ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Va fi crucial să se intensifice analizele cheltuielilor și să se identifice domenii largi în care s-ar putea efectua reduceri ale cheltuielilor, astfel încât să se poată obține rezultatele preconizate. Franța ar trebui să se asigure că, la stabilirea obiectivelor în materie de reducere a cheltuielilor, se ține seama de faptul că rata inflației este apropiată de zero. În același timp, economiile realizate ca urmare a costurilor mai scăzute decât era estimat ale îndatorării publice, datorită unor rate mai scăzute ale dobânzilor, ar trebui canalizate spre reducerea deficitului. În plus, nu pot fi realizate economii considerabile pe termen scurt fără o moderare semnificativă a creșterii nivelului cheltuielilor în domeniul securității sociale, cheltuieli care au reprezentat 26 % din PIB în 2014, reprezentând aproape jumătate din totalul cheltuielilor sectorului public. Pentru perioada 2015-2017 se prevede reducerea cu 11 miliarde EUR a cheltuielilor din sectorul sănătății, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se limita majorarea cheltuielilor în acest domeniu. Mai precis, există posibilitatea punerii în aplicare a unor noi politici de limitare a costurilor în domeniul cheltuielilor cu medicamentele și cu spitalizarea. Sistemul de pensii va continua să se confrunte cu deficite până în 2020, iar reformele precedente ale pensiilor nu vor fi suficiente pentru eliminarea deficitului din sistem. Mai precis, schemele pentru funcționarii publici și angajații întreprinderilor controlate de stat continuă să apese asupra deficitului total din sistemul de pensii. Mai mult, situația macroeconomică are un impact major asupra sustenabilității sistemului de pensii, îndeosebi asupra situației schemelor de pensii suplimentare. Sunt necesare acțiuni hotărâtoare pentru refacerea sănătății financiare a sistemului de pensii suplimentare.
Următoarea metodă de analiză furnizează rezultate fiabile:

„Quick Method for the Analysis of Residues of numerous Highly Polar Pesticides in Foods of Plant Origin involving Simultaneous Extraction with Methanol and LC-MS/MS Determination (QuPPe-Method) – Version 7.1” [Metodă rapidă pentru analiza a numeroase reziduuri de pesticide cu polaritate mare din alimente de origine vegetală care implică extracția simultană cu metanol și determinarea prin LC-MS/MS (metoda QuPPe) – versiunea 7.1]. Metoda poate fi descărcată de la adresa: http://www.crl-pesticides.eu/library/docs/srm/meth_QuPPe.pdf

În plus, ar trebui consultat articolul „Analysis of Perchlorate in Food Samples of Plant Origin Applying the QuPPe-Method and LC-MS/MS” (Analiza percloraților din eșantioanele de alimente de origine vegetală prin aplicarea metodei QuPPe și a LC-MS/MS), în care se descrie modul de integrare a percloraților contaminanți ai mediului în metoda multireziduală QuPPe menționată anterior. Articolul poate fi descărcat de la adresa http://www.analytik-news.de/Fachartikel/Volltext/cvuase2.pdf

Ar trebui ca limita de cuantificare (Limit of Quantification – LOQ) a percloraților să nu depășească 2 μg/kg în alimentele destinate sugarilor și copiilor cu vârste mici, 10 μg/kg în alte alimente și 20 μg/kg în ierburi uscate, mirodenii, ceai și infuzii de plante și de fructe.
(9)

