2.

Se introduc următoarele articole: „Articolul 3a Criterii pentru stabilirea deficiențelor în funcționarea eficace a sistemului de gestiune și control (1) Comisia își bazează evaluarea funcționării eficace a sistemului de gestiune și control pe rezultatele tuturor auditurilor disponibile efectuate de către statele membre, serviciile Comisiei și Curtea de Conturi, pe rezultatele investigațiilor efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă sau pe orice alte informații privind respectarea criteriilor de desemnare menționate la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1042/2014 al Comisiei (*1). Evaluarea Comisiei acoperă mediul de control intern al programului național, activitățile de gestiune și control ale autorității responsabile și activitățile de control și audit ale autorității de audit și se bazează pe verificarea respectării cerințelor-cheie stabilite în tabelul 1 din anexă. (2) Pentru a se evalua funcționarea eficace a fiecărei autorități competente și a se ajunge la o concluzie de ansamblu privind sistemul de gestiune și control, se evaluează respectarea cerințelor-cheie menționate la alineatul (1) în funcție de categoriile stabilite în tabelul 2 din anexă. În concluzia de ansamblu privind sistemul de gestiune și control se ia în considerare orice factor atenuant sau agravant. (3) Atunci când, potrivit evaluării, oricare dintre cerințele-cheie 2, 4, 5, 8, 11, 12 sau 14 din tabelul 1 din anexă ori două sau mai multe dintre celelalte cerințe-cheie din tabelul respectiv se încadrează în categoriile 3 sau 4 stabilite în tabelul 2 din anexă, se consideră că este vorba de un tip de deficiență gravă în funcționarea eficace a sistemului de gestiune și control. Articolul 3b Criterii pentru aplicarea și stabilirea nivelului corecțiilor financiare (1) Comisia aplică corecții financiare în cazul în care identifică una sau mai multe nereguli individuale sau sistemice ori una sau mai multe deficiențe în funcționarea eficace a sistemului de gestiune și control (denumite în continuare «deficiențe ale sistemului»). În sensul prezentului regulament, o neregulă înseamnă o încălcare a legislației Uniunii ori a legislației naționale sau o încălcare a normelor naționale care rezultă dintr-un act sau omisiune a unui beneficiar ori a unor beneficiari care are sau ar avea ca efect prejudicierea bugetului general al Uniunii Europene prin imputarea unei cheltuieli nejustificate. Valoarea corecției financiare se stabilește de la caz la caz, ori de câte ori este posibil, și este egală cu valoarea exactă a cheltuielilor greșit imputate bugetului general al Uniunii. În cazul în care Comisia identifică nereguli într-un eșantion reprezentativ de cheltuieli din integralitatea sau dintr-o parte a unui program național, dar nu este eficient din punctul de vedere al costurilor să se verifice regularitatea celorlalte cheltuieli, corecția poate fi stabilită prin extrapolarea rezultatelor examinării eșantionului la restul populației din care a fost extras eșantionul respectiv. În cazul în care Comisia identifică nereguli sistemice sau deficiențe ale sistemului, dar nu este posibil, chiar prin extrapolare, să se cuantifice cu precizie corecția, cheltuielilor declarate li se aplică o corecție financiară forfetară pentru partea afectată a sistemului, în conformitate cu criteriile și baremele indicative prevăzute la alineatele (2) și (3). Corecțiile forfetare pot fi aplicate și în cazul unor nereguli individuale. (2) Nivelul corecției forfetare se stabilește ținând seama de următorii factori: (a) gradul de gravitate al neregulii sau al deficienței sistemului în raport cu întregul sistem sau cu o parte a acestuia ori cu tipurile de cheltuieli declarate; (b) gradul riscului de pierderi la care a fost expus bugetul Uniunii ca urmare a neregulii sau a deficienței sistemului; (c) vulnerabilitatea cheltuielilor la fraude ca urmare a neregulii sau a deficienței sistemului; (d) orice factor atenuant sau agravant. (3) Nivelul corecției se stabilește după cum urmează: (a) dacă neregula/neregulile sau deficiența/deficiențele sistemului sunt atât de importante, frecvente sau răspândite încât reprezintă un eșec total al sistemului, care pune în pericol legalitatea și regularitatea tuturor cheltuielilor în cauză, se aplică o rată forfetară de 100 %; (b) dacă neregula/neregulile sau deficiența/deficiențele sistemului sunt atât de frecvente și răspândite încât reprezintă un eșec extrem de grav al sistemului, care pune în pericol legalitatea și regularitatea unei mari părți a cheltuielilor în cauză, se aplică o rată forfetară de 25 %; (c) dacă neregula/neregulile sau deficiența/deficiențele sistemului sunt cauzate de faptul că sistemul funcționează parțial, prost sau sporadic, astfel încât sunt puse în pericol legalitatea și regularitatea unei mari părți a cheltuielilor în cauză, se aplică o rată forfetară de 10 %; (d) dacă neregula/neregulile sau deficiența/deficiențele sistemului sunt cauzate de faptul că sistemul funcționează în mod incoerent, astfel încât sunt puse în pericol legalitatea și regularitatea unei părți semnificative a cheltuielilor în cauză, se aplică o rată forfetară de 5 %. În conformitate cu principiul proporționalității, rata poate fi redusă la 2 % în cazul în care se consideră că natura și gravitatea neregulii sau a deficienței sistemului nu justifică o rată a corecției de 5 %. (4) În cazul în care, din cauza faptului că autoritatea competentă nu a adoptat măsurile corective adecvate în urma aplicării unei corecții financiare în cursul unui exercițiu financiar, aceeași neregulă/aceleași nereguli sau aceeași deficiență/aceleași deficiențe sunt identificate într-un exercițiu financiar ulterior, din cauza persistenței neregulii/neregulilor sau a deficienței/deficiențelor, rata corecției forfetare poate fi majorată la un nivel care să nu depășească următorul nivel din ierarhia stabilită la alineatul (3). (*1) Regulamentul delegat (UE) nr. 1042/2014 al Comisiei din 25 iulie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 514/2014 cu privire la desemnarea și la responsabilitățile de gestionare și control ale autorităților responsabile și cu privire la statutul și la obligațiile autorităților de audit (JO L 289, 3.10.2014, p. 3).”"