RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 49/6

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/325 AL COMISIEI

din 24 februarie 2017

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

A. PROCEDURA

1. Măsurile în vigoare

(1) Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”).

(2) Măsurile impuse au luat forma unei taxe vamale ad valorem cu un nivel al taxei reziduale stabilit la 9,8 %, în timp ce societățile asupra cărora s-au instituit taxe antidumping au beneficiat de un nivel individual al taxei vamale, care a variat de la 5,1 % la 9,8 %. În cadrul anchetei inițiale, s-a constatat că două societăți nu practicau dumpingul.

2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

(3) În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

(4) Cererea a fost depusă la data de 31 august 2015 de către CIRFS (Comitetul Internațional pentru Mătase Artificială și Fibre Sintetice – The European Manmade Fibres Association, denumit în continuare „solicitantul”) în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală a Uniunii de fire de mare rezistență din poliester.

(5) Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea și/sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

3. Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

(6) Stabilind, în urma consultării comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 28 noiembrie 2015, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

4. Ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

4.1. Perioadele relevante care au făcut obiectul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

(7) Ancheta privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2014 și 30 septembrie 2015 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2012 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

4.2. Părțile vizate de anchetă și eșantionarea

(8) Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori și importatorii cunoscuți a fi interesați, precum și reprezentanții țării exportatoare vizate cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

(9) Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. Nicio parte interesată nu a solicitat o audiere cu Comisia.

(10) Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori chinezi și de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

(11) Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion reprezentativ, s-a solicitat producătorilor-exportatori chinezi și importatorilor neafiliați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

(12) Niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă.

(13) În total, șase importatori neafiliați cunoscuți au fost contactați în etapa publicării avizului de deschidere. S-au primit răspunsuri din partea a 15 importatori neafiliați. Având în vedere numărul mare de importatori cooperanți, Comisia a recurs la eșantionare. La selectarea eșantionului, Comisia s-a bazat pe cel mai mare volum reprezentativ al importurilor care putea fi examinat în mod rezonabil luând în considerare timpul disponibil. Eșantionul selectat inițial a fost alcătuit din trei societăți și a reprezentat 29 % din volumul estimat al importurilor din RPC în Uniune și 85 % din volumele importurilor raportate de cei 15 respondenți. S-a primit un răspuns la chestionar de la un singur importator neafiliat.

(14) În total, 10 utilizatori cunoscuți au fost contactați în etapa publicării avizului de deschidere. S-au primit răspunsuri de la patru dintre aceștia. În cazul utilizatorilor, nu s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, Comisia luând decizia să îi ancheteze pe toți.

(15) Cinci producători din Uniune, care reprezentau aproximativ 97 % din producția Uniunii de fire de mare rezistență din poliester în cursul PAR au cooperat cu Comisia. Având în vedere acest număr mic, Comisia a decis să nu recurgă la eșantionare.

4.3. Chestionarele și verificarea

(16) Au fost trimise chestionare către cinci producători cooperanți din Uniune și unui producător dintr-o potențială țară analogă, care a fost de acord să coopereze.

(17) S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți: (a) producători din Uniune: — Brilen Tech S. A., Spania; — Sioen Industries NV, Belgia; — DuraFiber Technologies (DFT) SAS, Franța; — DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Germania; — PHP Fibers GmbH, Germania; (b) producător din țara analogă: — DuraFiber Technologies, Statele Unite („SUA”).

B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1. Produsul în cauză

(18) Produsul în cauză constă în fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din RPC (denumite în continuare „produsul în cauză” sau „FMR”), încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.

2. Produsul similar

(19) Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că produsul în cauză, firele de mare rezistență din poliester produse și comercializate de industria Uniunii pe piața Uniunii și firele de mare rezistență din poliester produse și comercializate în țara analogă (SUA) au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază. În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

(20) În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea RPC.

1. Cooperarea din partea RPC

(21) Niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului a fost evaluată utilizându-se cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, împreună cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile comerciale privind importurile și exporturile (date Eurostat și date privind exporturile chineze), răspunsul producătorului din țara analogă, precum și alte informații publice (5).

(22) Efectuarea comparației dintre valoarea normală și prețul de export al diverselor tipuri de produs a fost afectată de lipsa cooperării. În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, s-a considerat oportun să se stabilească atât valoarea normală, cât și prețul de export la nivel global.

(23) În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, aceeași metodologie folosită în ancheta inițială pentru a stabili existența dumpingului a fost folosită în cazurile în care s-a constatat că circumstanțele nu s-au schimbat.

2. Dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

(a) Țara analogă

(24) Valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor plătite într-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”), în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

(25) În ancheta inițială, Taiwan a servit drept țară analogă în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC. În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că intenționează să utilizeze Taiwanul drept țară analogă și a invitat părțile să transmită observații. În avizul de deschidere s-a mai precizat că, potrivit informațiilor aflate la dispoziția Comisiei, este posibil să existe și alți furnizori ai Uniunii din țări cu economie de piață situați, inter alia, în SUA și Coreea de Sud.

(26) Una dintre părțile interesate a sprijinit desemnarea Taiwanului drept țară analogă, având în vedere echipamentele și procesele de producție similare celor utilizate de producătorii chinezi. Totuși, niciun producător din Taiwan nu a fost de acord să coopereze la anchetă.

(27) Pe baza statisticilor privind importul și a informațiilor din cererea de reexaminare, pe lângă Taiwan, Comisia a examinat o serie de alte țări ca potențiale țări analoge, cum ar fi Coreea de Sud, India, Japonia și SUA (6). Tuturor producătorilor cunoscuți și asociațiilor din aceste țări le-au fost transmise cereri de cooperare. Un singur producător din SUA (Dura Fibres) a fost de acord să coopereze.

(28) Comisia a constatat că SUA are o rată a taxei vamale convenționale semnificativă (8,8 %) la importurile de FMR din țări terțe, dar nu și taxe antidumping. Deși Dura Fibres este singurul producător al produsului în cauză din SUA, cu o cotă de piață de aproximativ 30 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare, societatea se confruntă cu o concurență puternică din partea țărilor exportatoare (7).

(29) Având în vedere cele de mai sus și în absența altor observații, Comisia a concluzionat că SUA este o țară analogă adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

(b) Valoarea normală

(30) Informațiile primite de la producătorul cooperant din țara analogă au fost folosite ca bază pentru stabilirea valorii normale.

(31) În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți efectuate de producătorii cooperanți din SUA a fost reprezentativ în comparație cu volumul total al exporturilor din RPC către Uniune, mai precis dacă volumul total al vânzărilor interne respective reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Pe această bază, s-a constatat că vânzările interne din țara analogă au fost reprezentative.

(32) Comisia a mai analizat dacă vânzările interne ale produsului similar ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Astfel, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca medie a prețurilor de vânzare de pe piața internă în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

(c) Prețul de export

(33) Astfel cum se menționează în considerentul 15 de mai sus, producătorii-exportatori chinezi nu au cooperat la anchetă. Prin urmare, prețul de export a fost stabilit pe baza celor mai bune informații disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

(34) Prețul CIF la frontiera Uniunii a fost stabilit pe baza statisticilor Eurostat disponibile. Volumul importat de la producătorii chinezi despre care s-a constatat că nu practicau dumpingul în cadrul anchetei inițiale (aproximativ 40 % din importurile din China) nu a fost luat în considerare pentru stabilirea prețului de export.

(35) Una dintre părțile interesate a susținut că volumele de la producătorii chinezi despre care s-a constatat că nu practicau dumpingul în cadrul anchetei inițiale nu ar fi trebuit să fie excluse de la calculul dumpingului, deoarece nu există nicio dispoziție în acest sens în regulamentul de bază. Cu toate acestea, practica obișnuită a Comisiei (8), în aplicarea interpretării Acordului privind practicile antidumping furnizate de Organul de soluționare a litigiilor (OSL) din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) în cauza Beef and Rice („Carnea de vită și orezul”) (9), este de a exclude de la reexaminare societățile în legătură cu care s-a constatat existența unei marje de dumping de minimis în cadrul anchetei inițiale. Prin urmare, cererea a fost respinsă.