Administrația federală a mărit cheltuielile pentru învățământ și cercetare, însă cheltuielile pentru învățământ, exprimate ca procent din PIB, continuă să se situeze sub media UE, iar cheltuielile totale pentru învățământ și cercetare ar putea să rămână sub ținta națională de 10 % din PIB în 2015. Germania intenționează să mărească investițiile publice până în 2018, punând la dispoziție, în acest scop, încă 10 miliarde EUR pentru infrastructură și încă 5 miliarde EUR pentru sprijinirea investițiilor realizate de comunele mai slabe din punct de vedere financiar. Aceste demersuri pozitive par totuși a nu fi suficiente pentru rezolvarea blocajului investițional general. Germania ar putea profita de spațiul său de manevră bugetară pentru a investi în viitorul potențial de creștere al economiei și pentru a rezolva blocajul investițiilor publice, care se observă în special în infrastructură și la nivel local. Germania nu a înregistrat progrese în ceea ce privește sporirea eficienței sistemului fiscal. În general, se pare că nu se folosesc toate posibilitățile de deplasare a accentului fiscal asupra unor surse de venituri mai favorabile creșterii. Veniturile din impozitele periodice pe proprietate continuă să fie relativ scăzute (0,5 % din PIB în 2012, față de 1,5 % în UE-28), iar evaluarea imobiliară este învechită, bazându-se pe valori de piață din 1963/1964 în landurile vestice și din 1935 în landurile estice. Deși reforma impozitului funciar aplicat la nivel local (Grundsteuer) a fost prevăzută în acordul de coaliție și a fost anunțată în Programul național de reformă pentru 2014 și în cel pentru 2015, până în prezent nu s-au întreprins acțiuni concrete. În loc să se pună un accent mai puternic asupra impozitelor periodice pe proprietate, care au mai puține efecte de denaturare, a continuat tendința de mărire a impozitelor pe tranzacții imobiliare. Impozitul comercial aplicat la nivel local (Gewerbesteuer) nu a fost revizuit. Includerea unor elemente independente de profit în baza de impozitare a generat pierderi de eficiență. Atât cerințele administrative pe care trebuie să le îndeplinească întreprinderile pentru plata taxelor și a impozitelor, cât și costurile de colectare a taxelor și a impozitelor se mențin la un nivel relativ ridicat în Germania, iar rata declarațiilor de venit și de profit depuse electronic se situează sub media Uniunii. Actuala revizuire a relațiilor bugetare dintre nivelul național (federație), nivelul regional (landuri) și nivelul local (comune) oferă ocazia de a consolida cadrul unor politici bugetare viabile și, în special, de a asigura investiții publice adecvate la toate nivelurile administrației. Revizuirea oferă, de asemenea, ocazia de a îmbunătăți atât modul de împărțire a competențelor în materie de venituri și de cheltuieli, cât și eficiența sistemului de egalizare bugetară orizontală și a administrației fiscale.
(8)

Ar trebui să se satisfacă nevoile în materie de infrastructură pentru a promova creșterea durabilă și echilibrată în viitor. După înregistrarea unei valori de vârf de 5,2 % din PIB în 2008, investițiile publice au scăzut la un nivel minim de 1,8 % din PIB în 2013, înainte de a se redresa ușor în 2014, când erau în continuare cu mult sub media UE. În plus, criza pare să fi condus la o redirecționare structurală a componenței cheltuielilor publice, de la investiții către cheltuieli curente. În perioada 2010-2013, cheltuielile de capital au fost, în medie, de numai 4,8 % din total, mai puțin de jumătate din media pe termen lung din perioada 1995-2008. Reducerea drastică a investițiilor guvernamentale timp de șapte ani a avut un impact negativ asupra calității și a caracterului adecvat al infrastructurii și asupra sprijinului guvernamental acordat investițiilor intangibile. Există deficiențe-cheie în ceea ce privește locuințele, apa, transportul public și capacitatea de atenuare a efectelor schimbărilor climatice. În prezent, cererea de locuințe noi este mai mare decât oferta, cu o marjă largă în principalele zone urbane ale țării. În consecință, prețurile proprietăților imobiliare rezidențiale și ale chiriilor din zonele urbane au crescut puternic în 2014, înainte de încetinirea creșterii în 2015. În prezent, nu există nicio dovadă a supraevaluării, dar constrângerile care limitează sectorul construcțiilor și oferta de locuințe, inclusiv unele având legătură cu infrastructura publică, ar putea genera riscuri de dezechilibre, dacă nu sunt soluționate. Reorientarea cheltuielilor guvernamentale a afectat, de asemenea, sprijinul acordat de sectorul public cercetării, dezvoltării și inovării, care în 2014 s-a situat sub nivelurile din 2007. În prezent, din perspectiva sumelor alocate cercetării și dezvoltării ca procent din PIB, Irlanda ocupă locul 22 în Uniune. Acest lucru are un impact negativ asupra competitivității IMM-urilor.
23.

