REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/402 AL COMISIEI

din 9 martie 2022

de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite folii de aluminiu originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1. PROCEDURA

1.1. Anchetele precedente și măsurile în vigoare

(1) În urma unei anchete antidumping, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 925/2009 (2), a impus o taxă antidumping pentru anumite folii de aluminiu originare din Armenia, Brazilia și China (denumită în continuare „ancheta inițială”). În urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, la 17 decembrie 2015, Comisia Europeană („Comisia”), prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2384 (3), a extins măsurile la exporturile din China și a încheiat măsurile pentru Brazilia (denumită în continuare „ancheta anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor”). Măsurile antidumping împotriva importurilor originare din Armenia au expirat la 7 octombrie 2014.

(2) Ca urmare a unei anchete privind circumvenția în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/271 (4), Comisia a extins taxa antidumping impusă importurilor de anumite folii de aluminiu originare din Republica Populară Chineză la importurile de anumite folii de aluminiu ușor modificate.

(3) Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1474 (5), în urma unei a doua anchete privind circumvenția, în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază, Comisia a extins taxa antidumping instituită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2384 și prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/271 asupra importurilor de anumite folii de aluminiu originare din Republica Populară Chineză la importurile de anumite folii de aluminiu expediate din Thailanda, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din Thailanda.

1.2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

(4) În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (6), Comisia a primit o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

(5) Cererea de reexaminare a fost depusă la 10 septembrie 2020 de către producători din Uniune care reprezintă aproximativ 90 % din producția totală a Uniunii de anumite folii de aluminiu (denumiți în continuare „solicitanții”). Cererea de reexaminare s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar avea ca efect probabil continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

1.3. Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

(6) Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 17 decembrie 2020, Comisia a deschis, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (7) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor cu privire la importurile de anumite folii de aluminiu originare din Republica Populară Chineză („RPC” sau „țara în cauză”) în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

1.4. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

(7) Ancheta privind probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2019 și 30 septembrie 2020 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau a reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.5. Părțile interesate

(8) În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat cu privire la deschiderea anchetei în mod specific solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile din China, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, comercianții, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt părți vizate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la anchetă.

(9) Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

1.6. Eșantionarea

(10) În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.6.1. Eșantionarea producătorilor din Uniune

(11) În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului de producție și a volumului de vânzări raportate pentru produsul similar în Uniune. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat aproximativ 77 % din producția totală estimată a Uniunii și 75 % din volumul total estimat al vânzărilor produsului similar în Uniune. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Comisia nu a primit nicio observație. Prin urmare, eșantionul a fost considerat reprezentativ pentru industria Uniunii.

1.6.2. Eșantionarea importatorilor

(12) Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

(13) Un singur importator neafiliat a furnizat informațiile solicitate și a acceptat să fie inclus în eșantion. Prin urmare, eșantionarea nu a fost necesară.

1.6.3. Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

(14) Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

(15) Doi producători-exportatori din țara în cauză s-au prezentat și au furnizat informațiile solicitate. Totuși, unul dintre ei a declarat că nu a produs și nici nu a exportat produsul care face obiectul reexaminării în cursul perioadei anchetei de reexaminare și, prin urmare, nu a dorit să coopereze la anchetă. Având în vedere numărul mic de răspunsuri, Comisia a decis că nu este necesară constituirea unui eșantion.

1.7. Răspunsurile la chestionar și controalele încrucișate la distanță

(16) Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze („GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază.

(17) La deschiderea anchetei, chestionarul a fost pus la dispoziție în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și pe site-ul Direcției Generale Comerț („DG TRADE”) (8).

(18) S-au primit răspunsuri la chestionar din partea tuturor celor trei producători din Uniune incluși în eșantion. Producătorul-exportator care s-a manifestat în timpul eșantionării nu a furnizat un răspuns la chestionar. Nu s-a primit niciun răspuns din importatorilor neafiliați. Niciunul dintre utilizatori nu a furnizat chestionarul și nu s-a prezentat în cursul anchetei. Nici GC nu a furnizat un răspuns la chestionar.

(19) Întrucât producătorii-exportatori chinezi și GC nu au cooperat, constatările cu privire la dumping și prejudiciu au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Misiunea Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană a fost informată în consecință. Nu s-au primit observații.

(20) Comisia a căutat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru anchetă. În conformitate cu Avizul privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (9), au fost efectuate prin videoconferință procese de verificare încrucișată la distanță („VID”) cu următoarele societăți:

Producători din Uniune

— Alcomet AD, Shumen, Bulgaria

— Slim Aluminium SpA, Cisterna di Latina, Italia

— Symetal, Atena, Grecia

2. PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1. Produsul care face obiectul reexaminării

(21) Produsul care face obiectul reexaminării constă în folii de aluminiu cu grosimea de minimum 0,008 mm, dar de maximum 0,018 mm, fără suport, simplu laminate, în rulouri cu o lățime maximă de 650 mm și având o greutate de peste 10 kg, originare din Republica Populară Chineză, care se încadrează în prezent la codul NC ex 7607 11 19 (cod TARIC 7607111910) (denumite în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”, „folie de aluminiu de uz casnic” sau „AHF”).

(22) Produsul care face obiectul reexaminării este utilizat pentru ambalarea pe termen scurt, în scopuri multiple, în gospodării, în sectorul alimentației publice, în industria alimentară și în sectorul comerțului cu produse de floricultură.

2.2. Produsul similar

(23) Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, precum și în reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor, prezenta anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază: — produsul care face obiectul reexaminării; — produsul fabricat și vândut pe piața internă a țării în cauză; precum și — produsul fabricat și vândut în Uniune de industria Uniunii.

(24) Comisia a decis că produsele respective sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3. DUMPINGUL

(25) În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurii în vigoare ar putea conduce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC.

3.1. Observații preliminare

(26) În cursul perioadei anchetei de reexaminare, deși importurile din RPC ale produsului care face obiectul reexaminării au continuat, acestea au ajuns la doar 1 588 de tone, ceea ce reprezintă 2 % din cota de piață a consumului de la nivelul Uniunii. Cele mai multe dintre aceste exporturi au fost realizate în cadrul regimului de perfecționare activă (10) și, prin urmare, nu au făcut obiectul taxelor vamale, și nici al taxelor antidumping. Comisia a concluzionat că volumul importurilor este suficient de reprezentativ pentru a examina dacă dumpingul a continuat pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare.

3.2. Procedura de stabilire a valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

(27) Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la deschiderea anchetei, care indică existența în privința RPC a unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis ancheta cu privire la producătorii-exportatori din țara respectivă în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

(28) Prin urmare, pentru a colecta datele necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia a invitat, în avizul de deschidere, toți producătorii din RPC să furnizeze informații cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Niciun producător nu a transmis aceste informații.

(29) Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar către GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nu s-a primit nicio comunicare.

(30) Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC. Ulterior, Comisia a informat GC că va folosi datele disponibile în sensul articolului 18 din regulamentul de bază pentru a determina existența distorsiunilor semnificative în RPC. Comisia a informat că, în cazul în care constatările se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18, rezultatul anchetei poate fi mai puțin favorabil părții în cauză decât dacă aceasta ar fi cooperat. Nu s-a primit niciun comentariu din partea GC.

(31) La punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a precizat că, având în vedere elementele de probă disponibile în etapa respectivă a anchetei, posibilele țări reprezentative în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau a unor valori de referință nedistorsionate în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază pentru RPC sunt Brazilia și Turcia. Comisia a precizat, de asemenea, că va examina și alte posibile țări reprezentative adecvate, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază.

(32) La 29 ianuarie 2021, Comisia a emis o primă notă la dosar („prima notă la dosar”) și a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționează să le utilizeze pentru stabilirea valorii normale. În prima notă la dosar, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție, cum ar fi materiile prime, forța de muncă și energia, utilizați la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării, pe baza cererii de reexaminare și a unei comunicări din partea solicitanților. În plus, pe baza criteriilor de alegere a prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat în acea etapă a anchetei trei țări reprezentative posibile, și anume Brazilia, Federația Rusă („Rusia”) și Turcia. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Nu s-au primit observații cu privire la prima notă la dosar.

(33) La 28 mai 2021, Comisia a emis o a doua notă la dosar (denumită în continuare „a doua notă la dosar”). În această notă, Comisia a stabilit lista factorilor de producție și a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționează să le utilizeze pentru stabilirea valorii normale. Comisia a selectat Turcia ca țară reprezentativă. În absența unui producător reprezentativ adecvat al produsului care face obiectul reexaminării în oricare dintre posibilele țări reprezentative, Comisia a considerat că datele societăților care fabrică un produs din aceeași categorie generală ca produsul care face obiectul reexaminării ar putea fi adecvate pentru a se obține datele financiare [costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (costurile VAG) și profiturile]. Prin urmare, Comisia a informat părțile interesate că va stabili costurile VAG și profiturile pe baza informațiilor financiare de la cinci societăți din Turcia care fabrică produse extrudate din aluminiu. Comisia a considerat că extrudatele din aluminiu sunt produse care au caracteristici tehnice foarte asemănătoare cu cele ale produsului care face obiectul reexaminării și au, de asemenea, o compoziție similară de materiale-sursă. Aceste produse sunt adesea fabricate de aceleași societăți ca și produsul care face obiectul reexaminării sau în cadrul aceluiași grup. Având în vedere asemănările dintre produsul care face obiectul reexaminării și produsele extrudate din aluminiu, precum și faptul că au fost identificați producători profitabili de extrudate din aluminiu, aceste date sunt considerate reprezentative pentru situația societăților care fabrică produsul care face obiectul reexaminării și, prin urmare, adecvate pentru stabilirea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

(34) Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații, dar nu a primit observații cu privire la a doua notă la dosar.