(d) Comparație

(36) Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică. Atunci când acest lucru a fost justificat prin necesitatea asigurării unei comparații echitabile, Comisia a ajustat valoarea normală și prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

(37) În ceea ce privește prețurile de pe piața internă ale producătorului din țara analogă, s-au efectuat ajustări pentru costurile de transport intern și costurile de ambalare ([2 %-4 %] din valoarea facturată), precum și pentru comisioane [0,5 %-1,5 %]. În ceea ce privește prețurile de export, valoarea franco fabrică a fost stabilită prin deducerea din prețul CIF la frontiera Uniunii a procentului corespunzător transportului, asigurărilor, manipulării și altor ajustări, astfel cum s-a estimat în cererea de reexaminare (12,98 %). În ceea ce privește ajustările pentru vânzările la export, una dintre părțile interesate a criticat aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază și a sugerat că ar trebui utilizate ajustările producătorului din țara analogă în locul estimării cuprinse în cererea de reexaminare. Totuși, această metodă sugerată nu pare a fi adecvată, întrucât ajustările raportate de producătorul din țara analogă se referă la vânzările pe piața internă din SUA și nu au nicio relevanță pentru estimarea ajustărilor pentru vânzările la export din RPC către Uniune. Prin urmare, în lipsa altor informații fiabile, Comisia se bazează pe estimarea ajustărilor pentru vânzări la export furnizate în cerere.

(e) Marja de dumping

(38) Pe baza celor de mai sus, marja de dumping, exprimată ca procent din prețul franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, s-a constatat a fi de 54,4 %.

(39) În pofida diferenței semnificative dintre marja de dumping constatată în cadrul anchetei inițiale și cea care rezultă din analiza actuală, nu a existat niciun indiciu al unei schimbări în comportamentul producătorilor chinezi în ceea ce privește exporturile. Din contră, un motiv plauzibil al diferenței ar putea fi, în principal, imposibilitatea (cauzată de lipsa de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi) de a efectua o analiză detaliată în funcție de tipul de produs.

(f) Concluzie privind dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

(40) Comisia a constatat că producătorii-exportatori chinezi au continuat să exporte produsul în cauză către Uniune la prețuri de dumping în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

3. Dovezi privind probabilitatea continuării dumpingului

(41) Comisia a analizat și dacă ar exista probabilitatea de continuare a dumpingului în eventualitatea expirării măsurilor. În acest sens, a analizat capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei, comportamentul exportatorilor chinezi pe alte piețe, situația de pe piața internă a Chinei și atractivitatea pieței Uniunii.

(a) Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

(42) Determinarea capacității neutilizate din China este afectată de lipsa de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi. Pentru a colecta un volum cât mai mare posibil de informații, Comisia a solicitat informații din partea a două asociații ale exportatorilor chinezi (Camera de Comerț Internațional din China, „CCOIC”, și Camera de Comerț din China pentru importul și exportul de textile, „CCCT”), ai căror membri reprezintă mai mult de jumătate din capacitatea de producție estimată a Chinei. Aceste asociații au trimis un răspuns detaliat, care, însă, nu a putut fi verificat din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori. Următoarele paragrafe expun informațiile furnizate și le compară cu celelalte informații disponibile [din cererea de reexaminare și din alte surse disponibile (10)].

(43) Potrivit CCOIC-CCCT, capacitatea neutilizată din China a prezentat doar o creștere limitată în perioada 2012-PAR și s-ar putea estima ca fiind în evoluție de la un nivel inițial de [150 000-250 000] de tone metrice (MT), în 2012, la un nivel de [200 000-300 000] MT în perioada anchetei de reexaminare.

(44) Serviciile Comisiei au efectuat, de asemenea, un calcul detaliat al capacității neutilizate pe baza altor informații disponibile. Principalele elemente ale acestui calcul sunt: (i) capacitatea instalată a producătorilor chinezi; (ii) cererea internă; (iii) exporturile către alte țări.

(45) În ceea ce privește consumul intern din China, toate părțile interesate par să convină asupra datelor conținute în cerere. Aceste date proiectează o creștere a cererii interne în China în cursul perioadei examinate (+ 20 %, de la aproximativ 900 000 MT, în 2012, la aproximativ 1 150 000 MT, în 2015).

(46) În ceea ce privește datele privind exporturile din China, Comisia a analizat statisticile privind exportul din China, care arată o creștere de 47 % în perioada 2012-PAR.

(47) În cele din urmă, în ceea ce privește estimarea capacității de producție din China, potrivit cererii reclamantului, care se referă la un studiu sectorial recunoscut la nivel internațional (11), capacitatea Chinei a pornit cu peste 1 600 000 MT, în 2012, și a ajuns la aproximativ 2 400 000 MT în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Tabelul 1 (în 1 000 MT) 2012 2013 2014 PAR Capacitatea Chinei (12) 1 633 1 828 2 126 2 370 (13) Cererea internă (12) 896 985 1 057 1 158 (13) Exporturi (14) 255 294 362 376 Gradul de utilizare a capacității (%) 71 70 67 65 Capacitatea neutilizată 482 549 707 836

(48) Pe baza acestui calcul, capacitatea neutilizată a producătorilor chinezi a fost estimată la peste 800 000 MT în cursul perioadei anchetei de reexaminare, și anume de aproximativ șapte ori mai mare decât piața totală disponibilă a UE (15) și de aproximativ nouă ori mai mare decât volumele de producție ale producătorilor din UE (estimate la 92 461 MT).

(49) În concluzie, există motive să credem că estimarea capacității propusă de CCOIC și CCCT ar fi prea conservatoare. În special, în comparație cu estimările privind cererea internă și exporturile din China, aceste studii ar conduce la o rată de utilizare a capacității de peste 90 % pentru anii 2012 și 2013, ceea ce sugerează că, pentru anii respectivi, capacitatea de producție a fost subestimată în mod semnificativ. În orice caz, chiar și acceptând acest calcul, capacitatea neutilizată existentă a producătorilor chinezi s-ar ridica în continuare la [200 000-300 000] MT, capacitate care este [egală sau mai mare decât] dimensiunea totală a pieței europene (de aproximativ 217 000 MT, din care un segment de aproximativ 98 000 MT este deja deservit de produsele din China).

(50) În ceea ce privește calculul capacității propus de CCOIC și CCCT, aceleași asociații au contestat concluzia potrivit căreia estimarea capacității lor ar fi prea conservatoare. În opinia acestora, în absența unor date verificate, atât estimarea lor, cât și datele din studiul independent ar trebui să fie considerate ca fiind „la fel de nesigure”. Cu toate acestea, estimarea furnizată de CCOIC și CCCT nu a părut a fi supraestimată numai în comparație cu datele cuprinse în studiul independent, ci și cu datele cunoscute sau necontestate, cum ar fi consumul intern din China și exporturile efectuate de China. De exemplu, în ceea ce privește anul 2012, asociațiile chineze au estimat o producție reală chineză de 1 000 000 MT. Cu toate acestea, pentru acel an, suma dintre volumele corespunzătoare consumului intern din China (date necontestate de asociații) și volumele de export (extrase din baza de date a Chinei privind exporturile) s-a ridicat la 1 151 000 MT, și anume cu 15,1 % mai mare decât cifra producției estimate. Prin urmare, în acest caz, datele furnizate de cele două asociații par a fi excesiv de conservatoare, întrucât cifrele raportate privind producția nu permit acoperirea consumului calculat.

(51) În plus, în timp ce datele colectate de asociațiile chineze reprezintă doar aproximativ jumătate din producătorii din China, studiul independent s-a bazat pe date furnizate de o firmă de consultanță cu 30 de ani de experiență în domeniu, care oferă cu profesionalism abonaților săi previziuni și estimări privind piața fibrelor. Prin urmare, luând în considerare atât sursa datelor, cât și fiabilitatea acestora [de asemenea, în comparație cu datele indicate într-un studiu independent (16)], nu este necesară modificarea concluziei potrivit căreia calculul capacității neutilizate furnizat de asociația chineză ar fi prea conservator. Cu toate acestea, trebuie menționat că, și în cazul în care se acceptă calculul propus, astfel cum se descrie în paragraful următor, concluzia privind capacitatea neutilizată nu s-ar modifica.

(52) Prin urmare, pe baza calculelor expuse mai sus, reiese incontestabil o capacitate neutilizată a Chinei enormă, care variază (în funcție de estimări) de la o dimensiune ce reprezintă [92-138] % din dimensiunea pieței Uniunii, până la aproximativ 385 %. Dacă vom compara capacitatea neutilizată a Chinei cu porțiunea pieței Uniunii care încă nu este deservită de produsele chinezești, aceasta variază de la aproximativ [168-252] % la aproximativ 700 %. În cele din urmă, capacitatea neutilizată a Chinei reprezintă de la [216-324] % până la 904 % din producția Uniunii a produsului care face obiectul anchetei în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

(53) Prin urmare, Comisia a ajuns la concluzia că producătorii chinezi dispun de o capacitate neutilizată enormă, în comparație cu dimensiunea pieței europene.