În plus, articolul 89 prevede că „În decurs de 30 de zile de la intrarea în vigoare a [acestei] legi, hotărârile Curții pronunțate înainte de 20 iulie 2016 într-o manieră care contravine Legii privind Curtea Constituțională din 25 iunie 2015 trebuie publicate, exceptând hotărârile privitoare la acte normative care au fost anulate”. Această prevedere dă naștere la îngrijorări, deoarece publicarea hotărârilor nu ar trebui să depindă de decizia legislativului. În plus, menționarea faptului că hotărârile au fost pronunțate în mod ilegal este contrară principiului separării puterilor, deoarece nu este de competența Seimului să determine compatibilitatea cu Constituția. În plus, prevederea este incompatibilă cu hotărârea din 9 martie 2016 și contravine concluziilor Comisiei de la Veneția.
(6)

În prezent, România face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2016, guvernul are în vedere o deteriorare a soldului global de la – 0,7 % în 2015 la – 2,9 % din PIB în 2016 și 2017. Se preconizează că soldul structural se va deteriora, de asemenea. Programul urmărește să se îndepărteze de la obiectivul bugetar pe termen mediu – un deficit structural de 1 % din PIB – care a fost atins în 2014 și 2015 și nu prevede revenirea la acesta în cursul perioadei acoperite de program. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va rămâne sub 40 % pe durata programului. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este plauzibil pentru 2016 și ușor favorabil pentru 2017. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2016, există riscul unei abateri semnificative atât în 2016, cât și, în condițiile menținerii politicilor actuale, în 2017. În plus, previziunile Comisiei din primăvara anului 2016 preconizează un deficit public de 3,4 % din PIB în 2017, depășind astfel valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Pe baza evaluării Programului de convergență și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca România să nu respecte prevederile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017.
(8)

În Republica Cehă, investițiile se situează sub media UE, calculată pe cap de locuitor, și sunt foarte concentrate în regiunea capitalei. Obstacole administrative și de reglementare continuă să afecteze eficiența mediului de afaceri și să acționeze ca o piedică în calea investițiilor. Există blocaje specifice în punerea în aplicare a proiectelor de infrastructură din sectorul transporturilor și al energiei. În plus, ritmul de absorbție a fondurilor UE în timpul perioadei de programare 2007-2013 a fost lent, în special din cauza procedurilor complexe, a deficiențelor din cadrul sistemelor de gestionare și control, a ineficienței în ceea ce privește procedurile de achiziții publice și a slabei capacități administrative a organismelor implicate în punerea în aplicare a proiectelor. În ceea ce privește infrastructura de transporturi, printre barierele administrative din calea investițiilor se numără procedurile îndelungate de acordare a autorizațiilor de utilizare a terenurilor și întârzierile cauzate de procedurile de formulare a plângerilor la Oficiul Antimonopol. În ceea ce privește eficiența energetică, programele publice privind reducerea intensității energetice au fost fragmentate și ineficiente din punctul de vedere al costurilor. Există indicii conform cărora economiile de energie nu se îmbunătățesc în conformitate cu planul național de acțiune privind eficiența energetică. În ceea ce privește serviciile, există unele dovezi cu privire la caracterul restrictiv al reglementărilor. Acest lucru este valabil în special pentru unele sectoare de servicii profesionale individuale, în cazul cărora obstacolele în calea accesului la profesie sau a exercitării acesteia par a fi mai mari decât media UE. Utilizarea scăzută a serviciilor publice online de calitate obstrucționează, de asemenea, mediul de afaceri și reflectă deficiențe în materie de ofertă. Serviciile de e-Guvernare nu exploatează pe deplin posibilitățile tehnologice pentru a îmbunătăți experiența de navigare a utilizatorului și gradul lor de sofisticare este printre cele mai scăzute din Uniune. Dovezile disponibile indică o incidență relativ ridicată a evaziunii fiscale în Republica Cehă. Rezolvarea acestei probleme, în special în ceea ce privește TVA-ul, este o prioritate pe agenda politică. Pe de altă parte, nu sunt prevăzute măsuri pentru a reduce costurile relativ ridicate aferente achitării impozitelor sau pentru a simplifica sistemul fiscal. Serviciile de completare prealabilă a declarațiilor oferite de autoritățile fiscale sunt limitate. Contribuabilii utilizează în mică măsură sistemele de depunere electronică a declarațiilor de impunere, deși s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește TVA-ul. În plus, costurile de colectare a impozitelor sunt relativ ridicate, conform celor mai recente rapoarte internaționale. Cotizațiile sociale mari aflate în sarcina angajatorilor contribuie la un nivel global ridicat de impozitare a veniturilor salariale, iar diversificarea în alte domenii, cum ar fi impozitele pe proprietate, este limitată.
(5)

