ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Un stat membru ar trebui să stabilească un regim național pentru facilitarea conversiei bancnotelor de grivne în moneda sa națională, cu următoarele caracteristici: (a) o persoană strămutată care prezintă dovezi din care să rezulte că are dreptul la protecție temporară conform prevederilor Directivei 2001/55/CE sau la protecție adecvată în temeiul dreptului intern, astfel cum se menționează în Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382, cum ar fi cea menționată în Comunicarea 2022/C 126 I/01 a Comisiei (3), ar trebui să poatăa converti bancnotele de grivne în moneda statului membru gazdă. În cazul minorilor neînsoțiți strămutați, conversia respectivă ar trebui să fie efectuată de reprezentantul prevăzut la articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2001/55/CE; (b) ar trebui să fie stabilite limite maxime a sumei de grivne care pot fi convertite de către o persoană strămutată. Ținând cont de circumstanțele naționale, aceste limite maxime nu ar trebui să depășească 10 000 de grivne per persoană strămutată; (c) conversia ar trebui să fie permisă fără a se percepe taxe; (d) cursul de schimb valutar aplicabil ar trebui să fie cursul de schimb valutar oficial publicat de Banca Națională a Ucrainei; (e) durata regimului național ar trebui să fie de minimum trei luni.
(27)

Pe lângă provocările economice și sociale abordate de planul de redresare și reziliență, Germania încă înregistrează întârzieri în ceea ce privește instalarea benzii largi de capacitate foarte mare în zonele rurale, unde realizarea de investiții mai mari are potențialul de a consolida creșterea productivității și de a remedia dezechilibrul dintre economii și investiții. În ansamblu, Germania a îmbunătățit considerabil acoperirea rețelei de bandă largă de foarte mare capacitate în ultimul an și se situează în prezent peste media Uniunii. Cu toate acestea, în zonele rurale acoperirea era de 22,5 %, sub media Uniunii de 37,1 %. În același timp, numai 15,4 % dintre gospodării au acces la o conexiune prin fibră optică (față de media Uniunii de 50 %), ceea ce situează Germania printre statele membre cu cea mai scăzută acoperire a rețelei de fibră optică, în timp ce în primele cinci țări cu cele mai bune performanțe din Uniune acoperirea rețelei de fibră optică este de cel puțin 85 %. Lipsa conexiunii prin fibră optică este accentuată în zonele rurale (11,3 % față de media Uniunii de 33,8 %). Aceasta afectează creșterea productivității, în special în cazul întreprinderilor mici și mijlocii, multe dintre acestea aflându-se în zonele rurale și semirurale. Extinderea rețelei de bandă largă și tehnologia 5G nu sunt incluse în planul de redresare și reziliență al Germaniei. Există programe la nivel federal și regional care vizează îmbunătățirea conectivității în zonele gri și a conectivității mobile în punctele albe. Acordul de coaliție cuprinde obiective ambițioase privind disponibilitatea la nivel național a fibrei optice și a tehnologiei 5G pentru toate gospodăriile germane, însă nu a fost încă specificat termenul de implementare. Creșterea capacității de planificare și gestionare în materie de geniu civil în sectorul privat și a gestionării planificării și implementării în sectorul public vor fi esențiale pentru a se îndeplini obiectivele la timp. Pentru îndeplinirea obiectivelor vor fi necesare, de asemenea, îmbunătățiri ale procedurilor de depunere a cererilor și de autorizare, precum și standardizarea altor tehnici de instalare, mai rapide.
(31)

