REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1245/2013 AL COMISIEI

din 28 noiembrie 2013

de aprobare a unei modificări minore a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Fourme de Montbrison (DOP]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf,

întrucât:

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Caietul de sarcini al denumirii de origine protejate „Fourme de Montbrison” se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

Articolul 2

Documentul unic consolidat care reia elementele principale ale caietului de sarcini figurează în anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2) JO L 269, 13.10.2010, p. 21.

Fraza „Începând din a zecea zi de la închegarea laptelui, are loc operația de perforare a brânzei” este mutată la punctul V.4, cu precizarea că este vorba despre perforarea cilindrilor de brânză.

Pentru claritate, se precizează faptul că scurgerea în sală realizată fără presare, prin întoarceri, are loc după punerea în formă a coagulului.

Pentru un plus de precizie, în lista pozitivă a ingredientelor, a adjuvanților tehnologici sau a aditivilor autorizați în lapte sau în procesul de fabricare, termenii „culturi inofensive de bacterii, de drojdii, de mucegaiuri” sunt înlocuiți cu termenii „culturi de bacterii, de drojdii și de mucegaiuri al căror caracter inofensiv este demonstrat”.

La punctul V.1.c, materiile prime autorizate în suplimentele furnizate vacilor de lapte și aditivii autorizați fac de acum înainte obiectul a două liste pozitive distincte, pentru un plus de claritate.

La punctul V.1.c, se introduce o limitare a aportului de suplimente și aditivi la 1 800 kg substanță uscată pe an pentru fiecare vacă de lapte. Această dispoziție favorizează astfel hrana formată din nutrețurile care constituie rația de bază și care provin din aria geografică delimitată.

La punctul V.1.b, o frază specifică privind hrănirea vacilor cu nutreț verde autorizează această practică în cazul vacilor de lapte, cu utilizarea de iarbă provenită din aria geografică delimitată, în completarea păscutului. Astfel, această dispoziție permite valorificarea sub formă de nutreț proaspăt a ierbii provenite de pe parcelele aflate prea departe de clădirea în care sunt adăpostite vacile pentru ca acestea să poată fi duse la păscut acolo.

La punctul V.1.b se precizează o durată minimă a pășunatului de 150 de zile pe an în cazul vacilor de lapte. Această condiție consolidează rolul păscutului în alimentația vacilor de lapte și facilitează controlul privind îndeplinirea obligației de a scoate vacile la păscut.

Pentru un plus de precizie, la punctul V.1.b se indică faptul că interzicerea stabulației permanente exclusive și a creșterii intensive se referă la vacile de lapte.

La punctul V.1.a, fraza „Partea de porumb însilozat, exprimată în substanță uscată, nu trebuie să depășească 20 % din rația de bază a vacilor de lapte, în medie, pe an, pentru totalitatea vacilor de lapte” înlocuiește fraza „Partea de porumb însilozat, exprimată în substanță uscată, nu trebuie să depășească 20 % din rația zilnică, în medie, pentru întregul șeptel și pe an”. Așadar, limitarea cantității de porumb se aplică rației de bază, nu rației totale, și nu vizează decât vacile de lapte.

La punctul V.1.a, se precizează că al doilea paragraf se referă la rația de bază și că sunt excluse cruciferele sub formă de nutreț. Aceste precizări vizează evitarea oricărei ambiguități a textului.

Este definit șeptelul de vaci de lapte. Este vorba despre „totalitatea vacilor de lapte și a junincilor de reînnoire a șeptelului prezente în exploatație”, fiind clar că „vacile de lapte sunt animalele în producție și animalele în repaus mamar”, iar „junincile sunt animalele aflate între înțărcare și prima lor fătare.” Această definiție are scopul de a stabili în mod clar la ce animale se face referire atunci când sunt utilizați termenii „șeptel de vaci de lapte”, „vaci de lapte” și „juninci” în restul caietului de sarcini, pentru a se evita orice confuzie.

Se precizează că declarația de identificare „se întocmește după un model validat de directorul Institutului Național pentru origine și calitate (Institut national de l’origine et de la qualité)”.

Următoarea descriere a caracteristicilor organoleptice completează descrierea produsului: „Brânza «Fourme de Montbrison» prezintă o textură omogenă, ușor fermă și fondantă în gură. Are o savoare fină și parfumată, un gust de lapte fructat, cu un gust de mucegai puțin pronunțat care îi conferă o anumită delicatețe. Sunt acceptate un ușor gust sărat și un ușor gust amar.” Această descriere este utilă pentru analiza organoleptică a produsului în cadrul unui control.

ANEXA II

DOCUMENT UNIC CONSOLIDAT

Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1)

„FOURME DE MONTBRISON”

NR. CE: FR-PDO-0105-01014-06.07.2012

IGP () DOP (X)

1. Denumire

„Fourme de Montbrison”

2. Statul membru sau țara terță

Franța

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1. Tip de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Fourme de Montbrison” este o brânză fabricată din lapte de vacă închegat, care are forma unui cilindru cu înălțimea de 17-21 cm și diametrul de 11,5-14,5 cm, o greutate de 2,1-2,7 kg și o pastă cu pete de mucegai, nepresată, nefiartă, fermentată și sărată prin adăugarea sării în coagul la introducerea acestuia în formă.

Conținutul de grăsime este de minimum 52 g la 100 g de brânză complet uscată, iar conținutul de substanță uscată nu trebuie să fie mai mic de 52 g la 100 g de brânză maturată.