(b) Atractivitatea pieței Uniunii

(54) În afară de Uniune, China exportă cantități semnificative de produs în cauză și către țări terțe, în special SUA, Republica Coreea, Brazilia, India și Turcia. Comparația nivelurilor medii ale prețului per kg a arătat că prețul mediu pe principalele piețe de export în perioada anchetei de reexaminare a fost la același nivel sau sub prețul mediu de vânzare către Uniune. Pe piața SUA (a doua după UE în ceea ce privește volumele exportate), prețul mediu din cursul PAR este ușor inferior celui european (1,85 USD/kg față de 1,89 USD/kg), în timp ce pe piața coreeană (cea de a treia piață de export pentru produsul în cauză după UE și SUA), prețul mediu este semnificativ mai mic (1,58 USD/kg, adică cu aproximativ 16 % mai mic decât prețurile din UE). În ceea ce privește aceste constatări, o parte interesată a afirmat că există trei piețe semnificative de export pentru bunurile din China, în care prețurile medii sunt superioare prețurilor practicate pe piața Uniunii, și anume Canada (1,90 USD/kg), Indonezia (2,07 USD/kg) și Brazilia (1,95 USD/kg). În legătură cu această afirmație, trebuie remarcat în primul rând că diferența de preț este relativ mică (de la + 0,5 % până la + 9,4 %); în plus, volumul exporturilor pe aceste piețe este destul de limitat în comparație cu exporturile către Europa. Într-adevăr, în timp ce piața Uniunii a absorbit 30,3 % din exporturile chineze în cursul PAR, Canada reprezintă doar 3,1 % din totalul acestora, iar Brazilia, 5,1 %. Pe lângă acestea, Indonezia, care este țara cu cea mai mare diferență de preț (+ 9,4 %), reprezintă numai 2 % din exporturile din China; prin urmare, concluziile care pot fi stabilite pe baza acestor prețuri sunt limitate. În plus, partea interesată nu menționează alte patru piețe de export care prezintă volume similare de importuri, și anume India (5,6 %), Turcia (4,3 %), Taiwan (2,4 %) și Africa de Sud (2,3 %). În toate aceste țări, prețurile medii au fost inferioare celor raportate în Uniune în cursul PAR, cu procente variind de la aproximativ 4 % la peste 12 %. Prin urmare, dovezile furnizate nu au fost suficiente pentru a determina o modificare a concluziei privind atractivitatea pieței Uniunii în ceea ce privește prețurile.

(55) Deși această comparație nu poate fi considerată concludentă din cauza lipsei de informații privind combinația de tipuri de produse, nivelul prețurilor pe principala piață de export pare să indice faptul că unele practici de dumping ar putea fi structurale și obișnuite și pe alte piețe principale de destinație pentru mărfurile din China.

(56) Principala dovadă a probabilității continuării dumpingului apare, totuși, atunci când sunt luate în considerare volumele exporturilor chineze către UE. Într-adevăr, evoluția vânzărilor la export în perioada 2012-PAR arată că exportul realizat de producătorii chinezi a crescut cu 47 %. Acest lucru este valabil chiar și în cazul în care analiza exclude vânzările celor doi exportatori despre care s-a constatat că nu practicau dumpingul în cadrul anchetei inițiale și care, prin urmare, nu fac obiectul măsurilor antidumping în vigoare. Într-adevăr, vânzările la export ale societăților rămase, în aceeași perioadă, au urmat o tendință similară (+ 48 %). La efectuarea unei comparații între această rată de creștere cu rata mai limitată de creștere a cererii interne în aceeași perioadă (+ 20 %) și cu rata mult mai rapidă de creștere a capacității instalate din China (+ 54 %, conform asociațiilor exportatorilor, și + 69 %, potrivit reclamantului) de către Comisie, a devenit clar că societățile chineze trebuie să se bazeze pe strategii tarifare agresive pe piața lor de export pentru a atinge un nivel acceptabil de utilizare a capacității.

(57) În ceea ce privește aceste cifre referitoare la exporturi, după cum a susținut o parte interesată, cota exporturilor chineze direcționate către piața Uniunii este în scădere. Într-adevăr, cota exporturilor chineze direcționate către Uniune a scăzut în perioada 2012-PAR de la aproximativ 35 % până la 30 %. În legătură cu această afirmație, trebuie menționat în primul rând faptul că UE continuă să fie principala piață de export pentru exportatorii chinezi. În plus, această ușoară scădere este, în special, o consecință a bunelor rezultate ale exportatorilor chinezi pe alte piețe, rezultate care par a se datora și politicilor tarifare agresive de pe piețele respective. De exemplu, în aceeași perioadă 2012-PAR, exporturile chineze către Republica Coreea (o piață în care, după cum s-a arătat mai sus, prețurile la export practicate de China sunt mai mici decât prețurile practicate în UE în cursul PAR cu aproximativ 16 %) au crescut cu aproximativ 72 %. Pe de altă parte, pe piața indoneziană, care a fost menționată mai sus ca exemplu de tarifare echitabilă (+ 9,4 % față de prețul mediu al Uniunii), performanțele exporturilor din China au fost afectate, volumele scăzând cu aproximativ 16 %. Prin urmare, în lumina acestei analize, concluzia potrivit căreia societățile chineze trebuie să se bazeze pe strategii tarifare agresive pe piața lor de export se confirmă.

(58) În plus, în ceea ce privește previziunile pentru viitor, un studiu sectorial independent preconizează că cererea de fibre sintetice din China (o categorie de produse mai amplă care include produsul în cauză) va rămâne constantă cel puțin până în 2018 (17). De asemenea, un alt studiu sugerează că stocurile din China sunt complete ca urmare a scăderii prețurilor materiilor prime (18). Din acest motiv industria din aval și-a redus oferta de fire de mare rezistență la nivelul minim necesar, pentru a evita riscurile cauzate de fluctuațiile prețurilor.

(59) Prin urmare, în eventualitatea expirării măsurilor, producătorii-exportatori chinezi vor continua, probabil, să se angajeze în practici tarifare agresive, cu scopul de a cuceri o cotă de piață suplimentară în Europa pentru supracapacitatea lor semnificativă.

4. Concluzii privind dumpingul și probabilitatea continuării dumpingului

(60) Bazându-se pe cele mai bune date disponibile, ancheta a arătat că producătorii chinezi au practicat dumpingul în cursul perioadei anchetei de reexaminare. S-a stabilit că China dispune de o capacitate neutilizată enormă (în comparație cu dimensiunea pieței Uniunii). În plus, având în vedere creșterea lentă a pieței interne din China, producătorii-exportatori chinezi sunt nevoiți să intre în continuare pe piața Uniunii cu cantități semnificative de produs în cauză pentru a atinge un nivel acceptabil de vânzări.

(61) În aceste condiții, se concluzionează că, în eventualitatea expirării măsurilor, este foarte probabil ca practicile de dumping, care nu au fost oprite de măsuri, să continue pe piața UE.

D. PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A PREJUDICIULUI

1. Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

(62) În cursul perioadei anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat de șase producători din Uniune, care constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Niciunul dintre aceștia nu s-a opus deschiderii acestei reexaminări.

2. Consumul la nivelul Uniunii

(63) Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza statisticilor disponibile privind importurile, a vânzărilor efective ale producătorilor cooperanți din Uniune pe piața Uniunii, precum și pe baza vânzărilor estimate ale producătorilor din Uniune care nu au cooperat. Definiția consumului se referă la vânzările pe piața liberă, inclusiv vânzările către părțile afiliate, însă fără a include utilizarea captivă. Utilizarea captivă, și anume transferurile interne ale produsului similar între producătorii din Uniune integrați în vederea prelucrării ulterioare, nu a fost inclusă în cifra consumului din Uniune, deoarece aceste transferuri interne nu se află în concurență cu vânzările efectuate de furnizorii independenți de pe piața liberă. Vânzările către societățile afiliate au fost incluse în cifra consumului din Uniune, întrucât, conform datelor colectate în cursul anchetei, acele societăți afiliate au avut libertatea de a cumpăra produsul în cauză și din alte surse. În plus, s-a constatat că prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune către părțile afiliate corespundeau prețurilor medii de vânzare către părțile neafiliate.

(64) Pe această bază, consumul Uniunii a evoluat după cum urmează: Tabelul 2 Consumul la nivelul Uniunii 2012 2013 2014 PAR Volum (tone) 196 478 209 076 222 306 217 171 Indice 100 106 113 111 Sursa: Răspunsurile la chestionar și baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

(65) Consumul din Uniune a crescut cu 11 %, de la 196 478 de tone, în 2012, la 217 171 de tone în perioada anchetei de reexaminare. Consumul în cea mai mare parte a perioadei examinate a fost mai mare decât consumul de 205 912 tone din perioada anchetei inițiale (iulie 2008-iunie 2009).