3.3. Valoarea normală

3.3.1. Existența unor distorsiuni semnificative

(35) În cadrul anchetelor recente privind sectorul aluminiului din RPC (11), Comisia a constatat existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază.

(36) În cadrul anchetelor respective, Comisia a constatat că în RPC există o intervenție substanțială a statului, ceea ce duce la distorsionarea alocării efective a resurselor în conformitate cu principiile pieței (12). În special, Comisia a concluzionat că, în sectorul aluminiului, nu numai că GC continuă să dețină în proprietate o mare parte în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază (13), ci GC este, de asemenea, în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază (14). Comisia a constatat, de asemenea, că prezența și intervenția statului pe piețele financiare, precum și în furnizarea de materii prime și de factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței. Într-adevăr, în ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat concentrarea resurselor în sectoarele desemnate de GC ca fiind strategice sau altfel importante din punct de vedere politic, în locul alocării acestora în conformitate cu forțele pieței (15). În plus, Comisia a concluzionat că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază, generând astfel distorsiuni, în special atunci când întreprinderile insolvente sunt menținute pe linia de plutire și când sunt atribuite drepturi de folosință asupra terenurilor în RPC (16). În aceeași ordine de idei, Comisia a constatat distorsiuni ale costurilor salariale în sectorul aluminiului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază (17), precum și distorsiuni pe piețele financiare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, în special în ceea ce privește accesul la capital al actorilor corporativi din RPC (18).

(37) La fel ca în anchetele anterioare referitoare la sectorul aluminiului din RPC, Comisia a analizat, în prezenta anchetă, dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv elementele de probă cuprinse în cerere, precum și în documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor de apărare comercială (19) („raportul”), care se bazează pe surse disponibile în mod public. Analiza a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum s-a constatat și în anchetele sale anterioare în această privință.

(38) Cererea în acest caz a făcut referire la raport, în special la punctele privitoare la sectorul aluminiului și la întreprinderile deținute de stat, precum și la anchetele anterioare ale Comisiei cu privire la produsele din aval (20). În plus, cererea a făcut referire la studii independente care concluzionează că piața chineză a aluminiului este denaturată din cauza subvenționării substanțiale, cum ar fi studiul OCDE din 2019 intitulat „Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain” (Măsurarea distorsiunilor de pe piețele internaționale: lanțul valoric al aluminiului) (21) și raportul din 2017 al asociației germane WVMetalle a industriei metalelor neferoase (22). Aceste studii au fost depuse la dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. Nicio parte interesată nu a prezentat observații cu privire la studii. Cererea a subliniat că studiile respective documentează prezența semnificativă a întreprinderilor deținute de stat în sectorul aluminiului din China, furnizarea de materii prime ieftine producătorilor de aluminiu, precum și existența unui regim de impozitare care denaturează efectiv piața. Referindu-se din nou la raport și la ancheta anterioară a Comisiei, cererea a subliniat, de asemenea, că autoritățile chineze au stabilit prețuri pentru cărbune, energie electrică, gaze naturale și petrol, ceea ce distorsionează prețurile energiei în sectorul aluminiului. În aceeași ordine de idei, cererea a făcut referire la distorsiuni ale salariilor în sectorul aluminiului. În plus, cererea presupunea distorsiuni ale costurilor utilajelor, în special având în vedere că sectorul aluminiului este considerat „sector încurajat” de către autoritățile chineze și, ca atare, este menționat în Catalogul de orientare al guvernului chinez pentru punerea în aplicare a adaptării structurilor industriale, inclusiv în ultima ediție a acestuia din 2019 (23). Cererea a evidențiat, de asemenea, distorsiuni ale costurilor financiare cauzate de organizarea generală a sistemului bancar chinez, precum și de o serie de documente de politică – de exemplu, planuri sau politici naționale și sectoriale pe cinci ani care fac apel la instituțiile financiare să sprijine industria aluminiului. În cele din urmă, cererea a enumerat distorsiunile generate de măsuri guvernamentale suplimentare, cum ar fi sistemul de credite al vânzătorului la export, o deducere a impozitului pe profit pentru cheltuielile de cercetare și dezvoltare sau reduceri de TVA pentru echipamentele produse pe plan intern. Cererea a făcut referire, în acest context, la ancheta din 2018 a Departamentului de Comerț al SUA privind subvențiile din sectorul foliei de aluminiu din China (24).

(39) În sectorul aluminiului persistă un grad substanțial de proprietate și control din partea GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază. Mulți dintre cei mai mari producători se află în proprietatea statului. Având în vedere că niciun exportator chinez al produsului care face obiectul reexaminării nu a cooperat, nu se poate stabili proporția exactă a producătorilor privați și a celor deținuți de stat. Cu toate acestea, ancheta a confirmat că, în sectorul aluminiului, o serie de mari producători sunt IDS, inclusiv Aluminium Corporation of China sau Shenhuo Group Aluminium, ambii fabricând și produsul care face obiectul reexaminării.

(40) În ceea ce privește faptul că GC este în măsură să intervină în legătură cu prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază, atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul aluminiului fac obiectul supravegherii în privința politicilor și al îndrumării. Comisia a documentat pe larg activitățile de consolidare a partidului în anchetele sale anterioare referitoare la sectorul aluminiului, la care au participat mai mulți producători care fabrică și produsul care face obiectul reexaminării (25). În plus, mulți producători ai produsului care face obiectul reexaminării evidențiază în mod explicit activitățile de consolidare a partidului pe site-urile lor, au membri de partid în conducerea societății și își subliniază afilierea lor la PCC.

(41) De exemplu, grupul Nanshan a raportat recent următoarele cu privire la un eveniment de consolidare a partidului care a avut loc în martie 2021: „La 19 martie, filiala partidului aflată direct sub conducerea Nanshan Holdings a desfășurat evenimentul «Ziua tematică a partidului» din luna martie, un studiu aprofundat și punerea în aplicare a spiritului discursului secretarului general Xi Jinping la Conferința privind studiul istoriei partidului și educația, învățarea esenței istoriei partidului, acumularea de forță și depunerea de eforturi susținute. Reuniunea a fost prezidată de liderii importanți ai sucursalei partidului din cadrul Nanshan Holdings. Secretarul sucursalei a subliniat în discursul său de partid că membrii și cadrele de partid ar trebui să își manifeste pe deplin rolul de exemplu și de lider, să nu își uite aspirațiile inițiale și să țină seama de misiunea lor. […] Toți membrii și cadrele de partid au declarat că vor continua să studieze și să pună în aplicare spiritul discursului Secretarului General Xi Jinping din cadrul Conferinței privind studiul istoriei partidului și mobilizarea educației, își vor uni gândurile și acțiunile referitoare la cerințele și punerea în aplicare a celui de al 14-lea plan cincinal, nu vor uita intenția inițială, vor ține seama de misiune și vor lucra susținut. Vor avansa, vor îndrăzni să inoveze, vor juca pe deplin rolul exemplar de avangardă al membrilor partidului în întreprindere […]” (26).

(42) În mod similar, Dengfeng Electricity Group, aflat în proprietatea statului, indică pe site-ul său că „în după-amiaza zilei de 10 noiembrie [2020], formarea în sala de clasă a conducerii societății a avut loc în a șasea sală de reuniune. Au participat în total 66 de persoane din rândul directorilor societății din cadrul grupului și din personalul de conducere, din diferite departamente comerciale, din întreprinderile direct afiliate și dintre directorii de subîntreprinderi. […] În continuare, societatea din grup va continua să studieze cu conștiinciozitate discursul important al Secretarului General Xi Jinping din cadrul reuniunii plenare, să înțeleagă spiritul reuniunii plenare, […] și să înțeleagă în cu adevărat procesul decizional și de punere în aplicare a deciziilor al Comitetului central al partidului, să strângă înțelepciunea și puterea de a atinge obiectivele și sarcinile stabilite în „cel de al 14-lea plan cincinal” (27).

(43) În plus, în sectorul aluminiului sunt în vigoare politici discriminatorii în favoarea producătorilor interni sau care influențează în alt mod piața în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază.

(44) Sectorul aluminiului face obiectul a numeroase planuri, orientări, directive și alte documente de politică emise la nivel național, regional și municipal. Politicile în vigoare în perioada anchetei de reexaminare, care variază de la cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială (28) sau Planul de dezvoltare a industriei metalelor neferoase (2016-2020) și alte politici la nivel național, până la planuri regionale, cum ar fi, de exemplu, Avizul guvernului provinciei Shandong privind planul de punere în aplicare pentru accelerarea dezvoltării de înaltă calitate a celor șapte industrii mari consumatoare de energie, au fost documentate pe larg de ancheta anterioară a Comisiei cu privire la acest sector (29). În mod similar, Comisia a documentat în detaliu faptul că industria aluminiului beneficiază de orientări și intervenții guvernamentale în ceea ce privește principalele materii prime și principalii factori de producție, în special energia (30). Același lucru este valabil și pentru alte măsuri guvernamentale din acest sector care interferează cu forțele pieței, cum ar fi, printre altele, politicile legate de exporturi, politicile de constituire de stocuri, politicile de extindere a capacității de producție (31) sau furnizarea de factori de producție la prețuri sub prețurile pieței (32).

(45) În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția principalilor factor de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze în mod liber.

(46) Prezenta anchetă nu a evidențiat niciun element de probă care să indice că aplicarea discriminatorie sau inadecvată a legislației privind falimentul și proprietatea în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază în sectorul aluminiului menționat mai sus, în considerentul 36, nu i-ar afecta pe producătorii produsului care face obiectul reexaminării.