Evoluțiile geopolitice declanșate de invazia Ucrainei de către Rusia au scos la iveală riscuri pentru securitatea aprovizionării cu energie a Austriei. Austria este foarte dependentă de importurile de gaze din Rusia. În 2020, aproximativ 80 % din totalul importurilor Austriei de gaze au provenit din Rusia, în comparație cu media Uniunii de 44 %. Gazele reprezintă, de asemenea, o parte semnificativă a cererii de energie a Austriei (22,7 %, ușor sub media Uniunii de 24,4 %), în principal pentru consumul industrial și pentru încălzire. Cu toate acestea, Austria este mai puțin dependentă de Rusia în ceea ce privește petrolul (10 % din țițeiul său provine din Rusia, cu mult sub media Uniunii de 26 %) (19). Diversificarea aprovizionării cu energie și creșterea flexibilității și a capacității de flux inversat pentru interconectivitatea deja extinsă cu alte state membre vor fi esențiale pentru reducerea dependenței de gazele rusești. Cu toate acestea, se recomandă ca noile investiții în infrastructură și în rețele legate de gazele naturale să fie adaptate, în cazurile în care este posibil, exigențelor viitorului, pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea viitoare către combustibili durabili. Reducerea dependenței de gazele rusești presupune, de asemenea, investiții în producția de gaze din surse regenerabile (cum ar fi hidrogenul produs din surse regenerabile de energie și biometanul durabil), făcând astfel posibilă înlocuirea gazelor naturale, în special în sectoarele și regiunile cele mai vulnerabile la întreruperile aprovizionării. În plus, sursele regenerabile de energie suplimentare, cum ar fi energia geotermală, sunt în continuare insuficient utilizate și ar putea fi examinate mai îndeaproape.
(19)

În Programul de stabilitate pentru 2022, se estimează că deficitul public va scădea treptat, la 2,3 % în 2024 și la 2,0 % până în 2025. Așadar, se preconizează că deficitul public va scădea sub 3 % din PIB până în 2023 și că va rămâne sub 3 % din PIB pe durata programului. Proiecțiile respective au ca ipoteză limitarea creșterii cheltuielilor publice – inclusiv remunerarea angajaților și transferurile sociale în natură – într-un ritm mai lent decât cel al veniturilor și sub nivelul creșterii robuste a PIB-ului nominal. Potrivit programului de stabilitate pentru 2022, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea până în 2025, mai exact că va crește la 58,2 % în 2024 și apoi va scădea la 57,3 % în 2025. Potrivit analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par ridicate pe termen mediu.
(24)

În Ungaria, rezultatele în materie de educație se situează sub media Uniunii. Până la vârsta de 15 ani, competențele de bază se situează cu mult sub mediile Uniunii și regionale, iar nivelul lor a scăzut în ultimul deceniu. Contrar tendințelor europene, situația părăsirii timpurii a școlii nu s-a îmbunătățit în ultimul deceniu: era 12,0 % în 2021, peste media Uniunii de 9,7 %. Cazurile de părăsire timpurie a școlii sunt mai dese în districtele cel mai puțin dezvoltate și de șase ori mai frecvente în rândul romilor decât în rândul persoanelor de altă etnie. Ponderea persoanelor cu vârste cuprinse între 25 și 34 de ani care dețin o diplomă de învățământ superior a crescut din 2010, dar rămâne printre cele mai scăzute din UE. Participarea la învățarea în rândul adulților reprezintă puțin peste jumătate din media Uniunii. Lipsesc competențele digitale, în special în rândul persoanelor mai sărace. În cele două cuartile cu cele mai mici venituri, doar 13 % și, respectiv, 18 % dintre maghiari au cel puțin competențe digitale de bază, valori care sunt printre cele mai scăzute din Uniune. Elevii defavorizați au șanse reduse de a avea acces la învățământul superior. Inegalitatea în materie de educație limitează posibilitatea mobilității sociale. Nivelurile de eficacitate și de echitate scăzute din sistemul școlar sunt probabil legate de nivelul scăzut de autonomie în ceea ce privește programa școlară, de lipsa diversității socioeconomice în școli și de salariile scăzute ale cadrelor didactice. Penuria de cadre didactice reprezintă o problemă din ce în ce mai mare. Deși indicatorii agregați, cum ar fi raportul dintre numărul de profesori și elevi, nu semnalează deficite acute, o analiză mai detaliată arată că există deficite pentru materii specifice, cum ar fi matematica, știința și limbile străine. Deficitul de cadre didactice este legat, de asemenea, de fragmentarea sistemului școlar, întrucât jumătate din totalul școlilor primare și gimnaziale au mai puțin de 150 de elevi. Școlile cu un procent ridicat de elevi defavorizați tind să sufere în special din cauza lipsei de profesori calificați. Mai mult de jumătate dintre absolvenții învățământului pedagogic se îndreaptă în final către alte cariere, din cauza volumului mare de muncă și a remunerației scăzute a cadrelor didactice, în special la începutul carierei lor. În plus, gestionarea centralizată a școlilor lasă directorilor de școli o autonomie limitată și instrumente limitate de îmbunătățire a calității predării.
(25)