(66) Una dintre părțile interesate a susținut că serviciile Comisiei ar fi trebuit să includă și vânzările captive la stabilirea consumului și că, procedând astfel, cota de piață a Chinei ar fi fost stabilă. Aceasta sugerează că serviciile Comisiei au făcut în mod greșit o distincție între trei piețe, și anume vânzările către societățile neafiliate, vânzările către societățile afiliate destinate vânzării pe piața liberă și vânzările către societățile afiliate destinate utilizării captive, în condițiile în care se presupune că toate aceste vânzări ar fi trebuit să fie incluse la stabilirea consumului Uniunii.

(67) În primul rând, trebuie subliniat faptul că nu s-a făcut nicio distincție între trei piețe diferite. Utilizarea captivă de către societățile afiliate a fost exclusă, deoarece aceste produse nu sunt puse în liberă circulație pe piața UE și, prin urmare, nu concurează cu importurile. Aceste vânzări constau doar în transferul de produse către entitățile afiliate în vederea încorporării lor în procesul de producere a altor produse care nu fac obiectul anchetei. Prin urmare, utilizarea captivă nu poate fi considerată ca făcând parte din consumul Uniunii de produs în cauză.

(68) În al doilea rând, în orice caz, adăugarea ipotetică a vânzărilor captive la consumul din Uniune nu ar stabiliza evoluția cotei de piață a Chinei. Dimpotrivă, tendința rămâne în mare măsură identică cu cea indicată mai jos, în tabelul 3.

3. Importurile provenite din țara în cauză care intră sub incidența măsurilor

(a) Volumul și cota de piață

(69) Se reamintește că, în cadrul anchetei inițiale, volumele importurilor despre care s-a constatat că nu fac obiectul unui dumping au fost excluse din analiza evoluției importurilor din RPC pe piața Uniunii și a impactului asupra industriei Uniunii.

(70) Volumul și cota de piață a importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping au fost stabilite cu ajutorul bazei de date prevăzute la articolul 14 alineatul (6) și au evoluat după cum urmează: Tabelul 3 Volumul și cota de piață a importurilor care intră sub incidența măsurilor Țară 2012 2013 2014 PAR China Volum (tone) 44 484 48 339 60 078 57 465 Indice 100 109 135 129 Cota de piață (%) 22,6 23,1 27 26,5 Cota de piață în legătură cu consumul plus utilizarea captivă (%) 21,3 21,8 25,5 24,9 Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

(71) Deși importurile din China care fac obiectul unui dumping au reprezentat o cotă de piață de 18,8 % și 38 404 tone în perioada de anchetă inițială, acestea au crescut considerabil pe parcursul perioadei examinate în prezenta reexaminare. De fapt, importurile din China care fac obiectul unui dumping au crescut de la 44 484 la 57 465 de tone pe parcursul perioadei examinate și au reprezentat o cotă de piață de 26,5 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

(b) Prețurile importurilor care intră sub incidența măsurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

(72) Prețurile de import au fost stabilite cu ajutorul bazei de date prevăzute la articolul 14 alineatul (6) și au scăzut, în medie, cu 12 % în cursul perioadei examinate. Tabelul 4 Prețurile importurilor care intră sub incidența măsurilor Țară 2012 2013 2014 PAR China Prețul mediu (EUR/kg) 1,79 1,63 1,54 1,57 Indice 100 91 86 88 Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

(73) Din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor chinezi și, prin urmare, a lipsei datelor privind prețurile la export pentru tipurile de produse, Comisia nu a putut efectua o comparație detaliată a prețurilor în funcție de tipul de produs. Din aceste motive, calculele privind subcotarea s-au efectuat pe baza unei comparații între prețurile medii ale exporturilor din China care fac obiectul unor măsuri și prețurile medii ale industriei Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare. După ajustarea pentru rata taxei vamale convenționale de 4 %, a fost stabilită o marjă de subcotare de 22,7 %. Ancheta inițială a constatat o marjă de subcotare similară, respectiv de 24,1 %. Totuși, această marjă s-a bazat pe o comparație între tipurile de produs comparabile, având în vedere că exportatorii chinezi au cooperat în acest caz.

(74) Prin urmare, Comisia a ajuns la concluzia că există un comportament consecvent din partea exportatorilor din RPC în ceea ce privește subcotarea prețurilor practicate de producătorii din UE.

(75) Una dintre părțile interesate a susținut că importurile care nu fac obiectul unui dumping ar fi trebuit să fie incluse în calculul subcotării.

(76) Cu toate acestea, Comisia consideră că o astfel de includere nu este justificată, având în vedere interpretarea Acordului privind practicile antidumping furnizată de Organul de soluționare a litigiilor al OMC în cauza Beef and rice (19) („Carnea de vită și orezul”), după cum s-a menționat deja mai sus în considerentul 35.

4. Situația economică a industriei Uniunii

(77) În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat impactul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii pe baza unei evaluări a tuturor indicatorilor economici relevanți pentru evaluarea situației industriei Uniunii din anul 2012 și până la sfârșitul PAR.

(78) În acest demers, Comisia a făcut o distincție între indicatori ai prejudiciului macroeconomici și microeconomici. Indicatorii macroeconomici pentru perioada luată în considerare s-au stabilit, analizat și examinat pe baza datelor furnizate de industria Uniunii. Indicatorii microeconomici s-au stabilit pe baza datelor colectate și verificate vizându-i pe producătorii din Uniune cooperanți. Din cauza problemelor de reconciliere privind datele unei filiale a grupului DuraFiber după reorganizarea acestuia [DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Germania], datele transmise și răspunsul la chestionar au fost excluse de la stabilirea indicatorilor microeconomici.

(79) Potrivit uneia dintre părțile interesate, este posibil ca excluderea DuraFiber Germania să fi afectat indicatorii de prejudiciu în mod fundamental.

(80) În primul rând, trebuie remarcat faptul că excluderea datelor parțial verificate furnizate de DuraFiber Germania a afectat numai stabilirea indicatorilor microeconomici. Prin urmare, analiza indicatorilor macroeconomici nu este afectată. În plus, acești indicatori microeconomici s-au bazat pe datele de la cei patru producători din Uniune rămași, care reprezintă aproximativ 80 % din producția Uniunii. Prin urmare, indicatorii specifici rămân reprezentativi pentru industria Uniunii. În sfârșit, datele parțial verificate furnizate de DuraFiber Germania au urmat, în general, tendința indicatorilor microeconomici ai celor patru producători din Uniune ale căror date au fost luate în considerare.

(81) În lumina ambelor considerații de mai sus, se concluzionează că excluderea DuraFiber Germania din analiza indicatorilor microeconomici nu a modificat tendințele privind indicatorii de prejudiciu, și, prin urmare, concluziile corespunzătoare sunt reprezentative pentru industrie la nivel global.

(82) În secțiunile următoare, indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, stocurile, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei efective de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costurile de producție, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și costurile cu forța de muncă.

Indicatori macroeconomici

(a) Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

(83) Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 5 Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității 2012 2013 2014 PAR Volumul producției (tone) 92 753 91 985 93 990 92 461 Volumul producției (Indice) 100 99 101 100 Capacitatea de producție (tone) 109 398 108 869 108 690 110 285 Capacitatea de producție (Indice) 100 100 99 101 Gradul de utilizare a capacității (%) 85 84 86 84 Sursa: Răspunsurile la chestionar.

(84) În cursul perioadei examinate, producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității au rămas stabile.

(b) Volumul vânzărilor și cota de piață

(85) În perioada examinată, volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei Uniunii, la nivelul Uniunii, au evoluat după cum urmează: Tabelul 6 Volumul vânzărilor și cota de piață 2012 2013 2014 PAR Volumul vânzărilor la nivelul Uniunii (tone) 67 527 69 407 68 007 65 733 Volumul vânzărilor la nivelul Uniunii (Indice) 100 103 101 97 Cota de piață (%) 34,4 33,2 30,6 30,3 Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) și răspunsurile la chestionar.

(86) Volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii a scăzut cu – 3 %, iar cota de piață aferentă acestora a scăzut cu 4,1 puncte procentuale, de la 34,4 % până la 30,3 % în cursul perioadei examinate.

(c) Creșterea

(87) În timp ce consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 11 % în cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor industriei Uniunii a scăzut cu – 3 %.

(d) Ocuparea forței de muncă și productivitatea

(88) Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 7 Ocuparea forței de muncă și productivitatea 2012 2013 2014 PAR Numărul de angajați 941 875 902 911 Numărul de angajați (Indice) 100 93 96 97 Productivitate (unitate/angajat) 98,6 105,2 104,2 101,5 Productivitate (unitate/angajat) (Indice) 100 107 106 103 Sursa: Răspunsurile la chestionar.

(89) Gradul de ocupare a forței de muncă a scăzut cu – 3 % în perioada examinată. În același timp, productivitatea a crescut cu 3 %, după cum se arată în tabelul 7, în considerentul 88.