(47) Sectorul aluminiului este, de asemenea, afectat de distorsiuni ale costurilor salariale în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat și în considerentul 36 de mai sus. Aceste distorsiuni afectează sectorul atât direct (în contextul fabricării produsului care face obiectul reexaminării sau a principalilor factori de producție), cât și indirect (în contextul accesului la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC).

(48) În plus, în cadrul prezentei anchete nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că sectorul aluminiului nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat și în considerentul 36 de mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor de piață la toate nivelurile.

(49) În cele din urmă, Comisia reamintește că, pentru a fabrica produsul care face obiectul reexaminării, sunt necesari mai mulți factori de producție. Atunci când producătorii produsului care face obiectul reexaminării cumpără sau contractează acești factori de producție, prețurile plătite (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează o forță de muncă supusă distorsiunilor; aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital și fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele.

(50) În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale produsului care face obiectul reexaminării pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile I și II ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, cu terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea mai multor factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același raționament este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe.

(51) Niciuna dintre părțile interesate nu a prezentat elemente de probă sau argumente în sens contrar.

(52) În concluzie, elementele de probă disponibile au arătat că prețurile sau costurile produsului care face obiectul reexaminării, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate la dispoziția respectivă. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz. În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza unor costuri de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare.

3.3.2. Țara reprezentativă

(a) Observații generale

(53) În temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii: — un nivel de dezvoltare economică similar celui din RPC. În acest scop, Comisia a avut în vedere țări cu un venit național brut pe cap de locuitor similar celui din RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (33); — fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă; — disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă; — în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, s-a acordat preferință, după caz, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

(54) Astfel cum se explică în considerentele 32-33, Comisia a emis două note la dosar cu privire la sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale: prima notă la dosar și a doua notă la dosar. În cea de a doua notă la dosar, Comisia a comunicat părților interesate selectarea Turciei drept țară reprezentativă adecvată în cazul de față, dacă se va confirma existența distorsiunilor semnificative prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

(b) Un nivel de dezvoltare economică similar cu cel al RPC și fabricarea produsului care face obiectul reexaminării

(55) În prima notă la dosar, Comisia a identificat Armenia, Brazilia, Rusia și Turcia ca țări cu un nivel de dezvoltare economică similar cu cel al RPC, potrivit Băncii Mondiale, respectiv toate aceste țări au fost clasificate de Banca Mondială ca țări cu „venituri medii-superioare” pe baza venitului național brut în cursul PAR, în care se cunoștea faptul că are loc fabricarea produsului care face obiectul reexaminării.

(56) Nu s-au primit observații cu privire la țările identificate în nota respectivă.

(c) Disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă

(57) Pentru cele patru țări menționate în considerentul 55 de mai sus, Comisia a verificat în continuare disponibilitatea datelor financiare publice privind producătorii din țările respective ai produsului care face obiectul reexaminării.

(58) În ceea ce privește Armenia, nu au existat date financiare publice pentru unicul producător cunoscut (34). Prin urmare, în absența observațiilor părților interesate, Comisia a concluzionat că Armenia nu poate fi considerată o țară reprezentativă adecvată pentru prezenta anchetă.

(59) În ceea ce privește Brazilia, Comisia a identificat în prima notă la dosar doi producători de AHF, și anume Companhia Brasileira de Aluminio („CBA”) și Novelis do Brasil Ltda („Novelis”). CBA a înregistrat pierderi în cursul perioadei anchetei de reexaminare și, prin urmare, a fost exclusă de la stabilirea costurilor VAG și a profitului. În ceea ce privește Novelis, deși datele sale financiare au fost disponibile, iar societatea a fost profitabilă în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în a doua notă la dosar, Comisia a concluzionat că societatea nu poate fi luată în considerare din următoarele motive: în primul rând, Comisia a observat că exista o procedură antidumping privind importurile din China de produse din aluminiu, inclusiv de AHF, în curs de desfășurare în Brazilia. Importurile din China despre care se presupune că fac obiectul unui dumping pot avea un efect de denaturare a pieței braziliene, de exemplu prin generarea unei scăderi a prețurilor sau prin cauzarea unor pierderi prejudiciabile industriei braziliene a aluminiului; în al doilea rând, profitul global raportat în situația financiară a societății Novelis, astfel cum se regăsea în baza de date Dun and Bradstreet, nu era în concordanță cu rezultatele financiare care arătau pierderi, prezentate în cadrul anchetei antidumping desfășurate de autoritățile braziliene și în care Novelis era unul dintre reclamanții naționali. Acest lucru a generat îndoieli serioase cu privire la calitatea și acuratețea datelor financiare ale Novelis disponibile pe Dun and Bradstreet. În plus, în a doua notă la dosar, Comisia a subliniat existența unor restricții la export pentru produsele din aluminiu în Brazilia, în special o cotă de export pentru un factor de producție esențial (aliaje de aluminiu) și un subprodus (deșeuri de aluminiu) din producția de folii de aluminiu pentru uz casnic. Prin urmare, Comisia a concluzionat în a doua notă la dosar că Brazilia nu poate fi considerată o țară reprezentativă adecvată.

(60) În ceea ce privește Rusia, deși datele financiare ale celor trei producători de folii de aluminiu pentru uz casnic identificați în prima notă la dosar erau disponibile public, Comisia a concluzionat în a doua notă la dosar că Rusia nu poate fi considerată o țară reprezentativă adecvată. Motivele acestei concluzii au fost existența unor restricții la export pentru aluminiu, existența unor denaturări în ceea ce privește gazele naturale pe piața internă și faptul că piața aluminiului din Rusia pare să fie dominată de un grup de societăți (Rusal), ceea ce împiedică concurența efectivă pe piața internă a Rusiei.

(61) În ceea ce privește Turcia, dintre cei trei producători de folie de aluminiu pentru uz casnic identificați în prima notă la dosar, date financiare recente au fost disponibile doar pentru o singură societate, și anume Asaș Aluminyum. Cu toate acestea, profitul obținut de Asaș Aluminyum a fost aproape de pragul de rentabilitate. Comisia nu a considerat că o astfel de marjă de profit scăzută este rezonabilă în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, luând în considerare faptul că: (i) astfel cum se prevede în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1428 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de extrudate din aluminiu originare din Republica Populară Chineză (35), nivelul de profit realizat în sectorul extrudatelor din aluminiu din Turcia în 2018 a fost substanțial mai mare, și anume 7,3 %; și că (ii) profitul obținut de industria Uniunii în absența dumpingului prejudiciabil, astfel cum a fost utilizat în ancheta inițială, a fost de 5 %. Prin urmare, Comisia a concluzionat în a doua notă la dosar că datele financiare ale Asaș Aluminyum nu pot fi utilizate ca bază pentru stabilirea costurilor VAG și a profitului în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, care prevede că „valoarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”.

(62) În concluzie, nu au existat producători de folie de aluminiu pentru uz casnic în Turcia ale căror date financiare să poată fi utilizate pentru a stabili o sumă rezonabilă pentru costurile VAG și profit.

(63) Prin urmare, Comisia a analizat dacă ar putea fi utilizate date de la societățile care fabrică un produs din aceeași categorie generală ca produsul care face obiectul reexaminării. În a doua notă la dosar, Comisia a concluzionat că produsele extrudate din aluminiu au caracteristici tehnice foarte apropiate de cele ale produsului care face obiectul reexaminării și că acestea au o compoziție similară a materialelor-sursă. Ambele sunt adesea fabricate de aceleași societăți sau în cadrul aceluiași grup. Prin urmare, Comisia a constatat că, în cazul de față, este adecvat să se utilizeze date ale societăților din Turcia care își desfășoară activitatea în sectorul produselor extrudate din aluminiu. Date financiare care acoperă jumătate din perioada anchetei de reexaminare au fost disponibile pentru cinci producători de extrudate din aluminiu din Turcia (36), iar aceste date au fost considerate reprezentative pentru situația societăților producătoare de folie de aluminiu pentru uz casnic. Prin urmare, media ponderată a costurilor VAG și a profitului celor cinci societăți a fost utilizată pentru a stabili o sumă nedistorsionată și rezonabilă pentru costurile VAG și profitul societăților producătoare de folie de aluminiu pentru uz casnic.

(64) Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la caracterul adecvat al Turciei ca țară reprezentativă și al celor cinci producători de extrudate din aluminiu ca producători din țara reprezentativă. Nu s-au primit observații.

(d) Nivelul de protecție socială și a mediului

(65) După ce s-a stabilit că Turcia este singura țară reprezentativă adecvată disponibilă, pe baza tuturor elementelor de mai sus, nu a fost necesară efectuarea unei evaluări a nivelului protecției sociale și a mediului în conformitate cu ultima teză a articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază.

(e) Concluzie privind țara reprezentativă

(66) Având în vedere analiza de mai sus, Turcia îndeplinea toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază și, prin urmare, a fost considerată o țară reprezentativă adecvată.

3.3.3. Sursele utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

(67) În prima notă la dosar, Comisia a enumerat factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă, utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile și să propună informații disponibile public referitoare la valori nedistorsionate pentru fiecare dintre factorii de producție menționați în nota respectivă.

(68) Întrucât producătorii chinezi nu au cooperat și nu au existat observații din partea niciuneia dintre părțile interesate, Comisia s-a bazat pe informațiile furnizate de solicitant. În a doua notă la dosar, Comisia a actualizat lista factorilor de producție utilizați pentru stabilirea valorii normale pe baza informațiilor verificate încrucișat furnizate de unul dintre solicitanți, care, potrivit solicitanților și în lipsa altor informații, a fost considerat a avea factori de producție și un proces de producție reprezentativ pentru producătorii-exportatori chinezi.

