile antidumping nu a stabilit nici o cerință metodologică privind calcularea subcotării prețurilor.

(17) În orice caz, în condițiile în care un număr extrem de redus de produse nu au făcut obiectul unei subcotări, aplicarea metodei „reducerii la zero” nu conduce la rezultate în mod esențial diferite, diferența între folosirea sau nu a metodei respective fiind sub 1 %. Altfel spus, marjele de subcotare sunt semnificative chiar și în absența reducerii la zero. Prin urmare, argumentul a fost respins.

(18) Industria comunitară a susținut că nici o modificare în temeiul nivelului comercial nu ar trebui să fie acordată, pentru stabilirea marjei de subcotare a prețurilor. În adevăr, producătorii-exportatori și industria comunitară se adresează aceleiași categorii de clienți și operează, prin urmare, la același nivel comercial. S-a susținut, de asemenea, că doar o modificare în temeiul cheltuielilor de vămuire era justificată.

(19) Analiza suplimentară a informațiilor disponibile a stabilit faptul că industria comunitară și producătorii-exportatori aveau, în general, același tip de clienți, și anume comercianții cu ridicata. S-a dovedit, de fapt, că furnizorii celor trei importatori independenți care au cooperat erau atât industria comunitară, cât și producătorii-exportatori din țările în cauză. Argumentul a fost acceptat, iar marjele de subcotare a prețurilor au fost revizuite în consecință. Modificarea revizuită a fost limitată la o sumă care să acopere exclusiv cheltuielile de vămuire, pe baza informațiilor oferite de către importatorii independenți care au cooperat.

(20) Industria comunitară a contestat, de asemenea, nivelul marjei de subcotare a prețurilor calculate pentru unul din producătorii-exportatori slovaci. S-a susținut că nivelul respectiv era incompatibil cu nivelul prețului mediu obținut din statisticile comerciale internaționale și din informațiile privind piața.

(21) Calculul marjelor de subcotare a fost revizuit și s-a eliminat o eroare materială la nivelul calculului prețului de export utilizat la stabilirea marjei de subcotare a prețului privind respectivul producător-exportator. Prin urmare, marja a fost revizuită.

(22) Ținând cont de cele sus-menționate, noile marje, definitive, de subcotare a prețurilor medii ponderate, pentru fiecare țară, exprimate în procente din prețul industriei comunitare sunt următoarele: — Republica Cehă: 19 - 21 %; — Malaysia: 52 - 72 %; — Rusia: 26 %; — Republica Coreea: 23 %; — Slovacia: 15 - 36 %.

3. Situația industriei comunitare

(23) Se reamintește că luarea de măsuri împotriva Chinei, Croației și Thailandei a avut un efect pozitiv asupra situației economice a industriei comunitare. Majoritatea indicatorilor de prejudiciu au evoluat pozitiv între 1996 și 1998. Volumul de producție și de vânzări și rata de utilizare a capacităților au crescut, antrenând o creștere a cotelor de piață și a ocupării forței de muncă. Indicatorii de rentabilitate, și anume raportul profit-pierderi exprimat în procente din cifra de afaceri, precum și randamentul investițiilor și fluxul de lichidități au evoluat, de asemenea, favorabil. După 1998, cu toate acestea, situația economică generală a industriei comunitare a început să se degradeze: în condițiile în care producția era relativ stabilă și rata de utilizare a capacităților, ocuparea forței de muncă și salariile erau într-o ușoară creștere, indicatorii esențiali, adică volumul de vânzări și cotele de piață, se încadrau într-o tendință descendentă, la fel și rentabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de investiții și prețurile. Ținându-se seama de cele sus-menționate și de concluziile privitoare la productivitate, investiții, precum și la nivelul de dumping, s-a ajuns la concluzia provizorie în conformitate cu care industria comunitară a suferit un prejudiciu important.

(24) În lipsa comentariilor, faptele și cifrele enunțate la considerentele (72)-(87) din regulamentul provizoriu se confirmă.

4. Concluzie privind prejudiciul

(25) În lipsa comentariilor, concluzia enunțată la considerentul (88) din regulamentul provizoriu se confirmă.