Deficitul de forță de muncă este în creștere, iar angajatorii raportează lipsa de lucrători calificați ca fiind principalul obstacol în calea recrutării în peste 50 % din cazuri, în special pentru locurile de muncă care necesită competențe tehnice, cum ar fi cele necesare pentru tranziția verde și cea digitală (industrie, construcții). Investițiile actuale în perfecționarea și recalificarea lucrătorilor necesită timp pentru a da roade, iar eficacitatea lor poate fi subminată de nivelul scăzut al competențelor de bază a mai mult de o cincime din elevii în vârstă de 15 ani, care tind apoi să beneficieze mai puțin de formare mai târziu în viață. Performanțele scăzute la matematică [elevii francezi au obținut cel mai scăzut punctaj în rândul celor 22 de state membre participante la Trends in International Results in Mathematics and Science in Grade 4 (TIMSS) 2019] și la științe reprezintă o preocupare deosebită, având în vedere deficitul de competențe tehnice. În plus, evaluările indică faptul că persoanele slab calificate tind să beneficieze mai puțin de pe urma formării care conduce la obținerea unei calificări.
(20)

Veniturile fiscale ale Letoniei ca procent din PIB se situează cu mult sub media Uniunii, ceea ce limitează finanțarea serviciilor publice. Letonia colectează cele mai mici venituri din impozitul pe profit din Uniune (0,7 % din PIB în 2020), în timp ce veniturile din impozitele pe proprietate sunt de 1,0 % din PIB, media Uniunii fiind de 2,3 % din PIB. În plus, în timp ce sarcina fiscală asupra unei persoane cu venituri medii este apropiată de media Uniunii, rata impozitării implicite a veniturilor salariale este printre cele mai scăzute din Uniune, ceea ce indică existența unei marje considerabile de creștere a veniturilor din impozitarea veniturilor salariale printr-o mai bună colectare și o progresivitate sporită. Cheltuielile publice ale Letoniei în domeniul asistenței medicale și al protecției sociale sunt deosebit de mici în comparație cu media Uniunii, împiedicând accesul egal și rapid la asistență medicală și la asistență socială adecvate. Prin urmare, în Letonia există una dintre cele mai mari inegalități a veniturilor, unul dintre cele mai scăzute impacturi ale transferurilor sociale asupra reducerii sărăciei și unele dintre cele mai slabe rezultate privind starea de sănătate din Uniune. În pofida creșterilor recente, venitul minim, pensiile minime și prestațiile de invaliditate se situează sub pragul de sărăcie. Accesul limitat la asistență și servicii sociale pentru grupurile vulnerabile, precum și calitatea acestora împiedică și mai mult incluziunea socială. Sistemul de îngrijire pe termen lung este subdezvoltat, oferta de servicii de îngrijire la domiciliu și de servicii comunitare fiind limitată. Locuințele sociale sunt rare și adesea nu oferă condiții de viață adecvate. În plus, asistența socială variază de la o municipalitate la alta și adesea nu este suficient de bine direcționată. Un nivel mai mare al impozitării proprietăților și a capitalului, precum și o progresivitate sporită a impozitării veniturilor oferă cel mai bun potențial de creștere a veniturilor fiscale, întrucât aceste surse sunt în continuare subutilizate în comparație cu media Uniunii. În plus, eforturile de reducere a economiei subterane ar trebui să continue dincolo de măsurile planificate în planul de redresare și reziliență.
(b)

