(7)

În ceea ce privește Slovacia, această evaluare recentă a arătat că: a. Prețurile locuințelor au crescut constant în termeni reali în Slovacia în ultimii cinci ani. În pofida înăspririi limitei obligatorii din punct de vedere juridic a raportului împrumut/valoare, rata de creștere a prețurilor locuințelor s-a accelerat de la începutul anului 2019. În timpul pandemiei de COVID-19, creșterile prețurilor s-au accelerat și mai mult, iar creșterea anuală reală a prețurilor locuințelor a ajuns la aproape 16 % în al doilea trimestru al anului 2021, al doilea cel mai ridicat nivel din Uniune. În plus, accesibilitatea locuințelor s-a redus în timp ca urmare a creșterii prețurilor locuințelor mai rapid decât venitul gospodăriilor. Conform indicatorilor de supraevaluare, există un risc din ce în ce mai mare de supraevaluare a prețurilor locuințelor. Dinamica prețurilor a fost susținută de o economie într-o fază expansionistă, de rate scăzute ale dobânzii, de economii mai mari ale gospodăriilor și de o cerere puternică de locuințe noi în condițiile unui deficit de ofertă. b. Creșterea creditelor ipotecare în Slovacia a fost printre cele mai ridicate din Uniune în ultimii trei ani, în pofida măsurilor de politică, și, de asemenea, a rezistat șocului produs de pandemia de COVID-19. Piața creditelor ipotecare din Slovacia se caracterizează prin rate scăzute ale dobânzilor, o cerere puternică de credite ipotecare, amplificată de creșterea prețurilor locuințelor, precum și de o concurență intensă între creditori. În plus, sectorul bancar slovac este unul dintre cele mai expuse la activitățile imobiliare din țările SEE. c. Gradul de îndatorare a gospodăriilor în Slovacia a crescut în ultimii ani din cauza activității intense de creditare. După ani de creștere cu două cifre a stocului datoriei reale a gospodăriilor, ritmul de creștere a gradului de îndatorare a gospodăriilor a scăzut, stabilizându-se la aproximativ 4 % în 2020. În pofida acestei încetiniri, care a avut loc și datorită măsurilor de politică macroprudențială (introducerea limitei dintre datorii și venituri și înăsprirea limitei dintre serviciul datoriei și venituri), creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor este în continuare printre cele mai ridicate din Uniune și s-a tradus printr-o creștere a ponderii datoriei în PIB. În timp ce gospodăriile și-au redus consumul pe parcursul pandemiei de COVID-19, cererea lor de credite pentru locuințe a rămas puternică. De fapt, refinanțarea împrumuturilor ipotecare a crescut recent și este adesea asociată cu majorarea valorii inițiale a împrumuturilor noționale. O altă vulnerabilitate rezultă din faptul că scadența unei proporții semnificative a împrumuturilor depășește vârsta de pensionare a debitorului. Atât aceste evoluții, cât și zonele de vulnerabilități trebuie monitorizate îndeaproape în viitor. d. Acumularea vulnerabilităților menționate mai sus poate fi atribuită, de asemenea, unei serii de factori structurali, cum ar fi regimul fiscal favorabil în ceea ce privește piața imobiliară, precum și limitările în funcționarea pieței chiriilor. e. CERS recunoaște că în Slovacia există o serie de măsuri menite să reducă vulnerabilitățile BIL actuale, inclusiv, în special, un set cuprinzător de măsuri bazate pe debitori pentru a aborda în mod adecvat riscurile subiacente legate de creditele ipotecare și vulnerabilitățile debitorilor. În plus, rata pozitivă a amortizorului anticiclic de capital (AAC) este un instrument adecvat pentru a aborda vulnerabilitățile legate de creșterea rapidă a creditelor, care a fost larg răspândită în toate sectoarele, și pentru a spori reziliența sectorului bancar. f. Dintr-o perspectivă orientată spre viitor și ținând seama de perspectiva riscului pe termen mediu, mixul actual de politici macroprudențiale este considerat adecvat și parțial suficient. Având în vedere acumularea continuă de zone de vulnerabilități, ar fi oportună ajustarea măsurilor existente bazate pe debitori. În cazul în care cumularea riscurilor ciclice continuă sau se intensifică vulnerabilitățile structurale, autoritățile slovace ar putea lua în considerare reconstruirea AAc sau introducerea unui amortizor de risc sistemic sectorial pentru a spori și mai mult reziliența la riscurile existente în sectorul BIL. În plus, activarea pragului de ponderare a riscului pentru expunerile BIL bazate pe ratinguri interne prin articolul 458 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (3) constituie, de asemenea, o opțiune care ar spori reziliența sectorului bancar. Pe lângă măsurile macroprudențiale, luarea în considerare a ajustărilor regimului fiscal favorabil legat de BIL, precum și a măsurilor de îmbunătățire a funcționării pieței chiriilor ar putea atenua sursele de riscuri sistemice legate de sectorul BIL din Slovacia.