(69) În a doua notă la dosar, Comisia a afirmat, de asemenea, că, pentru a construi valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, va utiliza date din Global Trade Atlas („GTA”) (37) pentru a stabili costul nedistorsionat al principalilor factori de producție, în special al materiilor prime. În plus, Comisia a afirmat că va utiliza datele Institutului de Statistică al Turciei pentru a stabili costurile nedistorsionate ale forței de muncă (38) și ale energiei (39).

(70) În cele din urmă, Comisia a afirmat că, pentru a stabili costurile VAG și profitul, va utiliza datele financiare de la cei cinci producători turci de produse extrudate din aluminiu, astfel cum se prevede în considerentul 63 de mai sus.

(71) Comisia a inclus o valoare pentru cheltuielile indirecte de producție pentru a acoperi costurile care nu sunt incluse în factorii de producție menționați mai sus. Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile indirecte de producție și costurile directe de producție, pe baza datelor producătorului din Uniune menționat în considerentul 68 de mai sus, care a furnizat informații specifice în acest scop. Metodologia este explicată în mod corespunzător la punctul 3.3.4 de mai jos.

3.3.4. Factorii de producție

(72) Având în vedere toate informațiile transmise de părțile interesate, colectate și verificate încrucișat în cursul procesului VID, au fost identificați următorii factori de producție și sursele acestora pentru a stabili valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază: Factori de producție ai AHF Factor de producție Codul mărfurilor Valoare (RMB) Unitate Materii prime Aliaje de aluminiu, sub formă brută, altele („bobine turnate”) 7601 20 80 14,01 kg Ulei de laminare 2710 19 29 12,34 kg Energie Energie electrică N/A 0,61 kWh Gaze naturale 2711 21 00 1,97 M3 Forța de muncă Cost cu forța de muncă în industria prelucrătoare (NACE C.24) N/A 57,59 oră pe kg Produse secundare Deșeuri de aluminiu 7602 00 19 10,63 kg

1. Materiile prime și produsele secundare

(73) Pentru a stabili prețul nedistorsionat al materiilor prime, livrate la poarta fabricii unui producător din țara reprezentativă, Comisia a utilizat drept bază prețul mediu ponderat de import la nivelul CIF în țara reprezentativă, astfel cum a fost raportat în GTA, la care au fost adăugate taxele de import și costurile de transport, după caz. Prețul de import în țara reprezentativă a fost stabilit ca media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC și a țărilor care nu sunt membre ale OMC, menționate în anexa I la Regulamentul (UE) 2015/755 al Parlamentului European și al Consiliului (40).

(74) Comisia a decis să excludă importurile din RPC în țara reprezentativă, concluzionând la punctul 3.3.1 de mai sus că nu este oportun să se utilizeze prețurile și costurile interne din RPC din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există niciun element de probă din care să reiasă că aceleași distorsiuni nu afectează în egală măsură și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export. Această excludere nu a avut un impact semnificativ, deoarece importurile rămase erau încă semnificative (și anume 75 000 de tone de folie brută, 700 000 de tone de ulei de laminare și 161 000 de tone de deșeuri de aluminiu).

2. Forța de muncă

(75) Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile cu forța de muncă în țara reprezentativă, Comisia a utilizat cele mai recente statistici publicate de Institutul de Statistică al Turciei (41). Acest institut publică informații detaliate privind costurile cu forța de muncă din diferite sectoare economice ale Turciei. Comisia a stabilit valoarea de referință pe baza costului orar cu forța de muncă pentru 2016 (42) pentru activitatea economică C.24, și anume prelucrarea metalelor de bază (43), potrivit clasificării NACE Rev.2. Valorile au fost ajustate în funcție de inflație, utilizându-se indicele prețurilor de producție pe piața internă (44) pentru a reflecta costurile în cursul PAR.

3. Energia electrică

(76) Prețul energiei electrice pentru utilizatorii industriali din Turcia este publicat de Institutul de Statistică al Turciei (45). Comisia a utilizat datele privind prețurile energiei electrice industriale din tranșa de consum corespunzătoare, în Kuruș/kWh, din cursul PAR.

4. Gazele naturale

(77) Prețul gazelor naturale pentru utilizatorii industriali din Turcia este publicat de Institutul de Statistică al Turciei (46). Comisia a utilizat datele privind prețurile gazelor naturale industriale din tranșa de consum corespunzătoare, în Kuruș/M3, din cursul PAR.

5. Cheltuielile indirecte de producție, costurile VAG și profiturile

(78) În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „[v]aloarea normală construită include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri”. În plus, trebuie stabilită o valoare pentru cheltuielile indirecte de producție care să acopere costurile neincluse în factorii de producție menționați anterior.

(79) Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de producție și având în vedere absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, pe baza datelor producătorilor din Uniune furnizate de solicitanți, Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile indirecte de producție și costurile directe de producție. Acest procent a fost aplicat ulterior la valoarea nedistorsionată a costului direct de producție pentru a obține valoarea nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de producție.

(80) Pentru a stabili o sumă nedistorsionată și rezonabilă pentru costurile VAG și profit, Comisia s-a bazat pe cele mai recente date financiare disponibile ale celor cinci societăți din Turcia care au fost identificate în a doua notă la dosar ca fiind producători activi și profitabili ai unui produs din aceeași categorie generală, și anume produsele extrudate din aluminiu, astfel cum se explică în considerentul 63 de mai sus. Au fost utilizate date financiare pentru următoarele cinci societăți, extrase din Dun and Bradstreet (47): 1. Eksal Aluminyum Kalip Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi (exercițiul financiar 2020); 2. Okyanus Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi (exercițiul financiar 2020); 3. Cuhadaroglu Metal Sanayi Ve Pazarlama Anonim Sirketi (exercițiul financiar 2020); 4. P.M.S. Metal Profil Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (exercițiul financiar 2020); 5. Cansan Aluminyum Profil Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi (exercițiul financiar 2019).

3.3.5. Calcularea valorii normale

(81) Pe baza celor de mai sus, Comisia a construit valoarea normală la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

(82) În primul rând, Comisia a stabilit costurile de producție nedistorsionate. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat informațiile furnizate de unul dintre solicitanți, astfel cum se menționează la considerentul 68, referitoare la utilizarea fiecărui factor de producție (materiale și forță de muncă) la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Aceste rate de consum au fost verificate în timpul unui proces VID. Comisia a înmulțit apoi factorii legați de utilizare cu costurile nedistorsionate unitare observate în țara reprezentativă, astfel cum se descrie în secțiunea 3.3.4 de mai sus.

(83) După ce a stabilit costul de producție nedistorsionat, Comisia a adăugat cheltuielile indirecte de producție și deprecierea, astfel cum se explică în considerentul 78, la costul de producție nedistorsionat pentru a ajunge la costurile de producție nedistorsionate.

(84) La costurile de producție stabilite astfel cum se descrie în considerentul anterior, Comisia a aplicat costurile VAG și profitul celor cinci societăți din țara reprezentativă. Costurile VAG exprimate ca procent din costurile mărfurilor vândute („CMV”) și aplicate costurilor de producție nedistorsionate au fost de 14,1 %. Profitul exprimat ca procent din CMV și aplicat costurilor de producție nedistorsionate a fost de 7,1 %.

(85) Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală la nivel franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

3.4. Prețul de export

(86) În lipsa cooperării din partea producătorilor chinezi, prețul a fost stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Astfel, prețurile de export s-au bazat pe prețurile CIF înregistrate de Eurostat, corectate la nivelul franco fabrică. Astfel, din prețul de export CIF au fost scăzute costurile de navlu și de asigurare și costurile transportului intern din China. Costurile de transport intern din China și de transport internațional s-au bazat pe informațiile furnizate de solicitanți în cererea de reexaminare, care s-au dovedit a fi în concordanță cu costurile de transport calculate utilizând baze de date externe (Banca Mondială și OCDE).

3.5. Comparație și marja de dumping

(87) Comisia a comparat valoarea normală stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază și prețul de export stabilit mai sus pe o bază franco fabrică.

(88) Pe această bază, marja de dumping medie ponderată stabilită, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 72,2 % în cursul PAR.

3.6. Concluzie

(89) Comisia a concluzionat că exporturile din RPC către Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării au continuat să facă obiectul unui dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

4. PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI ÎN CAZUL EXPIRĂRII MĂSURILOR

(90) În urma constatării existenței dumpingului în cursul PAR, Comisia a investigat probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar expira, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, disponibilitatea altor piețe și comportamentul în materie de prețuri al exporturilor din China, precum și atractivitatea pieței Uniunii. Se reamintește faptul că, din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, precum și a GC, analiza s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, în special pe cererea de reexaminare, pe statisticile GTA și pe informațiile disponibile public.

4.1. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

(91) Pentru a analiza capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC și având în vedere lipsa de cooperare a GC și a producătorilor-exportatori chinezi, Comisia s-a bazat pe informațiile furnizate de solicitant în cererea sa de reexaminare și pe informațiile disponibile public, astfel cum se specifică în considerentele de mai jos.

(92) Ancheta a arătat că, din cauza creșterii rapide din perioada 2005-2015, există o supracapacitate generală în sectorul aluminiului din China (48). Acest lucru este valabil și pentru sectorul AHF în mod specific (49). Potrivit CRU, aproximativ 8 % din producția totală de folii de aluminiu este utilizată pentru producția de AHF (50). Pe această bază, capacitatea de producție de AHF din China depășește substanțial volumul actual al producției și, prin urmare, producătorii chinezi sunt în mare măsură dependenți de exporturi. În 2020, consumul de folii pentru uz casnic din China a fost de aproximativ 250 000 de tone, în timp ce producția a fost estimată la aproximativ 308 000 de tone, iar capacitatea de producție a fost de aproximativ 360 000 de tone. Aceasta înseamnă că capacitatea neutilizată a Chinei s-a ridicat la aproximativ 52 000 de tone în 2020, ceea ce reprezintă 65 % din consumul de AHF din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare, care s-a ridicat la aproximativ 80 000 de tone.