G. LEGĂTURĂ DE CAUZALITATE

(26) În lipsa unor noi informații în acest sens, concluziile enunțate la considerentele (89)-(97) din regulamentul provizoriu se confirmă.

H. INTERESUL COMUNITĂȚII

(27) În lipsa unor noi informații în acest sens, concluziile enunțate la considerentele (98)-(111) din regulamentul provizoriu se confirmă.

I. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

1. Nivel de eliminare a prejudiciului

(28) Prin metoda expusă la considerentele (112)-(115) din regulamentul provizoriu, s-a calculat nivelul de eliminare a prejudiciului în scopul stabilirii nivelului măsurilor care trebuie să fie luate cu titlu definitiv.

(29) Unul din producătorii-exportatori a contestat nivelul marjei profitului (5 %) utilizată în sensul stabilirii prețului neprejudiciabil pentru industria comunitară, considerându-l prea ridicat. De asemenea, a afirmat că pentru respectivul nivel al marjei profitului nu s-au oferit suficiente explicații în documentele informative.

(30) Cu privire la prima solicitare, se reamintește faptul că, datorită impactului negativ asupra rentabilității industriei comunitare al scăderii prețurilor, provocată de importurile care fac obiectul unui dumping, astfel cum este prevăzut la considerentul (71) din regulamentul provizoriu, calcularea prețului neprejudiciabil se bazează pe faptul că profitul rezonabil pe care industria comunitare l-ar fi scontat în absența dumpingului prejudiciabil. Astfel cum s-a explicat la considerentul (114) din regulamentul provizoriu, o marjă a profitului de 5 % a fost considerată justificată, în condițiile în care profitul respectiv corespunde profitului real obținut de către industria comunitară în 1997 pe o piață comunitară neafectată de importurile care fac obiectul unui dumping. În perioada respectivă, au fost luate măsuri împotriva Chinei, Croației și Thailandei, iar importurile provenite din țările în cauză dețineau o cotă de piață relativ scăzută. În plus, s-a considerat că această marjă a profitului trebuie să permită industriei comunitare să realizeze investițiile necesare. Cu privire la cea de-a doua solicitare, trebuie precizat că explicațiile oferite de Comisie în documentul informativ emis au fost suficient de detaliate privind nivelul marjei profitului utilizată pentru prețul neprejudiciabil, precum și că respectiva bază de calcul a fost explicată, de asemenea, la considerentul (114) din regulamentul provizoriu. Prin urmare, solicitările menționate sunt respinse.

(31) În plus, același profit a fost utilizat și pentru calcularea marjei prejudiciului în cadrul procedurii privind țările sus-menționate, în condițiile în care nu există motive pentru a considera că circumstanțele s-ar fi modificat între timp.

(32) Prin urmare, utilizarea unei marje a profitului de 5 % din cifra de afaceri în vederea calculării prețului neprejudiciabil se confirmă.

(33) Ținând cont de cele sus-menționate, metoda utilizată în vederea stabilirii nivelului de eliminare a prejudiciului, descrisă la considerentele (112)-(115) din regulamentul provizoriu, se confirmă.

(34) În aceeași măsură cu marjele de subcotare a prețurilor menționate, s-au revizuit și corectat marjele de prejudiciu în cazul unuia dintre producătorii-exportatori din Slovacia.

2. Forma și nivelul drepturilor

(35) Având în vedere cele expuse și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie un drept antidumping definitiv contra Republicii Cehe, Malaeziei, Rusiei, Republicii Coreea și Slovaciei. Dreptul respectiv trebuie să se instituie la nivelul marjelor de dumping stabilite, cu excepția Republicii Coreea, în cazul căreia marja de prejudiciu este inferioară marjei de dumping.

