(9)

O nouă evaluare a măsurilor luate de Spania pentru corectarea deficitului excesiv până în 2016, ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013, conduce la următoarele concluzii: — pe baza datelor notificate de Spania în primăvara anului 2016 și validate de Comisie (Eurostat) la 21 aprilie 2016, deficitul public era de 5,9 % din PIB în 2014 și de 5,1 % din PIB în 2015, depășind obiectivele intermediare stabilite de Consiliu, de 5,8 % și, respectiv, de 4,2 % din PIB. Deficitul din 2014 s-a datorat unei revizuiri în jos a PIB-ului nominal efectuate în momentul celei de a doua notificări PDE din octombrie 2015, precum și operațiunilor din sectorul financiar cu efect de creștere a deficitului, în valoare de 0,1 % din PIB. Politica bugetară expansionistă în 2015 a avut un impact important asupra rezultatelor bugetare; — pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, variația soldului structural în 2015 este estimată la – 1,0 % din PIB, cu mult sub nivelul de 0,8 % din PIB recomandat de Consiliu. Variația cumulată a soldului structural în perioada 2013-2015 a fost de 0,6 % din PIB, situându-se astfel cu mult sub nivelul de 2,7 % din PIB recomandat de Consiliu. De asemenea, efortul structural ajustat în funcție de efectele revizuirii creșterii PIB-ului potențial și ale veniturilor excepționale sau ale nerealizării profiturilor estimate în comparație cu scenariul de referință care a stat la baza recomandării a ajuns la – 0,7 % din PIB în 2015 și la – 0,2 % din PIB în perioada 2013-2015, mult sub nivelul recomandat. Când este măsurat în conformitate cu metoda ascendentă (bottom-up), efortul bugetar se situează la – 0,5 % din PIB în 2015, iar în perioada 2013-2015 nu a fost înregistrat niciun efort, deși eforturile structurale recomandate au fost de 1 % și, respectiv, 3 % din PIB. Măsurile de consolidare, de exemplu în contextul reformei administrației publice și a sistemului de pensii, nu au fost suficiente pentru a compensa impactul anumitor măsuri expansioniste puse în aplicare în 2015, cum ar fi reducerea impozitului pe venitul persoanelor fizice și pe profitul societăților și o reinstalare parțială a primelor de Crăciun care fuseseră eliminate; — în perioada 2013-2015, inflația în Spania (măsurată cu ajutorul deflatorului PIB) a fost cu mult sub nivelul prevăzut în scenariul macroeconomic de referință care stă la baza recomandării (fiind chiar negativă în 2014, de – 0,4 %), ceea ce îngreunează atingerea obiectivelor bugetare. Cu toate acestea, impactul negativ al inflației scăzute sau chiar negative asupra rezultatelor bugetare din Spania a fost compensat în mare măsură de creșterea reală, peste așteptări, a PIB-ului, datorată, de asemenea, reformelor întreprinse ca răspuns la criză și finalizării cu succes a programului de asistență financiară. În ciuda unei evoluții mai puțin dinamice a deflatorului PIB, nivelul PIB-ului nominal în 2015 s-a dovedit a fi doar cu 1 % mai scăzut decât cel prevăzut în scenariul de referință, deoarece PIB-ul real a crescut mult mai rapid în decursul aceleiași perioade. În plus, crearea rapidă de locuri de muncă și creșterea bogată în venituri fiscale au favorizat și mai mult reducerea deficitului; — în ansamblu, pe parcursul anilor 2014 și 2015, rata scăzută a dobânzii și o redresare economică mai puternică decât se prevăzuse, datorată și reformelor întreprinse ca răspuns la criză, realizării cu succes a programului de asistență financiară și evoluțiilor favorabile de pe piața muncii, au contribuit la reducerea deficitului public al Spaniei. În același timp, procesul de consolidare fiscală a fost afectat de o inflație negativă surprinzătoare față de scenariul macroeconomic care stă la baza Recomandării Consiliului din 21 iunie 2013. Cu toate acestea, câștigurile excepționale, în special în 2015, nu au fost utilizate pentru a accelera reducerea deficitului. În schimb, politica bugetară a fost relaxată, în special prin intermediul reformei fiscale și a creșterii dinamice a cheltuielilor.