persoanele care nu dețin un certificat de vaccinare sau de vindecare și care sosesc din zonele respective ar trebui să aibă obligația de a efectua un test NAAT sau un test antigenic rapid înscris pe lista comună și actualizată înainte de plecare și de a sta în carantină/autoizolare timp de zece zile de la sosire. Carantina/autoizolarea trebuie să înceteze înainte de termenul de zece zile în cazul în care persoana în cauză efectuează, cel mai devreme în a cincea zi de la sosire, un test pentru depistarea infecției cu SARS-CoV-2, iar rezultatul obținut este negativ. Aceste persoane nu ar trebui să aibă obligația de a sta în carantină/autoizolare în cazul în care intră sub incidența punctului 16 litera (a) sau (b), dar ar putea fi supuse obligației de a fi în posesia unui certificat de testare care să indice un rezultat negativ. Prin derogare, lucrătorii din transporturi și furnizorii de servicii de transport nu ar trebui să fie obligați să stea în autoizolare/carantină sau să dețină un certificat de testare care să indice un rezultat negativ pe durata exercitării acestei funcții esențiale. Dacă sunt titulari ai unui certificat digital al UE privind COVID valabil sau au obținut un rezultat negativ la testul pentru depistarea infecției cu SARS-CoV-2, copiii cu vârsta sub 12 ani care sosesc din zone clasificate drept „roșu închis” nu ar trebui să fie obligați să stea în carantină/autoizolare. În plus, copiii cu vârsta sub 6 ani nu ar trebui să fie supuși obligației de a sta în carantina/autoizolarea legată de călătorii sau de a efectua teste legate de călătorii pentru depistarea infecției cu virusul SARS-CoV-2.
2.

Atunci când este necesar pentru a aborda o înrăutățire gravă a situației epidemiologice, fie în statele membre, fie în țări terțe, statele membre, dacă este necesar, ar trebui să decidă, în mod coordonat în cadrul Consiliului și în strânsă cooperare cu Comisia, să reintroducă cerințe adecvate pentru călători aplicabile înainte de plecarea acestora. Astfel de cerințe ar putea îmbrăca forma unuia dintre următoarele elemente sau a unei combinații a acestora: (a) să fi primit, cu cel puțin 14 zile înainte de intrarea în Uniune, ultima doză recomandată dintr-o serie de vaccinare primară a unuia dintre vaccinurile împotriva COVID-19 autorizate în Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (12) sau a unuia dintre vaccinurile împotriva COVID-19 în cazul căruia s-a finalizat procedura de înscriere pe lista OMS privind utilizările de urgență; în cazul în care călătorul are vârsta de cel puțin 18 ani, să fi trecut cel mult 270 de zile de la administrarea dozei indicate în certificatul de vaccinare pentru finalizarea seriei de vaccinare primară sau, după perioada respectivă de 270 de zile, să i se fi administrat o doză suplimentară după finalizarea seriei de vaccinare primară; (b) să se fi vindecat de COVID-19 cu cel mult 180 de zile de la data primului rezultat pozitiv al testului NAAT înaintea călătoriei către statele membre; (c) să fi avut un rezultat negativ la un test de amplificare a acidului nucleic (NAAT) efectuat cu cel mult 72 de ore înainte de plecarea către statele membre;
4.