(36) Ținând cont de cele precizate, drepturile definitive se stabilesc după cum urmează: Țara Societatea Drept antidumping (%) Republica Cehă Toate societățile 22,4 Malaysia Anggerik Laksana Sdn Bhd 59,2 Altele 75,0 Rusia Toate societățile 43,3 Republica Coreea Toate societățile 44,0 Slovacia Toate societățile 15,0

3. Perceperea drepturilor provizorii

(37) Având în vedere amploarea marjelor de dumping stabilite și importanța prejudiciului adus industriei comunitare, s-a considerat necesar ca sumele depuse cu titlu de drept provizoriu să fie încasate cu titlu definitiv, la nivelul dreptului definitiv. În cazul în care dreptul definitiv este superior dreptului provizoriu, se încasează cu titlul definitiv doar sumele depuse cu titlu de drept provizoriu.

(38) Orice cerere de aplicare a unui rate individuale a dreptului antidumping (de exemplu, ca urmare a modificării denumirii entității sau crearea unor noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie imediat adresată Comisiei (4) și să conțină toate informațiile pertinente, în special orice modificare a activităților societății în legătură cu producția, vânzările pe piața internă și exporturile, rezultate în urma schimbării denumirii sau crearea unor noi entități de producție sau de vânzare. După consultarea comitetului consultativ, dacă este necesar, Comisia va modifica regulamentul, actualizând lista societăților ce beneficiază de rate individuale ale dreptului antidumping.

4. Angajamente

(39) Se reamintește că unul dintre producătorii-exportatori din Slovacia a oferit un angajament de preț, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Respectivul angajament de preț a fost acceptat în regulamentul provizoriu.

(40) După instituirea măsurilor antidumping definitive, unul din producătorii-exportatori din Republica Cehă a propus un angajament de preț, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Făcând aceasta, a acceptat să vândă produsul în cauză la un preț care să permită cel puțin eliminarea efectelor prejudiciabile ale dumpingului. În plus, societatea va prezenta Comisiei, periodic, informații detaliate privind exporturile sale către Comunitate, fapt care va permite Comisiei să controleze eficace angajamentul său. În ultimul rând, Comisia a considerat, având în vedere structura vânzărilor respectivului producător-exportator, că riscul de nerespectare a angajamentului convenit este limitat.

(41) În scopul de a permite Comisiei să se asigure de respectarea angajamentului în cauză de către respectiva societate, la solicitarea autorizației de liberă circulație în fața autorităților vamale competente, scutirea de la plata dreptului antidumping este condiționată de prezentarea unei facturi comerciale care să conțină, cel puțin, informațiile enumerate în anexă. Informațiile respective sunt necesare, de asemenea, în scopul de a permite autorităților vamale să verifice cu suficientă precizie dacă expediția corespunde documentelor comerciale. În lipsa facturii respective sau în cazul în care nu corespunde produsului prezentat în vamă, este datorată rata dreptului antidumping corespunzător.

(42) Astfel, oferta de angajament este considerată acceptabilă de către Comisie, iar societatea în cauză a fost informată privind faptele, considerentele și obligațiile esențiale pe baza cărora a fost acceptată oferta de către Comisie.

(43) Trebuie precizat că, în caz de încălcare, de încălcare presupusă sau de retragere a angajamentului, este posibilă instituirea unui drept antidumping, în conformitate cu articolul 8 alineatele (9) și (10) din regulamentul de bază.

(44) Angajamentele sus-menționate au fost acceptate prin Decizia 2002/675/CE a Comisiei (5),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1) Se instituie un drept antidumping definitiv la importurile anumitor accesorii de țevărie (altele decât accesoriile turnate, flanșele și accesoriile filetate), din fier sau oțel (cu excepția oțelului inoxidabil), cu diametrul exterior de până la 609,6 milimetri, de tipul celor utilizate, între altele, pentru sudarea cap la cap, înregistrate sub codul NC ex 7307 93 11 (coduri TARIC 73079311*91 și 73079311*99), ex 7307 93 19 (coduri TARIC 73079319*91 și 73079319*99), ex 7307 99 30 (coduri TARIC 73079930*92 și 73079930*98) și ex 7307 99 90 (coduri TARIC 73079990*92 și 73079990*98), originare din Republica Cehă, Malaysia, Rusia, Republica Coreea și Slovacia.