(e) Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

(90) Marja de dumping stabilită pentru China în cadrul anchetei inițiale s-a situat cu mult peste nivelul de minimis. Ancheta a stabilit că importurile de fire de mare rezistență din poliester din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping. Marja de dumping stabilită în cursul acestei perioade a anchetei de reexaminare s-a situat, de asemenea, mult peste nivelul de minimis (a se vedea considerentul 38). Acest lucru a coincis cu o creștere a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping din China la prețuri în scădere, ceea ce a dus la o creștere a cotei de piață în cursul perioadei examinate. În consecință, industria Uniunii a pierdut atât cota de piață, cât și volumul vânzărilor în aceeași perioadă. Totuși, a reușit să își reducă pierderile.

Indicatori microeconomici

(f) Prețurile și factorii care afectează prețurile

(91) Prețurile de vânzare medii practicate de industria Uniunii în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 8 Prețurile de vânzare medii 2012 2013 2014 PAR Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/kg) 2,39 2,31 2,23 2,17 Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (Indice) 100 97 93 91 Costul unitar de producție (EUR/kg) 2,50 2,43 2,26 2,19 Costul unitar de producție (Indice) 100 97 90 87 Sursa: Răspunsurile la chestionar.

(92) Prețul de vânzare unitar aplicat de industria Uniunii în cazul clienților neafiliați din Uniune a scăzut cu 9 %. Acest lucru se explică parțial prin scăderea costului unitar de producție cu 13 %. Cu toate acestea, prețurile au scăzut mai puțin decât costurile, ceea ce explică impactul pozitiv asupra rentabilității industriei Uniunii, astfel cum se arată mai jos, în considerentul 98.

(g) Costurile cu forța de muncă

(93) Costurile medii cu forța de muncă ale industriei Uniunii au evoluat în perioada examinată după cum urmează: Tabelul 9 Costurile medii cu forța de muncă per angajat 2012 2013 2014 PAR Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR) 39 273 41 674 39 711 39 850 Costurile medii cu forța de muncă per angajat (Indice) 100 106 101 101 Sursa: Răspunsurile la chestionar.

(94) Costurile medii cu forța de muncă per angajat au rămas stabile în perioada examinată. Acest lucru s-ar putea explica în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria Uniunii pentru a controla costul producției și a-și păstra astfel competitivitatea.

(h) Stocurile

(95) Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează: Tabelul 10 Stocurile 2012 2013 2014 PAR Stocuri finale (tone) 8 050 6 872 8 244 8 387 Stocuri finale (Indice) 100 85 102 104 Stocurile finale ca procent din producție (%) 8,7 7,5 8,8 9,1 Sursa: Răspunsurile la chestionar.

(96) În cursul perioadei examinate, stocurile industriei Uniunii au crescut per ansamblu cu 4 %. O parte semnificativă a producției de fire de mare rezistență din poliester constă în produse standard. Prin urmare, industria Uniunii trebuie să mențină un anumit nivel al stocurilor pentru a fi în măsură să satisfacă rapid cererile clienților săi. Stocurile finale ca procentaj din producție au rămas relativ stabile, urmând evoluția producției industriei Uniunii.

(i) Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

(97) Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează: Tabelul 11 Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor 2012 2013 2014 PAR Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări) – 4,7 – 5,3 – 1,4 – 1,1 Flux de lichidități (EUR) – 2 993 463 – 4 156 375 – 4 895 147 – 2 111 763 Flux de lichidități Indice – 100 – 139 – 164 – 71 Investiții (EUR) 2 313 235 1 284 905 3 511 528 12 801 375 Investiții Indice 100 56 152 553 Randamentul investițiilor (%) – 4,3 – 4,2 – 2,0 – 1,4 Sursa: Răspunsurile la chestionar.

(98) Comisia a stabilit rentabilitatea industriei Uniunii prin exprimarea profitului net înainte de impozitare aferent vânzărilor de produs similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra lor de afaceri. Rentabilitatea a rămas în continuare negativă, deși a prezentat o îmbunătățire de la – 4,7 % la – 1,1 % în cursul perioadei examinate. Totuși, este în continuare mai mică decât nivelul-țintă al profitului de 3 % stabilit în ancheta inițială.

(99) Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitățile și a fost negativ în perioada examinată. Deși indicatorul a înregistrat o îmbunătățire semnificativă de 29 %, acesta este în continuare negativ. Acest aspect dă naștere unor preocupări cu privire la capacitatea industriei Uniunii de a continua autofinanțarea necesară a activităților sale.

(100) Investițiile au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate, în primul rând pentru a răspunde nevoilor de întreținere, o mică parte fiind alocată modernizării, ceea ce a avut un impact redus asupra extinderii capacității.

(101) Randamentul investițiilor reprezintă profitul net exprimat ca procent din valoarea contabilă brută a investițiilor. Acest indicator a crescut de la – 4,3 % la – 1,4 % în cursul perioadei examinate, ca urmare a rentabilității în creștere și a stagnării investițiilor în cursul perioadei examinate.

(102) Luând în considerare rentabilitatea negativă și fluxul de lichidități negativ, capacitatea industriei de a mobiliza capital a rămas foarte limitată.

(j) Concluzie privind prejudiciul

(103) Majoritatea indicatorilor principali de prejudiciu referitori la industria Uniunii au înregistrat o tendință negativă în cursul perioadei examinate. Cota de piață aferentă a scăzut cu 4,1 puncte procentuale, de la 34,4 % la 30,3 %, iar volumul vânzărilor și prețul de vânzare unitar în UE au scăzut cu 3 %, respectiv cu 9 %. În același timp, ocuparea forței de muncă a scăzut cu 3 %, volumul vânzărilor la export către societățile neafiliate a scăzut cu 28 %, iar prețurile unitare de vânzare la export corespunzătoare au scăzut cu 17 %. Productivitatea a crescut cu 2,9 %.

(104) În pofida tendințelor de mai sus, rentabilitatea s-a îmbunătățit de la – 4,7 % la – 1,1 % în cursul perioadei examinate. Deși acest lucru reprezintă o îmbunătățire considerabilă în comparație cu rentabilitatea industriei Uniunii în cursul perioadei anchetei inițiale (1 iulie 2008-30 iunie 2009), respectiv de – 13,3 %, rentabilitatea este încă negativă. Această situație a industriei Uniunii caracterizată prin pierderi a dus la o rentabilitate negativă continuă a investițiilor. Cu toate acestea, fluxul de lichidități s-a îmbunătățit.

(105) Potrivit concluziilor anchetei inițiale, cota de piață de 18,8 % a importurilor din China despre care s-a stabilit că fac obiectul unui dumping și că subcotează prețurile de vânzare ale industriei Uniunii cu 24,1 % a fost suficientă pentru a cauza un prejudiciu important industriei Uniunii. O situație comparabilă a fost constatată în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Importurile din China care fac obiectul unui dumping au reprezentat 26,5 % din cota de piață și au subcotat prețurile de vânzare ale industriei Uniunii cu 18,6 %, astfel cum se explică mai jos, în considerentul 110.

(106) Una dintre părțile interesate a susținut că industria Uniunii nu suferă un prejudiciu important, deoarece producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității rămân stabile. Evoluția altor indicatori, cum ar fi volumul vânzărilor și cota de piață, este considerată a fi afectată de definiția eronată a consumului, astfel cum se susține în considerentul 66.

(107) Afirmația privind determinarea eronată a consumului a fost respinsă în considerentul 67. În plus, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, niciunul și nici mai mulți dintre acești factori de prejudiciu relevanți nu constituie neapărat o bază decisivă de orientare. Faptul că unii factori au rămas stabili nu afectează, așadar, concluziile referitoare la prejudiciu.

(108) Din aceste motive, se concluzionează că industria Uniunii suferă în continuare un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5. Legătura de cauzalitate

(109) Având în vedere constatările de mai sus care indică un prejudiciu important, Comisia a examinat dacă importurile din China care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. Comisia a mai examinat și dacă alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei Uniunii.

5.1. Efectele importurilor care fac obiectivul unui dumping

(110) Industria Uniunii rămâne într-o situație de redresare parțială fragilă și se consideră că, în pofida măsurilor în vigoare, importurile din China care fac obiectul unui dumping au continuat să cauzeze un prejudiciu important. Într-adevăr, chiar și atunci când se ia în considerare efectul combinat al costurilor ulterioare importului de 2,7 %, astfel cum s-a verificat la nivelul importatorilor neafiliați cooperanți, al ratei taxelor vamale convenționale de 4 % și al taxelor antidumping plătite în cursul perioadei anchetei de reexaminare, s-a constatat că prețurile medii ale importurilor din China care fac obiectul unui dumping încă subcotează în mod semnificativ prețurile de vânzare medii ale industriei Uniunii cu 18,6 %. Aceste importuri au continuat să crească și în ultimii ani, iar acest lucru a avut, per ansamblu, un impact negativ asupra pieței prin deprecierea prețurilor și prin contribuția la reducerea cotei de piață a industriei Uniunii. Presiunea continuă exercitată asupra pieței Uniunii nu a permis industriei Uniunii să beneficieze pe deplin de scăderea costurilor materiilor prime.