Punctul 12 se înlocuiește cu următorul text: „12. Ar trebui să fie acceptate următoarele certificate digitale ale UE privind COVID dacă este posibil să se verifice autenticitatea, valabilitatea și integritatea acestora: (a) certificatele de vaccinare eliberate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/953 pentru un vaccin împotriva COVID-19 care intră sub incidența articolului 5 alineatul (5) primul paragraf din regulamentul respectiv sau pentru un vaccin împotriva COVID-19 în cazul căruia s-a finalizat procedura de înscriere pe lista OMS privind utilizările de urgență și care indică faptul că titularul: — a finalizat seria de vaccinare primară și au trecut cel puțin 14 zile de la ultima doză; sau — a primit una sau mai multe doze de rapel după finalizarea seriei de vaccinare primară, cu condiția ca perioada de acceptare prevăzută în Regulamentul (UE) 2021/953 să nu fi expirat încă. Statele membre ar putea accepta, de asemenea, certificatele de vaccinare eliberate pentru alte vaccinuri împotriva COVID-19 care intră sub incidența articolului 5 alineatul (5) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) 2021/953 sau certificatele de vaccinare eliberate în temeiul articolului 5 alineatul (5) al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) 2021/953. Pe baza unor dovezi științifice suplimentare, Comisia ar trebui să reevalueze cu regularitate abordarea stabilită la litera (a); (b) certificatele de testare eliberate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/953 care să indice obținerea unui rezultat negativ al testului: — cu cel mult 72 de ore înainte de plecare, în cazul unui test de amplificare a acidului nucleic molecular (NAAT); sau — cu cel mult 24 de ore înainte de plecare, în cazul unui test antigenic inclus în lista comună a UE a testelor antigenice pentru COVID-19 convenită de Comitetul pentru securitate sanitară (12). În ceea ce privește scopul efectuării de călătorii în virtutea dreptului la liberă circulație, statele membre ar trebui să accepte ambele tipuri de teste. Statele membre ar trebui să încerce să se asigure că certificatele de testare se eliberează în cel mai scurt termen posibil după prelevarea probei de testare; (c) certificatele de vindecare eliberate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/953, cu condiția ca perioada de valabilitate în conformitate cu regulamentul respectiv să nu fi expirat încă.”
(25)

Potențialul surselor regenerabile de energie din Cipru ar putea fi deblocat pe deplin, iar exploatarea acestui potențial accelerată, în special prin simplificarea în continuare a procedurilor de autorizare și prin investiții suplimentare în instalații solare. În prezent, Cipru nu utilizează gaze naturale, dar petrolul reprezintă 85,6 % din mixul energetic. Având în vedere prețurile foarte fluctuante ale energiei pe piețele mondiale, este esențial pentru sustenabilitatea economiei cipriote să își reducă dependența puternică de petrol. Aprovizionarea cu petrol este pe deplin dependentă de importuri, deși importurile de petrol din Rusia, care reprezintă doar 1 %, se situează cu mult sub media UE de 23 % (19). Pentru a diversifica aprovizionarea cu energie și a reduce dependența de importuri, Cipru ar beneficia de pe urma accelerării dezvoltării infrastructurii de import de gaze, care ar putea fi compatibilă cu hidrogenul în viitor, a interconexiunilor de gaze, care vor fi, de asemenea, pregătite pentru hidrogen în viitor, și a interconexiunilor de energie electrică pentru a facilita extinderea surselor regenerabile de energie. În plus, recenta descoperire a unor zăcăminte de gaze offshore oferă Ciprului o oportunitate semnificativă de a-și consolida în continuare independența energetică, în paralel cu eforturile sale de a accelera măsurile privind sursele regenerabile de energie și eficiența energetică. Se recomandă ca noile investiții în infrastructură și în rețele legate de gaze naturale să fie adaptate exigențelor viitorului, pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea viitoare către combustibili durabili. În plus, politicile de eficiență energetică ar putea fi extinse și accelerate, inclusiv în domeniul transporturilor. Se preconizează totodată că măsurile de eficiență energetică vor contribui la combaterea sărăciei energetice cu care se confruntă o proporție ridicată a populației (20,9 %), inclusiv prin utilizarea fondurilor politicii de coeziune, după caz. Va fi nevoie de o nouă creștere a nivelului de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și creșterea energiei din surse regenerabile și a eficienței energetice, pentru ca Cipru să asigure conformitatea cu obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”.
(4)

Obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu este să asigure viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Pentru a-l atinge, programul propune să continue consolidarea bugetară, în paralel cu îmbunătățirea condițiilor de creștere și ocupare a forței de muncă. După corectarea prevăzută pentru deficitul excesiv din 2006, se prevede că ponderea deficitului va scădea cu puncte procentuale pe an (cu excepția anului 2008), pentru a ajunge la % din PIB în 2010. Îmbunătățirea soldului primar urmează același model, excedentul ajungând la 2 % din PIB până în 2010. În timp ce bugetul conține măsuri corective în ceea ce privește veniturile, și anume mărirea ratei normale a TVA de la 16 % la 19 %, se estimează ca atât ponderea veniturilor, cât și a cheltuielilor vor prezenta o tendință descendentă, de la an la an. Într-adevăr, ponderea cheltuielilor va scădea cu 2 puncte procentuale, ajungând la 43 % din PIB, până în 2010. Acest rezultat se preconizează a fi obținut, în primul rând, printr-o limitare a cheltuielilor sociale. În aceeași perioadă, se preconizează ca raportul venituri-PIB să scadă cu 1 puncte procentuale, ajungând la 42 % din PIB, până în 2010; o creștere a ponderii fiscale (de exemplu creșterea ratei TVA în 2007) este compensată în general de scăderea ponderii contribuțiilor sociale (datorită reducerii ratei asigurărilor pentru șomaj în anul 2007 și a diminuării progresive a cotei contribuțiilor), în timp ce veniturile nefiscale sunt în scădere. În comparație cu actualizarea precedentă, obiectivele bugetare sunt mai ambițioase în fiecare an, cu toate că în 2008 nu se prevede nicio ajustare.
(4)

Programul se înscrie în strategia globală a autorităților franceze privind „angajamentul național de reducere a datoriilor “și este prezentat sub forma unui program multianual de reducere a datoriei, în scopul atingerii unui deficit egal cu zero și a unui nivel al datoriei sub 60 % din PIB, până în 2010. Acesta prevede o scădere continuă, dar decalată, a deficitului global de la 2,7 % din PIB în 2006 (2,5 % în 2007) la 0 % din PIB în 2010, reprezentând o reducere totală de 2,7 puncte procentuale din PIB. Deficitul primar, de 0,1 % din PIB în 2006, s-ar transforma într-un excedent începând din 2007 și ar atinge 2,5 % din PIB în 2010. Consolidarea fiscală planificată se concentrează asupra cheltuielilor: se bazează pe obiective multianuale de creștere a cheltuielilor publice generale, care implică o reducere a raportului cheltuieli (primare) — PIB cu aproape 3 puncte procentuale din PIB pe această perioadă. Comparativ cu programul precedent, noua actualizare confirmă ajustarea fiscală planificată în contextul unui scenariu macroeconomic aproape neschimbat.
(5)

Se prevede că soldul structural (și anume soldul ajustat ciclic exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat conform metodologiei stabilite de comun acord, se va îmbunătăți, trecând de la un deficit de circa 3 % din PIB în 2006 la % până în 2010. Pe parcursul perioadei de programare, se prevede ca soldul structural să scadă cu aproape % din PIB în medie pe an. Obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unui deficit structural de 0,5 % din PIB, pe care programul își propune să îl atingă până în 2010, cu un an mai devreme decât se preconiza în mod implicit în programul precedent. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit de circa 1 % din PIB), atingerea acestuia ar trebui să conducă la asigurarea unei marje de siguranță, care să preîntâmpine apariția unui deficit excesiv. OTM se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și participante la ERM (MCS) II din Pactul de stabilitate și creștere și codul de conduită, reflectând în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea medie a producției potențiale pe termen lung.
(15)

Cu toate acestea, documentația furnizată de către producător demonstrează clar că diferitele teste care au stat la baza examinării de tip au fost certificate de un număr de până la șapte organisme diferite (Universitatea din Aachen, Korean Institute of Machinery and Materials, RIME, Nippon Kaiji Kyokai, American Bureau of Shipping, Lloyd's Register și Det Norske Veritas) în diferite momente între 1987 și 2002.