(2) Rata dreptului antidumping aplicabil prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsele fabricate de către:

Țara Societatea Dreptul antidumping definitiv (%) Cod adițional TARIC Republica Cehă Mavet a.s., Trebic 17,6 A323 Toate celelalte societăți 22,4 A999 Malaysia Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan 59,2 A324 Toate celelalte societăți 75,0 A999 Rusia Toate societățile 43,3 Republica Coreea Toate societățile 44,0 Slovacia Bohus s.r.o., Nálepkova 310, 976 45 Hronec 7,7 A329 Toate celelalte societăți 15,0 A999

(3) Prin derogare de la alineatul (1), dreptul definitiv nu se aplică importurilor puse în liberă circulație, în conformitate cu dispozițiile articolului 2.

(4) Cu excepția dispozițiilor contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de drepturi vamale.

Articolul 2

(1) Mărfurile declarate în vederea punerii în liberă circulație sub următoarele coduri adiționale TARIC, fabricate și exportate direct (adică transportate și facturate) de către societățile sus-menționate către o societate din cadrul Comunității care acționează ca importator sunt scutite de la plata drepturilor antidumping instituite la articolul 1, cu condiția ca ele să fie importate în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 1 alineatul (2).

Țara Societatea Cod adițional TARIC Republica Cehă Bovex s.r.o., Hercicova 4, 612 00 Brno A387 Slovacia Bohus s.r.o., Nálepkova 310, 976 45 Hronec A329

(2) Importurile prevăzute la alineatul (1) sunt scutite de la plata drepturilor antidumping în următoarele condiții:

(a) prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre, odată cu prezentarea declarației de punere în liberă circulație, a unei facturi care să includă cel puțin elementele prevăzute în anexă și

(b) mărfurile declarate și prezentate în vamă trebuie să corespundă exact descrierii din factura comercială

Articolul 3

Sumele depuse cu titlu de drepturi antidumping provizorii, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 358/2002 aplicate importurilor unor accesorii de țevărie, din fier sau oțel, înregistrate sub codul NC: ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 și 7307 99 90, și originare din Republica Cehă, Malaysia, Rusia, Republica Coreea și Slovacia, se încasează cu titlu definitiv, la rata dreptului definitiv. În cazul în care dreptul definitiv este superior dreptului provizoriu, se încasează cu titlu definitiv doar sumele depuse cu titlu de drept provizoriu.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 19 august 2002. Pentru Consiliu Președintele P. S. MØLLER

(1) JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2238/2000 (JO L 257, 11.10.2000, p. 2).

(2) JO L 56, 27.2.2002, p. 4.

(3) Comunitățile Europene - Drepturi antidumping pentru importurile de lenjerie de pat din bumbac provenite din India, WT/DS/AB/R, 1.3.2001.

(4) Comisia Europeană, DG Comerț, Directoratul B, J-79 – 3/35, B1049 Bruxelles.

(5) JO L 228, 24.8.2002, p. 34.

ANEXĂ

Informațiile următoare vor fi indicate pe facturile comerciale de însoțire a vânzărilor de accesorii de țevărie către Comunitate în cadrul unui angajament:

1. Titlul „FACTURĂ COMERCIALĂ DE ÎNSOȚIRE A MĂRFURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI ANGAJAMENT”.

2. Numele societății prevăzute la articolul 2 alineatul (1) care emite factura comercială.

3. Numărul facturii comerciale.

4. Data emiterii facturii comerciale.

5. Codul adițional TARIC sub care mărfurile enumerate în factură sunt vămuite la frontiera comunitară.

6. Descrierea exactă a mărfurilor, în special: — codul produselor; — descrierea mărfurilor corespondente cu codul produselor (de exemplu: „codul 1…”, „codul 2…”); — codul produsului societății (dacă este cazul); — codul NC; — cantitatea (în tone și unități).

7. Descrierea condițiilor de vânzare, în special: — prețul/tonă și prețul/unitate; — condițiile de plată; — condițiile de livrare; — valoarea totală a scutirilor și reducerilor aplicate.

8. Denumirea societății care acționează ca importator căreia îi este emisă factura direct de către societate.