În prezent, Portugalia face obiectul componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere. Aceasta nu a corectat deficitul excesiv în termenul prevăzut, respectiv până în 2015, și nu a realizat efortul bugetar recomandat de Consiliu. În Programul de stabilitate pentru 2016, guvernul prevede corectarea deficitului excesiv și atingerea unui deficit global de 2,2 % din PIB în 2016. Odată ce deficitul excesiv va fi fost corectat în mod durabil, Portugalia se va încadra în componenta preventivă și va face obiectul regulii tranzitorii privind datoria. Se estimează că soldul structural (recalculat (5)) se va îmbunătăți doar cu aproximativ 0,35 % din PIB pe an, sub nivelul necesar de 0,6 % din PIB în perioada 2016-2020, și că obiectivul bugetar pe termen mediu – un excedent structural de 0,25 % din PIB – nu va fi realizat în orizontul de timp al programului. În conformitate cu Programul de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 124,8 % în 2016 și va continua să scadă la 110,3 % în 2020. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază aceste proiecții bugetare este mai degrabă optimist. De asemenea, măsurile necesare pentru sprijinirea, începând cu 2017, a țintelor de deficit preconizate nu au fost suficient detaliate. Pe baza previziunilor de primăvară ale Comisiei din 2016, se preconizează că deficitul public va atinge nivelul de 2,7 % din PIB în 2016, sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută de tratat, și, respectiv, de 2,3 % din PIB în 2017. În condițiile în care, conform proiecțiilor, deficitul structural va crește ușor în 2016 și 2017, efortul bugetar nu respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. De asemenea, nu se preconizează că Portugalia va respecta regula tranzitorie privind datoria în 2017. Pe baza evaluării sale a Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din primăvara anului 2016, Consiliul consideră că există riscul ca Portugalia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017.
(10)

În mod tradițional, Austria are una dintre cele mai mici rate ale șomajului din UE. Din 2011 această rată este însă în creștere, ajungând la 5,7 % în 2015. Și rata șomajului în rândul tinerilor este mică: 10,6 % din tinerii activi în vârstă de 15-24 de ani în 2015. Austria are, de asemenea, o rată de ocupare ridicată. Cu toate acestea, deși rata de ocupare în rândul femeilor este de 70,2 %, adică peste media UE, comparativ, o mare parte dintre femei lucrează cu timp parțial, din cauza obligațiilor de îngrijire a copiilor sau a persoanelor în vârstă. Acest lucru contribuie la una dintre cele mai mari diferențe de remunerare între femei și bărbați din Uniune și la un mare decalaj de pensii între femei și bărbați. Rata de ocupare în rândul lucrătorilor în vârstă (55-64 de ani) este sub media UE.
—

Retransferurile în interiorul SEE sunt permise fără controale ex ante; se poate impune numai raportarea ex post.
24.

Deși Curtea rămâne în principiu sesizată cu o cerere de decizie preliminară atât timp cât aceasta nu a fost retrasă, trebuie totuși avut în vedere rolul pe care Curtea îl are în cadrul procedurii preliminare, și anume acela de a contribui la administrarea efectivă a justiției în statele membre, iar nu de a formula opinii consultative cu privire la chestiuni generale sau ipotetice. Întrucât procedura preliminară presupune ca un litigiu să fie în mod efectiv pendinte în fața instanței de trimitere, aceasta are datoria de a avertiza Curtea cu privire la orice incident procedural susceptibil să aibă o incidență asupra propriei sesizări și în special cu privire la orice desistare, soluționare amiabilă a litigiului sau alt incident care conduce la stingerea procesului. Instanța de trimitere trebuie să informeze de asemenea Curtea cu privire la eventuala adoptare a unei decizii date într-o cale de atac formulată împotriva deciziei de trimitere și la consecințele pe care aceasta le are asupra cererii de decizie preliminară.
(5)

Schimbul de date cu caracter personal prin intermediul SAPR ar trebui realizat în conformitate cu cerințele prevăzute în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) și în Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Deși, ca regulă generală, Directiva 95/46/CE și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 interzic prelucrarea unor categorii speciale de date cu caracter personal, inclusiv a unor date referitoare la sănătatea unei persoane, această prelucrare este autorizată totuși, în măsura în care este necesară pentru a proteja interesele vitale ale persoanei vizate, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) litera (c) din Directiva 95/46/CE și cu articolul 10 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, și totodată din motive de interes public major, sub rezerva unor garanții corespunzătoare, din motivele prevăzute în legislația Uniunii sau a unui stat membru, în conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din directiva menționată și cu articolul 10 alineatul (4) din regulamentul menționat.
(1)