(111) Una dintre părțile interesate a invocat absența unei corelații între prețurile chineze și situația industriei Uniunii.

(112) Această analiză s-a bazat totuși pe tendințele stabilite pentru perioada 2011-2015, care sunt diferite de cele din perioada examinată în cadrul anchetei actuale, respectiv 2012-PAR (care s-a încheiat în septembrie 2015). Prin urmare, această analiză nu a putut fi luată în considerare. În orice caz, trebuie remarcat faptul că prețurile importurilor chineze care fac obiectul unui dumping au scăzut, în general, în cursul perioadei examinate și au subcotat prețurile industriei Uniunii. Faptul că pentru un anumit an (PAR) prețul exporturilor din China a crescut și că situația industriei Uniunii nu s-a deteriorat nu pune sub semnul întrebării validitatea acestei observații. Prin urmare, această afirmație este respinsă.

5.2. Efectele altor factori

(113) Pe baza informațiilor colectate în cursul anchetei, s-a constatat că proporția producției captive nu este semnificativă. Doar aproximativ 15 % din producția industriei Uniunii este utilizată într-o manieră captivă. În general, un volum mai mare de producție generează economii de scară benefice pentru producătorul în cauză. Doar o mică parte a industriei Uniunii este integrată pe verticală, iar producția captivă este utilizată pentru transformarea ulterioară în produse cu valoare adăugată în industria din aval. Ancheta nu a scos la iveală nicio problemă de producție legată de aceste produse din aval. Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia consideră că producția captivă a industriei Uniunii nu a avut niciun impact negativ asupra situației sale financiare.

(114) Principalele țări care exportă în Uniune sunt Republica Coreea, Taiwan, Elveția, Belarus și Turcia. Totalul importurilor din țări terțe ale produsului în cauză care includ importurile din China care nu intră sub incidența măsurilor a crescut cu 11 % (de la 84 467 la 93 973 de tone) în perioada examinată, ceea ce reprezintă 43,3 % din consumul Uniunii. În aceeași perioadă, prețul de import unitar mediu a scăzut constant, de la 2,19 la 2,09 EUR per kg, ceea ce înseamnă o scădere de 4 %. De asemenea, s-a constatat o tendință de scădere a prețurilor de import la majoritatea exportatorilor din alte țări terțe pe piața Uniunii (Republica Coreea cu – 7 %, Elveția cu – 15 %, Belarus cu – 13 %, Turcia cu – 6 %). În același timp, prețurile de import unitare care nu fac obiectul măsurilor din RPC au scăzut doar cu 3 %. Tabelul 12 Importurile din țări terțe Țară 2012 2013 2014 PAR China (importuri care nu intră sub incidența măsurilor) Volume (tone) 29 109 33 865 36 977 39 742 Indice 100 116 127 137 Cota de piață (%) 14,8 16,2 16,6 18,3 Prețul mediu (EUR/kg) 1,75 1,72 1,69 1,69 Indice 100 99 97 97 Republica Coreea Volume (tone) 27 948 31 145 33 048 32 545 Indice 100 111 118 116 Cota de piață (%) 14,2 14,9 14,9 15,0 Prețul mediu (EUR/kg) 2,15 2,13 2,03 2,01 Indice 100 99 95 93 Taiwan Volume (tone) 10 153 9 599 9 251 8 364 Indice 100 95 91 82 Cota de piață (%) 5,2 4,6 4,2 3,9 Prețul mediu (EUR/kg) 1,78 1,91 1,85 1,90 Indice 100 107 104 107 Elveția Volume (tone) 5 610 5 263 4 895 5 190 Indice 100 94 87 93 Cota de piață (%) 2,9 2,5 2,2 2,4 Prețul mediu (EUR/kg) 4,30 4,09 4,01 3,66 Indice 100 95 93 85 Belarus Volume (tone) 3 384 3 189 3 344 2 374 Indice 100 94 99 70 Cota de piață 1,7 % 1,5 % 1,5 % 1,1 % Prețul mediu (EUR/kg) 2,13 2,06 1,99 1,86 Indice 100 97 93 87 Turcia Volume (tone) 1 443 1 545 1 455 1 594 Indice 100 107 101 110 Cota de piață (%) 0,7 0,7 0,7 0,7 Prețul mediu (EUR/kg) 2,95 2,66 2,65 2,77 Indice 100 90 90 94 Total țări terțe, inclusiv importuri care nu intră sub incidența măsurilor din China Volume (tone) 84 467 91 330 94 222 93 973 Indice 100 108 112 111 Cota de piață (%) 43,0 43,7 42,4 43,3 Prețul mediu (EUR/kg) 2,19 2,15 2,10 2,09 Indice 100 98 96 96 Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6).

(115) Astfel cum se arată în tabelul 12, cota de piață a importurilor din alte țări și scăderea prețurilor importurilor din China care nu intră sub incidența măsurilor nu au fost atât de semnificative încât să fie considerate cauza prejudiciului produs industriei Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

(116) Comisia a primit observații cu privire la motivele care au cauzat situația actuală negativă a industriei Uniunii, cum ar fi evoluția prețurilor materiei prime, lipsa investițiilor și a modernizărilor, gestionarea defectuoasă și lipsa unei viziuni, metodele de producție învechite, absența fabricilor mari și calitatea inferioară a produselor fabricate. Ancheta a arătat că situația industriei Uniunii nu a putut fi atribuită acestor motive. Mai degrabă, aceasta a arătat că industria Uniunii a continuat să funcționeze în mod eficace într-o piață foarte competitivă, prin optimizarea utilizării activelor existente, fără investiții masive în extinderea capacității și modernizare, reușind astfel să își crească rentabilitatea după impunerea măsurilor definitive în 2010. Prin urmare, afirmațiile de mai sus au fost respinse.

(117) Una dintre părțile interesate a afirmat că presupusele investiții semnificative ale industriei Uniunii au afectat fluxul de lichidități și profitul industriei Uniunii, că un astfel de efect nu ar fi trebuit să fie atribuit importurilor din China și că acești factori ar fi trebuit să fie incluși într-o analiză separată de neatribuire.

(118) În primul rând, în pofida investițiilor efectuate în cursul PAR, profitul și fluxul de lichidități al industriei Uniunii s-au îmbunătățit, ilustrând faptul că astfel de investiții au fost justificate și că au avut un efect pozitiv. În al doilea rând, profitul poate fi influențat numai de amortizările pro rata temporis legate de investiții și de costurile financiare suportate de societăți pentru finanțarea investițiilor. În cele din urmă, întrucât amortizările reprezintă cheltuieli deductibile care nu sunt însoțite de o ieșire de numerar, fluxul de lichidități al industriei Uniunii nu poate fi afectat în mod direct de acestea, numai costurile financiare putând avea un efect.

(119) Unele părți au mai susținut fie că nu a fost cauzat niciun prejudiciu de importurile din China care fac obiectul unui dumping pe parcursul perioadei examinate, fie că prejudiciul a fost cauzat de importurile din alte țări. Întrucât s-a constatat că prețurile importurilor din China care fac obiectul unui dumping au continuat să subcoteze prețurile industriei Uniunii și au fost mai mici decât prețurile de import din celelalte țări, această afirmație a fost respinsă.

(120) Potrivit afirmațiilor uneia dintre părțile interesate, Comisia ar fi trebuit să explice mai bine impactul altor factori de cauzalitate în așa-numita analiză de neatribuire a sa.

(121) În această privință, trebuie subliniat faptul că scopul analizei de neatribuire este de a stabili dacă legătura de cauzalitate observată între importurile care fac obiectul unui dumping și un prejudiciu important cauzat industriei Uniunii ar fi putut fi afectată de un alt factor, ceea ce ar fi făcut legătura de cauzalitate puțin probabilă sau chiar imposibilă. Niciunul dintre factorii luați în considerare nu a avut un astfel de efect și, prin urmare, afirmația este respinsă.

5.3. Concluzie privind legătura de cauzalitate

(122) Chiar dacă există și alți factori care ar putea contribui, de asemenea, la prejudiciu, aceștia nu s-au dovedit a fi suficienți pentru a afecta legătura de cauzalitate dintre importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul adus industriei Uniunii.

E. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

(123) S-a constatat că exportatorii chinezi aveau o capacitate neutilizată excesivă în cursul perioadei examinate, astfel cum se indică în considerentul 50, în comparație cu dimensiunea pieței europene.

(124) În cursul perioadei examinate, exporturile din China către piața Uniunii au crescut în mod semnificativ, respectiv cu 29 %. După cum s-a menționat în considerentul 54, China a exportat produsul în cauză în principal pe piața Uniunii la prețuri mai mari decât în restul lumii. În cadrul anchetei nu s-a găsit nicio dovadă că această situație se va schimba, cel puțin în viitorul apropiat. Prin urmare, piața Uniunii s-a dovedit a fi destul de atractivă pentru exportatorii chinezi, având în vedere posibilitatea de a exporta cantități semnificative la prețuri mai mari decât în restul lumii.

(125) Ancheta a arătat că 60 % din importurile din China au fost efectuate la prețuri care fac obiectul unui dumping și că există probabilitatea ca dumpingul să continue în eventualitatea expirării măsurilor. Importurile din China care fac obiectul unui dumping au continuat să subcoteze în mod semnificativ prețurile producătorilor din Uniune la niveluri similare celor din cadrul anchetei inițiale. Mai exact, s-a constatat că importurile din China care intră sub incidența măsurilor au subcotat prețurile din Uniune cu 22,8 %, ceea ce demonstrează un comportament agresiv în materie stabilire a prețurilor. Această situație poate provoca o scădere suplimentară a prețurilor și poate pune în pericol redresarea fragilă a industriei Uniunii. Astfel, există un risc clar ca prejudiciul important cauzat industriei Uniunii să continue în eventualitatea expirării măsurilor.

(126) Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că abrogarea măsurilor impuse importurilor din China ar conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului important pentru industria Uniunii.

F. INTERESUL UNIUNII

(127) În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente aplicabile importurilor din China ar fi împotriva interesului Uniunii. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, printre care cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

(128) Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

(129) Pe această bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului și a prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii.

1. Interesul industriei Uniunii

(130) Industria Uniunii a pierdut din cota de piață în mod constant și a suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, rentabilitatea sa s-a îmbunătățit, atingând un nivel care este aproape de pragul de rentabilitate (dar încă negativ), în timp ce vânzările au rămas aproape la același nivel. Această evoluție spre stabilitate pe piață este cel mai probabil atribuită măsurilor în vigoare. În cazul abrogării măsurilor, industria Uniunii s-ar găsi, după toate probabilitățile, într-o situație și mai dificilă.

(131) Prin urmare, s-a concluzionat că menținerea măsurilor în vigoare aplicabile importurilor din China ar fi în interesul industriei Uniunii.

2. Interesul importatorilor/comercianților

(132) Un număr de 15 importatori neafiliați au completat formularele de eșantionare în etapa de deschidere, astfel încât s-a decis să se aplice dispozițiile privind eșantionarea. Trei importatori au fost selectați și au fost rugați să completeze un chestionar. În cele din urmă, un singur importator a transmis un răspuns la chestionar care a fost verificat.

(133) Ancheta a arătat că societatea a importat de la un singur producător chinez care face obiectul măsurilor, cu care are o relație de afaceri pe termen lung. Ancheta a arătat că impactul măsurilor în vigoare asupra societății nu a fost semnificativ. Acest lucru este confirmat de faptul că importatorul a decis să nu schimbe sursa de aprovizionare, în pofida impunerii măsurilor inițiale.

3. Interesul utilizatorilor

(134) Un număr de 25 de utilizatorii s-au prezentat în faza de deschidere și au cerut să completeze chestionare. În cele din urmă, s-au primit răspunsuri la chestionare doar de la patru utilizatori. Toți aceștia au fost vizitați, iar datele transmise de ei au fost verificate. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că a existat o participare considerabil mai redusă a industriei utilizatorilor în această reexaminare în perspectiva expirării măsurilor decât cea de la momentul în care măsurile au fost impuse prima dată. În cadrul anchetei inițiale, 33 de utilizatori au cooperat la anchetă, în timp ce numai patru au participat la reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor. Se pare că majoritatea utilizatorilor au fost în măsură să se adapteze la impunerea măsurilor, operațiunile lor fiind afectate într-o mică măsură.

(135) În cazul unui utilizator, cu activitate în industria aței de cusut, Comisia a constatat că impactul măsurilor actuale asupra costurilor și a rentabilității acestuia nu a fost semnificativ. Pentru ceilalți trei utilizatori, toți importând FMR din China și desfășurându-și activitatea în industria țesăturilor (centuri, chingi, curele etc.), s-a constatat că, deși impactul măsurilor actuale asupra costurilor acestora a fost mic, impactul asupra rentabilității a fost mai pronunțat, întrucât aceste societăți își desfășoară activitatea cu marje de profit foarte joase. Cu toate acestea, s-a constatat că impactul taxelor a fost limitat, întrucât existau mulți furnizori alternativi disponibili care practicau prețuri competitive.

(136) Utilizatorii care au transmis observații au făcut referire la problemele pe care le întâmpină cu producătorii din Uniune, cum ar fi lipsa de capacitate, lipsa anumitor calități și nerespectarea termenului de livrare. Utilizatorii au susținut că măsurile existente (0 %-9,8 %) în coroborare cu taxa la import obișnuită de 4 % îi avantajează pe concurenții lor să importe în UE produse din aval la prețuri mai mici, deoarece aceștia nu trebuie să plătească taxe pentru materiile lor prime (produsul în cauză). Utilizatorii respectivi sunt de părere că această situație va duce la un transfer suplimentar al operațiunilor din aval către locații din afara UE și va pune în pericol viitorul unui număr de angajați presupus a se ridica la 4 000 din industria lor. În cadrul anchetei s-a constatat că dovezile care sprijină aceste afirmații și presupusele riscuri nu au putut susține ideea că aceste probleme sunt recurente și structurale în ceea ce privește industria Uniunii.

(137) Mai întâi, trebuie reamintit că a existat o cooperare destul de limitată a utilizatorilor în această anchetă, în comparație cu cooperarea din cadrul anchetei inițiale (33 de utilizatori au cooperat la acel moment) și, prin urmare, problemele de mai sus, cel mai probabil, nu sunt comune tuturor utilizatorilor care își desfășoară activitatea pe piața Uniunii.

(138) În ceea ce privește afirmațiile specifice ale utilizatorilor cooperanți, ancheta a arătat că industria Uniunii dispune încă de o capacitate nefolosită suficientă (gradul de utilizare a capacității în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost de 84 %) și oferă o gamă largă de produse de calități diferite. În plus, pe lângă cei cinci producători din UE, există mulți furnizori alternativi din alte țări terțe, care au prețuri competitive și o gamă largă de produse, inclusiv importuri din China care nu fac obiectul taxelor antidumping. Având în vedere nivelul relativ scăzut al taxelor antidumping și faptul că o mare parte a importurilor din China nu fac obiectul unor măsuri, este puțin probabil ca măsurile în vigoare să fie factorul determinant pentru presupusa relocare a industriilor din aval. În sfârșit, dovada privind nerespectarea termenelor de livrare a fost neglijabilă.

(139) În ceea ce privește gradul de utilizare a capacității industriei Uniunii în cursul perioadei anchetei de reexaminare, o parte interesată a afirmat că un nivel de utilizare a capacității de 84 % reprezintă aproape capacitatea maximă și, prin urmare, nu era disponibilă o capacitate neutilizată suficientă.

(140) După cum a arătat ancheta, capacitatea medie neutilizată a industriei Uniunii a fost de aproximativ 6 % din producția totală în cursul PAR, ceea ce corespunde unei utilizări teoretice maxime a capacității de 94 %, aceasta reprezentând o estimare mai rezonabilă a gradului maxim de utilizare a capacității decât valoarea de 84 % menționată în afirmație. Pe baza capacității neutilizate rămase de cel puțin 10 %, afirmația a fost respinsă.

(141) Aceeași parte interesată a mai susținut că producătorii din Uniune și producătorii din afara Chinei sunt incapabili să satisfacă cererea totală și dimensiunile comenzilor unice ale industriei utilizatorilor europeni.

(142) Trebuie remarcat faptul că menținerea măsurilor nu modifică condițiile de piață de bază existente. Ancheta nu a evidențiat nicio modificare fundamentală a cererii din partea utilizatorilor în ceea ce privește dimensiunile comenzilor sau calitatea. În plus, s-a stabilit că industria Uniunii nu poate satisface singură cererea de pe piață și că importurile sunt necesare în acest sens. Mai mult decât atât și mai important, obiectivul măsurilor antidumping este de a restabili condițiile de concurență echitabile și condițiile comerciale echitabile între toate părțile implicate prin înlăturarea prejudiciului important cauzat de importurile din China care fac obiectul unui dumping. Așadar, nu este necesar ca industria Uniunii să poată aproviziona piața Uniunii singură. În cazul de față, există mai multe surse de import diferite, iar importurile care intră sub incidența măsurilor au continuat în pofida existenței măsurilor. Prin urmare, continuarea măsurilor în forma lor actuală și la nivelul actual nu interzice utilizatorilor să obțină produse din China. În acest context, dispozițiile Regulamentului antidumping au fost respectate și, în consecință, argumentul trebuie respins.