(93) Supracapacitatea din China este confirmată de informațiile disponibile public de la Comisia Municipală pentru Economie și Informare din Shanghai, care raportează că există chiar și o nouă capacitate de folie de aluminiu creată în China și că această nouă capacitate de producție a atins un nivel record de 1,65 milioane de tone în 2020 (51). Presupunând că aproximativ 8 % din această capacitate totală (și anume 132 000 de tone) ar fi utilizată pentru AHF, numai creșterea capacității totale de producție de AHF ar reprezenta peste 150 % din consumul Uniunii.

(94) Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că producătorii-exportatori chinezi dispun de capacități neutilizate semnificative și că acestea sunt încă în curs de extindere. Aceste capacități neutilizate ar putea fi folosite pentru exporturile către Uniune în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

4.2. Cererea pe piața internă chineză și pe piețele altor țări terțe

(95) Din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor chinezi, nu există informații disponibile cu privire la piața internă chineză de AHF, iar consumul intern a fost stabilit potrivit estimărilor solicitanților, pe baza datelor CRU. Acest lucru a arătat că consumul total din China este cu mult sub capacitatea instalată, iar producătorii din China sunt, prin urmare, dependenți de piețele de export. În ultimii ani (2017-2020) s-a înregistrat o creștere stabilă a cererii în China, de aproximativ 3 % pe an (adică aproximativ 8 000 de tone pe an), în timp ce capacitatea neutilizată a reprezentat 52 000 de tone în 2020. Prin urmare, cererea nu este la un astfel de nivel încât să poată absorbi capacitatea neutilizată totală din China.

(96) Comisia a analizat, de asemenea, situația de pe piețele altor țări terțe și capacitatea acestora de a absorbi creșterea exporturilor de AHF din China. În cursul PAR, producătorii chinezi au exportat către o serie de alte țări terțe, Thailanda, India, Coreea de Sud, Indonezia și Japonia fiind principalele destinații de export și reprezentând aproape 40 % din totalul exporturilor din China în cursul PAR.

(97) Există o gamă largă de măsuri de apărare comercială și alte restricții la import în vigoare împotriva exporturilor de AHF originare din RPC. Potrivit Global Trade Alert (52), OMC (53) și informațiilor furnizate în cererea de reexaminare (54), există măsuri de apărare comercială în Argentina (antidumping), India (antidumping), Mexic (antidumping), Turcia (antidumping), Statele Unite (antidumping și antisubvenții) și Indonezia (salvgardare). Aceste măsuri arată că accesul producătorilor chinezi la piețele respective este redus și, prin urmare, este puțin probabil ca exporturile către aceste piețe să crească substanțial în viitorul apropiat.

(98) Un importator a susținut că creșterea cererii în regiunea Asia-Pacific și costurile de transport mai mici în comparație cu cele suportate la exportul către piața Uniunii ar însemna că este mai viabil din punct de vedere economic pentru producătorii-exportatori chinezi să exporte AHF în regiunea Asia-Pacific decât către piața Uniunii, chiar în pofida măsurilor de apărare comercială și a altor bariere comerciale din unele dintre aceste țări.

(99) Exporturile de folie de aluminiu către cele mai mari cinci piețe de export din China au crescut cu 34 % din 2017 până la PAR. Cu toate acestea, Comisia a considerat că, deși cererea din China și din țările învecinate a înregistrat o creștere în ultimii ani, există încă o capacitate neutilizată substanțială disponibilă, ceea ce a arătat că este puțin probabil ca această creștere a cererii, în pofida costurilor de transport mai scăzute legate de exporturile respective, să absoarbă capacitatea neutilizată disponibilă.

(100) Astfel, o mare parte din capacitățile neutilizate vor fi, foarte probabil, folosite pentru a crește exporturile din China către Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor și accesul pe piața Uniunii ar deveni fără restricții semnificative.

4.3. Comportamentul în materie de prețuri al producătorilor-exportatori chinezi pe piețele altor țări terțe

(101) Comisia a considerat că nivelurile prețurilor practicate pe piețele altor țări terțe ar fi un indicator rezonabil al comportamentului viitor probabil în materie de prețuri pe piața Uniunii. Prin urmare, Comisia a analizat nivelurile prețurilor de export din China către cele mai importante piețe de export în cursul PAR, și anume Thailanda, India, Coreea de Sud, Indonezia și Japonia. Această analiză a arătat că exporturile către aceste țări au avut prețuri mai mici decât exporturile către Uniune, astfel cum se explică în considerentul 102. Având în vedere, în plus, marjele de dumping semnificative stabilite pentru exporturile către Uniune în cursul PAR, nu a existat niciun motiv pentru a concluziona că prețurile de export către Uniune nu ar continua să fie la niveluri de dumping, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

4.4. Atractivitatea pieței Uniunii

(102) Astfel cum se menționează în considerentele 119-120, exporturile din China către Uniune au fost efectuate atât în cadrul regimului de perfecționare activă (în principal), fără a face obiectul unor măsuri antidumping sau al unor taxe vamale, cât și în cadrul regimului vamal normal. Comisia a considerat că, în cazul expirării măsurilor, este foarte probabil ca importurile efectuate în cadrul regimului vamal normal să crească și, în cele din urmă, să depășească cu mult importurile efectuate în cadrul regimului de perfecționare activă. Acest lucru se bazează pe faptul că, înainte de instituirea taxelor antidumping, au fost efectuate importuri substanțiale în cadrul regimului vamal normal și că piața Uniunii, astfel cum se menționează în considerentul 103, este una dintre cele mai mari piețe din lume și este capabilă să absoarbă, cel puțin parțial, capacitățile neutilizate semnificative disponibile în China. Prin urmare, prețurile de import în cadrul regimului normal de import au fost considerate o valoare de referință adecvată pentru a stabili dacă piața Uniunii este atractivă pentru importurile din China în ceea ce privește nivelurile prețurilor. Pe această bază, în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-a constatat că nivelurile prețurilor de export din China către Uniune au fost, în medie, cu 7 % mai mari decât prețul mediu pe celelalte piețe principale de export ale Chinei (excluzând taxa antidumping). Acest lucru a indicat faptul că piața Uniunii este atractivă din punctul de vedere al prețurilor, întrucât este mai profitabilă.

(103) Piața foliei de aluminiu din Uniune este, după China, a doua ca mărime din lume, reprezentând 15 % din cererea mondială (55). Prin urmare, Uniunea este, de asemenea, atractivă pentru producătorii chinezi de AHF, având în vedere dimensiunea sa.

(104) În plus, astfel cum s-a explicat în considerentele 2 și 3, în trecut, producătorii-exportatori chinezi au accesat în mod repetat piața Uniunii prin practici de circumvenție, exportând un produs ușor modificat și înființând unități de asamblare în Thailanda, cu unicul scop de a evita taxele antidumping în vigoare. Aceste practici de circumvenție demonstrează interesul puternic al producătorilor chinezi de a accesa piața Uniunii fără restricții și, prin urmare, atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii respectivi.

(105) Prin urmare, Comisia a concluzionat că, în eventualitatea expirării măsurilor actuale, este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să își redirecționeze exporturile către Uniune la prețuri de dumping.

4.5. Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului

(106) Ancheta a arătat că exporturile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping, iar practicile neloiale de stabilire a prețurilor utilizate de producătorii-exportatori chinezi de AHF ar continua probabil la o scară mai mare dacă măsurile ar expira.

(107) Prețurile exporturilor din China către celelalte piețe principale de export ale acestora sunt chiar mai mici decât prețurile către Uniune, iar în mai multe jurisdicții există măsuri de apărare comercială în vigoare împotriva exporturilor de AHF din China, ceea ce confirmă comportamentul inechitabil al producătorilor-exportatori chinezi în materie de prețuri.

(108) În plus, Comisia a identificat alți indicatori conform cărora este probabil ca dumpingul să continue în cazul expirării măsurilor, cum ar fi capacitatea neutilizată ridicată de producție de AHF existentă în China și atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește nivelul prețurilor și dimensiunea. În același timp, piața internă chineză și piețele altor țări terțe nu par a fi în măsură să absoarbă capacitatea neutilizată semnificativă care există în China și care, prin urmare, ar fi disponibilă pentru a fi exportată către Uniune în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

(109) În consecință, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate de continuare a dumpingului, dacă aceste măsuri ar expira.

5. PREJUDICIUL

5.1. Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

(110) Produsul similar a fost fabricat de șase producători din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Aceștia constituie „industria Uniunii”, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

(111) Producția totală a Uniunii în perioada anchetei de reexaminare a fost stabilită la aproximativ 39 460 de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza răspunsurilor verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion și a datelor estimate furnizate de producătorii neincluși în eșantion și de solicitanți (56). Astfel cum se indică în considerentul 11, producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau peste 80 % din producția totală a Uniunii de produs similar.

5.2. Consumul la nivelul Uniunii

(112) Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii având în vedere volumele de vânzări ale producției proprii a industriei Uniunii destinate pieței Uniunii, volumele importurilor obținute din statisticile Eurostat și importurile care au făcut obiectul eludării ale unui produs ușor modificat din RPC care face obiectul reexaminării, astfel cum au fost înregistrate de statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază, „baza de date 14.6” (57).

(113) Pe această bază, consumul Uniunii a evoluat după cum urmează: Tabelul 1 Consumul la nivelul Uniunii (tone) (58) 2017 2018 2019 Perioada anchetei de reexaminare Consumul total la nivelul Uniunii 74 030 72 074 74 356 80 065 Indice 100 97 100 108 Sursa: Eurostat, baza de date 14.6, informațiile furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și de cei neincluși în eșantion, informațiile furnizate de asociația producătorilor din Uniune.