Redresarea economică în zona euro continuă, dar rămâne fragilă. S-au înregistrat progrese semnificative în ultimii ani: începând din 2015, produsul intern brut (PIB) al zonei euro a revenit la nivelul din perioada anterioară crizei în termeni reali, iar șomajul a scăzut, atingând nivelul cel mai redus din 2010-2011 până în prezent. Cu toate acestea, cererea agregată este moderată, inflația este cu mult sub nivelul țintă, în pofida unei politici monetare foarte flexibile adoptate de Banca Centrală Europeană, iar creșterea este împiedicată de urmările crizei, cum ar fi dezechilibrele macroeconomice persistente și un nivel înalt de îndatorare în toate sectoarele economiei, ceea ce face necesară reducerea efectului de levier și a resurselor disponibile pentru consum și investiții. În plus, deși potențialul de creștere al economiei din zona euro a înregistrat o tendință de scădere pe termen lung, această tendință a fost accentuată și mai mult de criză. În pofida semnelor de ameliorare, deficitul de investiții persistent și nivelul ridicat al șomajului creează riscul ca perspectivele de creștere să fie și mai mult afectate. Natura asimetrică a reechilibrării din economia zonei euro a persistat, în condițiile în care numai țările care sunt debitori neți și-au corectat dezechilibrele, și are ca efect creșterea excedentului de cont curent. În cadrul acordului global din G20, statele membre din zona euro sunt invitate să utilizeze toate instrumentele de politică, inclusiv fiscale și structurale – în mod individual și colectiv – pentru a obține o creștere puternică, durabilă, echilibrată și favorabilă incluziunii.
49.

De asemenea, Comisia observă faptul că Legea de punere în aplicare și Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor conțin o serie de dispoziții care neagă funcția de vicepreședinte al Curții Constituționale. Articolul 12 alineatul (3) din Legea privind organizarea și desfășurarea procedurilor permite președintelui Curții Constituționale să autorizeze un alt judecător, pe lângă vicepreședinte, pentru a îndeplini anumite competențe privind gestionarea activității Curții. Articolul 37 prevede că președintele Curții poate desemna un alt judecător care să îl înlocuiască în audierile desfășurate în complet de judecată extins (vicepreședintele nu este menționat). În plus, în cazul în care mandatul președintelui Curții se încheie, anumite funcții-cheie sunt preluate de către judecătorul „cu cea mai mare vechime cumulată” [articolul 11 alineatul (2)], sau de către „cel mai novice” judecător [articolul 11 alineatul (4)] și nu de către vicepreședinte. În plus, articolul 8 alineatul (2) prevede că președintele Curții trebuie să fie prezent în cadrul Adunării generale pentru ca o decizie emisă de aceasta să fie legitimă (cu excepția cazului în care se alege un nou președinte al Curții, astfel cum s-a menționat anterior), în timp ce în conformitate cu Legea din 22 iulie 2016, președintele sau vicepreședintele Curții este cel care are obligația să se prezinte în cadrul Adunării Generale. De asemenea, Legea nu mai prevede că vicepreședintele poate prezida Adunarea Generală, contrar Legii din 22 iulie 2016. În plus, articolul 17 alineatul (1) din Legea de punere în aplicare prevede că, pentru perioada ulterioară publicării legii până la numirea oficială a noului președinte al Curții, Curtea este condusă de către judecătorul pe care președintele republicii l-a însărcinat cu îndeplinirea atribuțiilor președintelui Curții (a se vedea secțiunea 5.3. de mai jos).
(13)

Există în continuare obstacole în calea valorificării depline a digitalizării. De exemplu, Germania nu are o bună performanță în ceea ce privește disponibilitatea conexiunilor în bandă largă de mare viteză sau ultrarapide, în special în regiunile semiurbane și rurale. Utilizarea computerului de către tineretul german este comparativ scăzută și multe școli nu au acces la internet în bandă largă. De asemenea, performanța serviciilor publice digitale este sub media Uniunii. În special, IMM-urile trebuie să recupereze decalajul în ceea ce privește digitalizarea. Numai o cincime din IMM-uri au o strategie în materie de digitalizare. O rețea de centre de excelență ale IMM-urilor a fost înființată pentru consolidarea și accelerarea digitalizării IMM-urilor, iar platforma „Industrie 4.0” îi reunește pe toți actorii relevanți. Investițiile în cercetare și inovare sunt în creștere, iar Germania este aproape de realizarea obiectivului privind intensitatea din programul Europa 2020 pentru cercetare și dezvoltare, însă investițiile sunt concentrate tot mai mult în marile întreprinderi, iar contribuția IMM-urilor este în scădere. În plus, o populație îmbătrânită poate avea, de asemenea, un impact asupra activității antreprenoriale în anii viitori.