(143) De asemenea, s-a mai afirmat că producătorii europeni nu au profitat de taxele antidumping pentru a-și mări capacitatea de producție sau a-și moderniza echipamentele, ceea ce i-a pus în imposibilitatea de a își menține cota de piață pe o piață aflată în creștere și i-a plasat pe o poziție extrem de confortabilă, fără a încerca să fie competitivi.

(144) Ar trebui reamintit în primul rând, așa cum s-a menționat mai sus, că obiectivul măsurilor antidumping este acela de a elimina dumpingul prejudiciabil, și că nu există nicio cerință juridică care să impună o restructurare sau o modernizare a industriei Uniunii.

(145) În orice caz, așa cum s-a arătat deja în considerentul 138, industria Uniunii a fost capabilă să își sporească vânzările, întrucât a existat suficientă capacitate neutilizată disponibilă. În plus, evoluția pozitivă a rentabilității relevă faptul că metodele de producție ale industriei Uniunii sunt în continuare competitive pe o piață care este protejată împotriva practicilor de dumping. Mai mult, situația industriei Uniunii nu poate fi considerată deloc ca fiind extrem de confortabilă, întrucât ancheta a arătat că industria Uniunii a continuat să sufere un prejudiciu important în cursul perioadei examinate, pierzând din cota de piață și înregistrând pierderi. Tocmai această situație fragilă a industriei Uniunii, provocată, cel puțin parțial, de practicile de dumping din trecut și de subcotarea continuă a prețurilor sale, a împiedicat industria Uniunii să investească masiv în extinderea capacității și într-o modernizare mai pronunțată.

(146) O altă afirmație face referire la delocalizarea industriilor din aval din cauza existenței taxelor antidumping. Afirmația a fost emisă prin referire la o declarație și o audiere anterioare, în cadrul cărora s-a susținut același lucru.

(147) Trebuie remarcat că, potrivit constatărilor anchetei, impactul asupra rentabilității utilizatorilor incluși în eșantion a fost limitat și, prin urmare, nu poate fi considerat ca fiind factorul determinant pentru delocalizarea industriei utilizatorilor din Uniune. În plus, continuarea măsurilor are loc la același nivel ca înainte. În sfârșit, în declarația asociată audierii nu se menționează nicio societate care să se fi delocalizat efectiv.

(148) Un importator a făcut o afirmație cu privire la dificultățile economice legate de schimbarea furnizorilor de produs în cauză având în vedere perioada lungă necesară pentru faza de testare și riscul de a pierde clienți în cazul unei calități instabile și al livrărilor neregulate.

(149) În această privință, trebuie remarcat faptul că s-a scurs o perioadă de aproape șase ani în cursul căreia măsurile au fost în vigoare, iar aceasta poate fi considerată o perioadă suficient de lungă pentru un importator să găsească furnizori alternativi, chiar și în condițiile testărilor de lungă durată.

4. Concluzie privind interesul Uniunii

(150) Pe baza celor de mai sus, ancheta a concluzionat că impactul măsurilor asupra utilizatorilor și a importatorilor nu este semnificativ și, prin urmare, nu există motive evidente pentru încetarea măsurilor bazate pe interesul Uniunii.

G. MĂSURI ANTIDUMPING

(151) Toate părțile au fost informate cu privire la principalele fapte și considerente pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a își prezenta observațiile în urma respectivei comunicări a informațiilor. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător.

(152) Din cele prezentate rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de fire de mare rezistență din poliester originare din China, instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1105/2010, ar trebui menținute.

(153) Pentru a reduce la minimum riscul de eludare datorat diferenței mari existente în privința nivelurilor taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale care se aplică societăților pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ: prezentarea către autoritățile vamale ale statului membru a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor celorlalți producători.

(154) O societate care își modifică ulterior denumirea entității poate solicita aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (20). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, o notificare privind schimbarea denumirii va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(155) Prezentul regulament este în conformitate cu avizul comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1) Se impune o taxă definitivă antidumping asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente sub 67 decitex, originare din Republica Populară Chineză, încadrate la codul NC 5402 20 00.

(2) Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți:

Societatea Taxă (%) Codul adițional TARIC Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co. Ltd 5,1 A974 Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd 0 A976 Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co. Ltd 5,5 A975 Societățile enumerate în anexă 5,3 A977 Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd 0 A989 Oriental Industies (Suzhou) Ltd 9,8 A990 Toate celelalte societăți 9,8 A999

(3) Aplicarea nivelului individual al taxei stabilit pentru societatea menționată la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant al entității care a emis factura în cauză, identificat prin numele și funcția sa, redactată după cum urmează: „Subsemnatul, certific faptul că [volumul] de fire de mare rezistență din poliester, vândute la export către Uniunea Europeană și făcând obiectul prezentei facturi, au fost fabricate de către (numele și adresa societății) (cod adițional TARIC) din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în această factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.

(4) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 24 februarie 2017. Pentru Comisie Președintele Jean-Claude JUNCKER

(1) JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

(2) JO L 315, 1.12.2010, p. 1.

(3) JO C 77, 5.3.2015, p. 9.

(4) JO C 397, 28.11.2015, p. 10.

(5) În prezentul regulament, toate informațiile publice invocate au fost incluse în rapoarte sectoriale (rapoartele PCI Fibres privind cererea și oferta de fibre sintetice la nivel mondial pentru anii 2008 și 2013 – a se vedea considerentele 42, 47, 52 de mai jos, precum și rapoartele PCI Fibres privind fibrele tehnice din septembrie 2014 și ianuarie 2015 – a se vedea considerentul 58 de mai jos), publicate de firma de consultanță numită PCI Wood Mackenzie.

(6) Republica Coreea împreună cu China și Taiwan reprezintă peste 90 % din totalul importurilor de FMR în cursul perioadei anchetei de reexaminare. India și Japonia, deși cu volume limitate ale importurilor, au fost luate în considerare, având în vedere volumele globale de producție și dimensiunea pieței lor interne.

(7) Importurile, inclusiv din China, au reprezentat aproximativ 71 % din consumul total înregistrat în 2015 (sursa: Departamentul de Comerț al Statelor Unite și Comisia de Comerț Internațional a Statelor Unite).

(8) A se vedea, de exemplu, JO L 343, 19.12.2008, considerentul 143.

(9) A se vedea raportul organului de apel al OMC intitulat Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice: Complaint with Respect to Rice („Mexic – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul: Plângere cu privire la orez”) (WT/DS295/AB/R), adoptat la 20 decembrie 2005, punctele 300-307.

(10) A se vedea cererea de reexaminare, pagina 19 și rapoartele PCI Fibres privind cererea și oferta de fibre sintetice la nivel mondial pentru anii 2008 și 2013.

(11) Rapoartele PCI Fibres privind cererea și oferta de fibre sintetice la nivel mondial pentru anii 2008 (paginile 393-410) și 2013 (paginile 379-408).

(12) Estimarea reclamantului.

(13) Cifrele se referă la anul calendaristic 2015, întrucât nu au fost disponibile cifre exacte stabilite pentru PAR.

(14) Baza de date vamale a Chinei.

(15) Piața UE disponibilă a fost calculată luând în considerare numai consumul din Uniune, care poate absorbi în continuare produsele chinezești. Într-adevăr, din consumul estimat în Uniune în cursul PAR de aproximativ 217 000 MT, un volum aproximativ de 98 000 MT era deja acoperit de produsele chinezești (din care, 39 741 MT nu intră sub incidența măsurilor și 57 464 MT intră sub incidența măsurilor). Prin urmare, consumul disponibil al Uniunii este calculat la aproximativ 119 000 MT.

(16) Rapoartele PCI Fibres privind cererea și oferta de fibre sintetice la nivel mondial pentru anii 2008 (paginile 393-410) și 2013 (paginile 379-408).

(17) PCI Fibres – Raport privind fibrele tehnice, ianuarie 2015, pagina 1.

(18) PCI Fibres – Raport privind fibrele tehnice, ianuarie 2014, pagina 8.

(19) A se vedea raportul organului de apel al OMC intitulat Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice: Complaint with Respect to Rice („Mexic – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul: Plângere cu privire la orez”) (WT/DS295/AB/R), adoptat la 20 decembrie 2005.

(20) Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.