(114) În total, în cursul perioadei examinate, consumul Uniunii a crescut. Deși a rămas relativ stabil din 2017 până în 2019, acesta a crescut cu 8 % în perioada anchetei de reexaminare, în comparație atât cu anul precedent, cât și cu 2017.

5.3. Importurile din RPC

5.3.1. Volumul și cota de piață a importurilor din RPC

(115) Astfel cum s-a menționat în considerentul 112, Comisia a stabilit volumul importurilor din RPC pe baza statisticilor Eurostat și a informațiilor din baza de date 14.6. Cota de piață a fost stabilită pe baza consumului de la nivelul Uniunii, astfel cum a fost indicat în considerentul 113.

(116) Importurile din RPC au evoluat după cum urmează: Tabelul 2 Volumul importurilor (tone) și cota de piață 2017 2018 2019 Perioada anchetei de reexaminare Volumul importurilor din RPC (59) (tone) 2 103 2 071 2 242 1 588 Indice 100 98 107 76 Cota de piață (%) 2,8 2,9 3,0 2,0 Indice 100 101 106 70 Sursa: Eurostat și baza de date 14.6.

(117) Importurile produsului care face obiectul reexaminării din țara în cauză au crescut între 2017 și 2019 și au scăzut în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În ansamblu, importurile din țara în cauză au scăzut cu 24 % între 2017 și perioada anchetei de reexaminare. Cota de piață a importurilor din RPC a rămas stabilă între 2017 și 2019 și a scăzut în perioada anchetei de reexaminare cu aproximativ 1 punct procentual, în pofida scăderii mai semnificative a importurilor în termeni absoluți.

(118) Totuși, această evoluție ar trebui privită în contextul creșterii masive a importurilor din Thailanda ale produsului care a făcut obiectul circumvenției în cursul aceleiași perioade, astfel cum se subliniază în considerentele 131 și 133.

(119) Produsul care face obiectul reexaminării este importat din RPC în cadrul regimului normal, precum și în cadrul sistemului de perfecționare activă.

(120) Importurile din RPC în regim normal și în regim de perfecționare activă au evoluat astfel: Tabelul 3 Volumul importurilor (în tone) din RPC în regim normal și în regim de perfecționare activă 2017 2018 2019 Perioada anchetei de reexaminare Volumul importurilor din RPC în regim normal (tone) 861 934 1 124 249 Indice 100 109 131 29 Cota de piață (%) 1,2 1,3 1,5 0,3 Indice 100 112 130 27 Volumul importurilor din RPC în regim de perfecționare activă (tone) 1 243 1 136 1 118 1 339 Indice 100 91 90 108 Cota de piață (%) 1,7 1,6 1,5 1,7 Indice 100 94 90 100 Sursa: Eurostat și baza de date 14.6.

(121) Volumul importurilor în cadrul regimului normal a crescut cu 31 % între 2017 și 2019 și a scăzut semnificativ în perioada anchetei de reexaminare, ceea ce a condus la o creștere a cotei de piață între 2017 și 2019 de la 1,2 % la 1,5 % și la o scădere în perioada anchetei de reexaminare la 0,3 %. Importurile din cadrul sistemului de perfecționare activă au urmat o tendință inversă, scăzând între 2017 și 2019 cu 10 % și crescând cu 20 % în perioada anchetei de reexaminare. Astfel, în ansamblu, în cursul perioadei examinate, volumul importurilor în cadrul regimului de perfecționare activă a crescut cu 8 %, fără ca, în pofida creșterii paralele a consumului, să câștige cotă de piață, aceasta rămânând, în ansamblu, la 1,7 %.

5.3.2. Prețurile importurilor din RPC și subcotarea prețurilor

(122) Prețul mediu al importurilor din RPC a evoluat astfel: Tabelul 4 Prețuri de import (EUR/tonă) 2017 2018 2019 Perioada anchetei de reexaminare Prețurile de import din RPC în regim normal 2 573 2 509 2 609 2 737 Indice 100 97 101 106 Prețurile de import din RPC în cadrul regimului de perfecționare activă 2 152 2 312 2 329 2 277 Indice 100 107 108 106 Prețurile de import din RPC (toate regimurile vamale) 2 179 2 373 2 450 2 351 Indice 100 109 112 108 Sursa: Eurostat și baza de date 14.6.

(123) În ansamblu, atât pentru regimul vamal normal, cât și pentru sistemul de perfecționare activă, prețurile medii de import din RPC au crescut cu 8 % în cursul perioadei examinate. Prețurile de import (toate regimurile vamale) au rămas sub prețurile producătorilor din Uniune în cursul PA (tabelul 9).

(124) Prețul mediu de import în cadrul regimului normal a rămas relativ stabil între 2017 și 2019 și a crescut cu 5 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare, în timp ce prețul mediu de import în cadrul regimului de perfecționare activă a crescut constant până în 2019 și apoi a scăzut cu 2 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare.

(125) Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a determinat subcotarea prețurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare comparând: 1. prețul de vânzare mediu ponderat practicat de producătorii din Uniune față de clienți neafiliați de pe piața Uniunii, ajustat la un nivel franco fabrică; și 2. prețurile de import medii ponderate corespunzătoare ale produsului care face obiectul reexaminării din RPC, provenite de la Eurostat, în cadrul regimului normal, stabilite pe o bază CIF, incluzând taxa antidumping, cu ajustări corespunzătoare pentru a ține seama de taxele vamale și de costurile ulterioare importului. În lipsa altor informații, aceste costuri au fost estimate la 1 % din valoarea CIF.

(126) Rezultatul comparației nu a indicat nicio subcotare.

(127) O analiză mai detaliată pentru fiecare regim de import a arătat, totuși, că importurile efectuate în cadrul regimului de perfecționare activă au subcotat, în medie, cu 7,2 % prețurile de vânzare ale industriei Uniunii. Astfel cum s-a subliniat în considerentul 173, nivelurile prețurilor acestor importuri au fost considerate un indicator puternic al viitoarelor niveluri ale prețurilor către Uniune în absența taxelor antidumping.

(128) În plus, atunci când se ia în considerare prețul mediu de import al tuturor importurilor din China, indiferent de regimul importurilor, fără a se aplica taxe antidumping, s-a constatat că acestea au subcotat prețurile de vânzare ale industriei Uniunii în medie cu 4,2 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. La fel ca mai sus, și aceste prețuri au fost considerate un indicator rezonabil al viitoarelor niveluri posibile ale prețurilor în cazul abrogării măsurilor.

(129) În plus, Comisia a luat în considerare, de asemenea, nivelurile prețurilor importurilor din Thailanda care au făcut obiectul circumvenției, întrucât aceste importuri au provenit, în realitate, de la producători-exportatori chinezi care pur și simplu au evitat taxele antidumping în vigoare la importurile originare din China. Ancheta a stabilit că aceste importuri (cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului) au subcotat prețurile industriei Uniunii în medie cu 3,5 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

5.3.3. Importurile din țări terțe, altele decât RPC

(130) Importurile produsului care face obiectul reexaminării din alte țări terțe au provenit în principal din Armenia, Thailanda și Turcia.

(131) Volumul importurilor din alte țări terțe, precum și tendința cotei de piață și a prețurilor au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 5 Importuri din alte țări terțe decât RPC Țara 2017 2018 2019 Perioada anchetei de reexaminare Armenia Volum (tone) 14 164 19 278 18 373 17 257 Indice 100 136 130 122 Cota de piață (%) 19 27 25 22 Indice 100 140 129 113 Preț mediu 2 804 2 895 2 730 2 533 Indice 100 103 97 90 Thailanda Volum (tone) 28 1 027 2 659 6 820 Indice 100 3 693 9 565 24 534 Cota de piață (%) 0,04 1,4 4 9 Indice 100 3 793 9 364 22 685 Preț mediu 2 337 2 544 2 426 2 381 Indice 100 109 104 102 Turcia Volum (tone) 16 221 15 289 17 565 18 103 Indice 100 94 108 112 Cota de piață (%) 22 21 24 23 Indice 100 97 108 103 Preț mediu 2 878 2 952 2 828 2 601 Indice 100 103 98 90 Restul lumii Volum (tone) 3 407 2 539 1 968 558 Indice 100 75 58 16 Cota de piață (%) 5 4 3 1 Indice 100 77 58 15 Preț mediu 2 751 2 928 2 918 3 117 Indice 100 106 106 113 Totalul țărilor terțe, cu excepția RPC Volum (tone) 33 820 38 133 40 564 42 738 Indice 100 113 120 126 Cota de piață (%) 46 53 55 53 Indice 100 116 119 117 Preț mediu 2 834 2 910 2 764 2 545 Indice 100 103 98 90 Totalul țărilor terțe, cu excepția Thailandei și a RPC Volum (tone) 33 792 37 106 37 905 35 918 Indice 100 110 112 106 Cota de piață (%) 46 51 51 45 Indice 100 113 112 98 Preț mediu 2 834 2 921 2 785 2 576 Indice 100 103 98 91 Sursa: Eurostat.

(132) În cursul perioadei examinate, importurile din alte țări terțe au crescut cu aproximativ 9 000 de tone, și anume cu 26 %, o creștere mai rapidă decât evoluția consumului din Uniune, ceea ce a dus la creșterea cotei de piață de la 46 % la 53 %.

(133) Cu toate acestea, 76 % din această creștere (6 792 de tone) au fost importuri din Thailanda care eludează măsurile antidumping definitive în vigoare privind importurile din China menționate în considerentul 3 și, prin urmare, trebuie considerate importuri din China.

(134) Astfel cum se arată în tabelul 5, în timp ce importurile din alte țări terțe, cu excepția Thailandei, au crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate (2 126 de tone), într-un ritm mai lent decât consumul din Uniune, importurile din Thailanda au crescut de câteva mii de ori, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață de la 0 % la 9 %. Importurile din alte țări terțe, cu excepția Thailandei, au pierdut din cota de piață, în special între 2019 și perioada anchetei de reexaminare, când creșterea cotei de piață din Thailanda a fost cea mai pronunțată (+ 5 puncte procentuale).

(135) În cursul perioadei anchetei de reexaminare, s-a constatat că nivelurile prețurilor importurilor din Thailanda au subcotat prețurile de vânzare ale industriei Uniunii cu 3,5 % în medie, astfel cum se explică în considerentul 129 de mai sus, în timp ce, în aceeași perioadă, prețurile de import din alte țări terțe, cu excepția Thailandei, au fost în concordanță cu prețurile de vânzare ale industriei Uniunii.

5.4. Situația economică a industriei Uniunii

5.4.1. Observații generale

(136) Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

(137) Astfel cum s-a menționat în considerentul 11, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare.

(138) Pentru stabilirea prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor conținute în răspunsurile la chestionarul antidumping ale producătorilor incluși în eșantion, precum și pe baza datelor macroeconomice furnizate de producătorii neincluși în eșantion și de asociația producătorilor din Uniune, coroborate cu datele din cererea de reexaminare. Datele se referă la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar transmise de producătorii din Uniune incluși în eșantion. Datele se referă la producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

(139) Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

(140) Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital.

5.4.2. Indicatorii macroeconomici

5.4.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

(141) Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează: Tabelul 6 Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție 2017 2018 2019 Perioada anchetei de reexaminare Volumul producției (tone) 41 387 35 173 36 292 39 460 Indice 100 85 88 95 Capacitatea de producție (tone) 52 900 47 600 48 100 50 750 Indice 100 90 91 96 Gradul de utilizare a capacității de producție (%) 78,2 73,9 75,5 77,8 Indice 100 94 96 99 Sursa: informațiile furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și de cei neincluși în eșantion, informațiile furnizate de asociațiile producătorilor din Uniune.

(142) Deși consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 8 % în cursul perioadei examinate, astfel cum se menționează în considerentul 113, volumul producției produsului similar a scăzut cu 15 % între 2017 și 2018, după care s-a redresat ușor în restul perioadei examinate, ceea ce a dus la o scădere de 5 % pe parcursul întregii perioade examinate. Prin urmare, industria Uniunii nu a beneficiat de creșterea consumului la nivelul Uniunii.

(143) Scăderea volumului producției se datorează, în parte, proceselor de restructurare întreprinse de industria Uniunii pentru a se redresa în urma prejudiciului suferit în perioada anchetei de reexaminare din cadrul anchetei anterioare de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (1 octombrie 2013-30 septembrie 2014) și parțial creșterii concurenței neloiale cu care s-a confruntat industria Uniunii din cauza importurilor care au făcut obiectul eludării ale produsului care face obiectul reexaminării provenind din Thailanda. Astfel cum se explică în considerentul 132, creșterea volumului importurilor din țări terțe s-a datorat în principal unei creșteri a importurilor de AHF din Thailanda care au făcut obiectul eludării.

5.4.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață

(144) Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 7 Volumul vânzărilor și cota de piață 2017 2018 2019 Perioada anchetei de reexaminare Volumul total al vânzărilor pe piața Uniunii (în tone) 38 107 31 871 31 550 35 739 Indice 100 84 83 94 Cota de piață (%) 51 44 42 45 Indice 100 86 82 87 Sursa: informațiile furnizate de solicitant, informațiile furnizate de producătorii din cadrul Uniunii incluși în eșantion și de producătorii neincluși în eșantion.

(145) Volumul vânzărilor realizate de industria Uniunii a scăzut cu 6 % în cursul perioadei luate în considerare. Acesta a scăzut constant până în 2019 (cu 17 %) și s-a redresat parțial în cursul perioadei anchetei de reexaminare, crescând cu 11 puncte procentuale. Totuși, această creștere nu a fost în concordanță cu creșterea consumului din Uniune și a dus, în general, la o pierdere de cotă de piață pentru industria Uniunii de la 51 % în 2017 la 45 % în perioada anchetei de reexaminare (minus 6 puncte procentuale), în timp ce cota de piață a importurilor din Thailanda care au făcut obiectul eludării a crescut cu 9 puncte procentuale în cursul aceleiași perioade.

5.4.2.3. Creșterea economică

(146) Deși consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 8 % în cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor industriei Uniunii a scăzut cu 6 %, ceea ce a dus la o pierdere de cotă de piață de 13 % pentru industria Uniunii în cursul perioadei examinate. În consecință, industria Uniunii nu a înregistrat creștere economică în perioada examinată.

5.4.2.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea

(147) Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 8 Ocuparea forței de muncă și productivitatea 2017 2018 2019 Perioada anchetei de reexaminare Număr de angajați (echivalent normă întreagă) 394 356 359 378 Indice 100 90 91 96 Productivitatea (unitate/salariat) 105 99 101 104 Indice 100 94 96 99 Sursa: informațiile furnizate de solicitant, informațiile furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și de producătorii neincluși în eșantion.

(148) Numărul de angajați ai industriei Uniunii a scăzut cu 4 % între 2017 și perioada anchetei de reexaminare. Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată ca producție (tone) per angajat, a urmat aceeași tendință până în 2019 și s-a redresat în perioada anchetei de reexaminare în urma creșterii producției și vânzărilor, astfel cum se explică în considerentele 142 și 145 de mai sus.

(149) Scăderea numărului de angajați se datorează scăderii volumului producției, care este legată, de asemenea, de scăderea volumului vânzărilor industriei Uniunii.

5.4.2.5. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

(150) Comisia a concluzionat în considerentul 89 că practicile de dumping din partea RPC au continuat în perioada anchetei de reexaminare. De asemenea, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate de continuare a dumpingului din partea RPC, în cazul expirării măsurilor.

(151) În pofida măsurilor antidumping în vigoare din 2009, industria Uniunii a pierdut un volum substanțial de vânzări, ceea ce se reflectă într-o pierdere de cotă de piață de 13 % în cursul perioadei examinate. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare completă în urma practicilor de dumping anterioare, iar industria Uniunii rămâne foarte vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale oricăror importuri care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii.

5.4.3. Indicatorii microeconomici

5.4.3.1. Prețurile și factorii care afectează prețurile

(152) În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează: Tabelul 9 Prețurile de vânzare din Uniune 2017 2018 2019 Perioada anchetei de reexaminare Preț de vânzare unitar mediu în Uniune pe piața totală (EUR/tonă) 2 822 2 930 2 810 2 663 Indice 100 104 100 94 Costul unitar de producție (EUR/tonă) 2 645 2 776 2 620 2 574 Indice 100 105 99 97 Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

(153) Prețul de vânzare unitar mediu a crescut între 2017 și 2018 și a scăzut în 2019 la același nivel din 2017, apoi a scăzut cu 6 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Deși industria din Uniune a reușit să își mențină prețurile de vânzare peste costul unitar de producție pe parcursul întregii perioade examinate, presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din Thailanda care au făcut obiectul circumvenției a arătat un efect asupra prețurilor de vânzare ale industriei Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare, când acestea au scăzut într-o măsură mai mare decât costul unitar.

5.4.3.2. Costurile cu forța de muncă

(154) Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 10 Costurile medii cu forța de muncă per angajat 2017 2018 2019 Perioada anchetei de reexaminare Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR) 19 444 19 827 20 487 22 184 Indice 100 102 105 114 Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

(155) Costul mediu cu forța de muncă a crescut progresiv în cursul perioadei examinate. În ansamblu, costul mediu cu forța de muncă per angajat a crescut cu 14 %. Această tendință a fost influențată în cea mai mare parte de procesul de restructurare a industriei Uniunii, întrucât unii producători au investit în crearea unor structuri de vânzări în state membre diferite.

5.4.3.3. Stocurile

(156) Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 11 Stocurile 2017 2018 2019 Perioada anchetei de reexaminare Stocuri finale (tone) 978 940 1 693 1 425 Indice 100 96 173 146 Stocuri finale ca procentaj din producție (%) 2,4 2,7 4,7 3,6 Indice 100 113 197 153 Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

(157) Stocurile nu pot fi considerate un indicator relevant al prejudiciului în acest sector, deoarece producția și vânzările se bazează în principal pe comenzi și, în consecință, producătorii au tendința de a menține stocuri reduse. Prin urmare, tendințele referitoare la stocuri sunt prezentate doar cu titlu informativ.

(158) În ansamblu, stocurile au crescut cu 46 % în cursul perioadei examinate. Inițial, acestea au scăzut cu 4 % între 2017 și 2018, apoi au crescut progresiv în 2019 și în perioada anchetei de reexaminare.

5.4.3.4. Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

(159) Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 12 Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor 2017 2018 2019 Perioada anchetei de reexaminare Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări) 8,2 7,4 6,8 3,4 Indice 100 90 83 41 Fluxul de lichidități (în EUR) 10 768 045 10 888 351 8 682 415 10 199 898 Indice 100 101 81 95 Investiții (în EUR) 1 141 165 4 327 224 1 119 149 1 665 356 Indice 100 379 98 146 Randamentul investițiilor (%) 10 7 5 1 Indice 100 74 55 15 Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

(160) Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective.

(161) După ancheta anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor menționată în considerentul 1, în urma căreia au fost instituite măsuri antidumping, situația industriei Uniunii s-a îmbunătățit, iar marja sa de profit a ajuns la 8,2 % în 2017. Cu toate acestea, situația s-a deteriorat ulterior, iar marjele de profit au scăzut începând cu 2018, ajungând la doar 3,4 % în perioada anchetei de reexaminare, ceea ce corespunde unei scăderi de 59 % în cursul perioadei examinate.

(162) Acest lucru s-a datorat în principal presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din Thailanda care au făcut obiectul eludării, care au intrat în Uniune subcotând prețurile industriei Uniunii și care au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor ce a obligat industria Uniunii să își reducă nivelurile prețurilor, astfel cum se explică mai sus în considerentul 153.

(163) Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitățile. Având în vedere că industria Uniunii este în continuare profitabilă, în pofida tendinței descrescătoare, fluxul de lichidități a rămas, în general, relativ stabil în cursul perioadei examinate.

(164) Investițiile au crescut cu 46 % în perioada examinată, ceea ce se datorează în principal eforturilor depuse de industria Uniunii de a-și raționaliza producția și de a crește eficiența și productivitatea pentru a face față creșterii importurilor la prețuri scăzute. Cu toate acestea, în aceeași perioadă, randamentul investițiilor, care este exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a scăzut de la 10 % la 1 % și, prin urmare, a urmat aceeași tendință ca și profitabilitatea.

(165) Scăderea profitabilității și a randamentului investițiilor a îngreunat din ce în ce mai mult atragerea de capital pentru investiții de către producătorii din Uniune incluși în eșantion. Dacă randamentul investițiilor este atât de scăzut, capacitatea producătorilor incluși în eșantion de a atrage capital în viitor este periclitată într-o măsură și mai mare.

5.4.4. Concluzie privind prejudiciul

(166) Evoluția indicatorilor microeconomici și macroeconomici în perioada examinată a indicat că situația financiară a industriei Uniunii s-a deteriorat. În ansamblu, tendințele principalilor indicatori economici s-au deteriorat în perioada examinată.

(167) În special, producția, volumul vânzărilor și cotele de piață au scăzut, ca și prețurile de vânzare, ceea ce a avut un efect negativ asupra ocupării forței de muncă și a productivității, precum și asupra profitabilității. Presiunea crescută asupra prețurilor exercitată în special de importurile provenind din Thailanda care au făcut obiectul eludării nu a permis industriei Uniunii să își alinieze prețurile de vânzare la evoluția costurilor sale de producție, ceea ce a avut efecte negative asupra profitabilității sale, care a înregistrat o scădere de aproape 60 % în cursul perioadei examinate. În cele din urmă, scăderea rapidă a randamentului investițiilor are un impact negativ asupra capacității industriei Uniunii de a mobiliza capital și investiții.

(168) Pe de altă parte, în pofida tendințelor descrescătoare, industria Uniunii a reușit în continuare să mențină un volum mare de vânzări și o cotă de piață considerabilă. În mod similar, în pofida tendinței negative, profitabilitatea a rămas pozitivă în cursul întregii perioade examinate. Prin urmare, Comisia a concluzionat că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în cursul perioadei anchetei de reexaminare, ci s-a aflat într-o situație fragilă.

(169) Prin urmare, Comisia a examinat în continuare probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul expirării măsurilor.

6. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

(170) Comisia a concluzionat în considerentul 168 că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei anchetei de reexaminare, ci s-a aflat într-o situație fragilă. Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă ar exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

(171) Pentru a stabili dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, Comisia a luat în considerare următoarele elemente: (i) volumul producției și capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii; (ii) nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din RPC și impactul acestora asupra situației industriei Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor; și (iii) existența unor practici de circumvenție.

6.1. Volumul producției și capacitatea neutilizată din RPC – atractivitatea pieței Uniunii

(172) Astfel cum se menționează în considerentul 91, capacitatea de producție din RPC depășește substanțial volumele producției și cererea internă de pe piața internă chineză. Având în vedere, în plus, concluziile privind atractivitatea pieței Uniunii, astfel cum sunt descrise în considerentele 102-105, este foarte probabil ca această capacitate neutilizată să fie folosită în mare măsură pentru exporturi către piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

6.2. Nivelurile probabile ale prețurilor importurilor din RPC și impactul acestora asupra situației industriei Uniunii în cazul expirării măsurilor

(173) Pentru a evalua impactul viitoarelor importuri asupra situației industriei Uniunii, Comisia a considerat că nivelurile prețurilor exporturilor chineze fără taxe antidumping ar fi un indicator rezonabil al viitoarelor niveluri ale prețurilor pe piața Uniunii. Pe această bază, astfel cum se menționează în considerentele 127 și 128, marja medie de subcotare pentru produsul care face obiectul reexaminării s-a dovedit a fi de 4,2 % pentru toate regimurile de import și de 7,2 % în cadrul regimului de perfecționare activă, aceasta din urmă, fără taxe, fiind considerată cel mai bun indicator al nivelurilor probabile ale prețurilor în absența măsurilor antidumping.

(174) În plus, astfel cum se explică în considerentul 120, aproape toate importurile din RPC în Uniune au fost efectuate în cadrul regimului de perfecționare activă. Prin urmare, se poate concluziona că măsurile antidumping au fost eficace în prevenirea intrării pe piața Uniunii a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC și că acestea vor fi reluate cel mai probabil dacă măsurile vor expira.

(175) Produsul care face obiectul reexaminării este un produs de bază și, prin urmare, piața este sensibilă la preț. O creștere bruscă a importurilor la prețuri scăzute ar obliga industria Uniunii să își reducă și mai mult prețurile, astfel cum a procedat deja pentru a concura cu importurile din Thailanda care au făcut obiectul eludării, după cum s-a explicat mai sus în considerentele 133 și 135.

(176) Având în vedere cele de mai sus, dacă s-ar confrunta cu o creștere a importurilor la prețuri scăzute din RPC, producătorii din Uniune, în încercarea de a menține volumul vânzărilor și cotele de piață, și-ar reduce prețurile cu 4,2 % (la nivelul subcotării), ceea ce ar avea un impact asupra profitabilității globale a industriei, care ar scădea de la 3,4 % în perioada anchetei de reexaminare la -1 % și, prin urmare, ar deveni negativă pe termen scurt.

(177) Pe de altă parte, dacă industria Uniunii și-ar menține nivelurile actuale ale prețurilor, având în vedere faptul că AHF este un produs de bază, acest lucru ar avea un impact negativ aproape imediat asupra volumului vânzărilor și producției sale, precum și asupra cotei sale de piață. În plus, o scădere a volumului producției ar duce la o creștere a costurilor unitare de producție ca urmare a reducerii economiei de scară. Acest lucru ar deteriora și mai mult profitabilitatea industriei Uniunii și s-ar transforma în pierderi pe termen scurt.

(178) Cu o scădere a profitabilității, industria Uniunii nu ar fi în măsură să realizeze investițiile necesare. În cele din urmă, acest lucru ar conduce și la pierderea de locuri de muncă și la riscul închiderii liniilor de producție.

6.3. Existența unor practici de circumvenție

(179) Astfel cum se menționează în considerentul 104, exportatorii chinezi au antecedente de practici de dumping față de piața Uniunii. În prezent, astfel cum se menționează în considerentele 2 și 3, sunt în vigoare două măsuri îndreptate împotriva circumvenției, una împotriva importurilor unui produs ușor modificat din China și o a doua, mai recentă, pentru importurile provenite din Thailanda, unde producătorii-exportatori chinezi au înființat unități de asamblare.

(180) Astfel cum se indică în considerentele 153 și 162, practicile de circumvenție din Thailanda au fost principala cauză a pierderilor înregistrate de industria Uniunii în ceea ce privește volumul vânzărilor și cota de piață în cursul perioadei examinate. Existența acestor practici de circumvenție arată că importurile care fac obiectul eludării și care intră pe piața Uniunii fără taxe antidumping au un efect negativ semnificativ asupra situației industriei Uniunii, care se materializează rapid din cauza sensibilității la preț a pieței.

6.4. Concluzie

(181) Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că expirarea măsurilor ar conduce, după toate probabilitățile, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC la prețuri care subcotează prețurile industriei Uniunii și, prin urmare, ar agrava și mai mult situația economică deja fragilă a industriei Uniunii. Este foarte probabil ca acest lucru să conducă la o reapariție a prejudiciului important și, în consecință, viabilitatea industriei din Uniune ar fi expusă unui risc grav.

7. INTERESUL UNIUNII

(182) În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Identificarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor, ale distribuitorilor și ale utilizatorilor.

(183) Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

7.1. Interesul industriei Uniunii

(184) Industria Uniunii este compusă din aproximativ opt societăți și angajează în mod direct aproximativ 1 000 de lucrători, mulți alții bazându-se pe aceasta în mod indirect. Astfel cum s-a menționat în considerentul 11, Comisia a selectat un eșantion de producători din Uniune. Eșantionul a fost format din 3 producători din Uniune care au furnizat un răspuns la chestionar. Eșantionul a fost considerat reprezentativ pentru industria Uniunii.

(185) Astfel cum s-a arătat mai sus, industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei examinate, dar se află într-o situație fragilă, fapt confirmat de tendințele negative ale indicatorilor de prejudiciu. Eliminarea taxelor antidumping ar conduce la o posibilă reapariție a prejudiciului important, care s-ar traduce printr-o scădere a volumului de vânzări și a producției, precum și a cotei de piață, ceea ce ar duce la o pierdere a profitabilității și a locurilor de muncă.

(186) Pe de altă parte, industria Uniunii s-a dovedit a fi o industrie viabilă. După ultima reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor, aceasta a reușit să își îmbunătățească situația în condiții echitabile pe piața Uniunii, realizând investiții și atingând o profitab