Brânza poate beneficia de denumirea de origine „Fourme de Montbrison” numai începând din a 32-a zi de la închegarea laptelui.

Coaja uscată, mucegăită, este de culoare portocalie și poate prezenta pete de mucegai albe, galbene și roșii. Pasta, de culoare crem, are puține găuri și prezintă un aspect marmorat, dat de mucegaiul de culoare albastru deschis.

Brânza „Fourme de Montbrison” prezintă o textură omogenă, ușor fermă și fondantă în gură. Are o savoare fină și parfumată, un gust de lapte fructat, cu un gust de mucegai puțin pronunțat care îi conferă o anumită delicatețe. Sunt acceptate un ușor gust sărat și un ușor gust amar.

3.3. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

—

3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Pe parcursul întregului an, rația alimentară de bază a vacilor de lapte constă în nutreț provenit din aria geografică a produsului cu denumire de origine protejată.

Alimentele autorizate în rația de bază sunt toate nutrețurile, fiind excluse cruciferele sub formă de nutreț.

Partea de iarbă păscută, iarbă uscată, pălită, în folie de plastic sau însilozată, exprimată ca substanță uscată, constituie minimum 80 % din nutrețurile din rația de bază a vacilor de lapte, în medie, pe an, pentru totalitatea vacilor de lapte.

Partea de porumb însilozat, exprimată în substanță uscată, nu trebuie să depășească 20 % din rația de bază a vacilor de lapte, în medie, pe an, pentru totalitatea vacilor de lapte.

În afara perioadei de păscut, se administrează fân reprezentând, în medie, minimum 3 kg de substanță uscată pe zi pentru fiecare vacă de lapte, pentru totalitatea vacilor de lapte.

În perioada în care iarba este disponibilă, este obligatorie scoaterea la pășune a vacilor de lapte de îndată ce condițiile meteorologice permit acest lucru. Durata pășunatului este de minimum 150 de zile pe an.

Utilizarea suplimentelor și a aditivilor este limitată la maximum 1 800 kg de substanță uscată pe an pentru fiecare vacă de lapte, în medie, pentru totalitatea vacilor de lapte.

În suplimentele și aditivii furnizați vacilor de lapte sunt autorizați doar materiile prime și aditivii cuprinși într-o listă pozitivă.

3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Producerea laptelui, fabricarea, maturarea și conservarea brânzeturilor până la împlinirea a 32 de zile de la închegarea laptelui au loc în interiorul ariei geografice delimitate.

3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Porționarea brânzei „Fourme de Montbrison” este autorizată dacă nu denaturează textura acesteia. Prezența cojii este obligatorie în cazul bucăților cu o greutate de peste 50 de grame.

3.7. Norme specifice privind etichetarea

Etichetarea cilindrilor de brânză care beneficiază de denumirea de origine „Fourme de Montbrison” se face prin înscrierea denumirii de origine cu caractere de dimensiuni cel puțin egale cu două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă, precum și a simbolului DOP al Uniunii Europene.

Fără a se aduce atingere mențiunilor regulamentare aplicabile tuturor brânzeturilor, este interzisă prezența oricărui calificativ alături de denumirea de origine, cu excepția mărcilor specifice de producție sau comerciale.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică de producție a brânzei „Fourme de Montbrison” cuprinde următorul teritoriu:

Departamentul Loire: comunele Bard, Cervières, Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Champoly, Châtelneuf, La Côte-en-Couzan, Écotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Jeansagnière, Lérigneux, Noirétable, Palogneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Didier-sur-Rochefort, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Jean-la-Vêtre, Saint-Julien-la-Vêtre, Saint-Just-en-Bas, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Priest-la-Vêtre, Saint-Romain-d’Urfé, Les Salles, Sauvain, La Valla-sur-Rochefort, Verrières-en-Forez.

Departamentul Puy-de-Dôme: comunele Brugeron, Job, Saint-Anthème, Saint-Pierre-la-Bourlhonne și Valcivières.

5. Legătura cu aria geografică

5.1. Specificitatea ariei geografice

Factori naturali

Aria geografică a denumirii de origine „Fourme de Montbrison” se întinde în principal pe pajiștile alpine care formează vârful munților Forez, la granița dintre departamentele Loire și Puy-de-Dôme, precum și pe partea de est a munților Forez. Este vorba despre o zonă montană de altitudine medie (1 634 m la cel mai înalt vârf), cu o orientare generală nord-sud, așezată pe un substrat granitic și delimitată de granițe naturale. Această zonă este caracterizată de întinderi cu vegetație sălbatică, montane și subalpine, care alcătuiesc un peisaj de platouri golașe și dealuri rotunde și unduioase, înconjurate de versanți împăduriți, mai ales cu rășinoase. Aria geografică delimitată este bogată în turbării și prerii. Precipitațiile sunt destul de semnificative (în medie, peste 1 000 mm pe an). Clima este supusă atât unei influențe oceanice, cât și continentale. Prin urmare, temperaturile medii anuale sunt destul de scăzute, de sub 10 °C și adesea de sub 5 °C. Iernile sunt lungi și reci, cu ninsori dese.

Având în vedere altitudinea și cantitățile de precipitații însemnate, producția de nutrețuri se bazează în principal pe preriile permanente.

Factori umani

În regiunea Haut-Forez, al cărei sistem agricol și pastoral s-a menținut până la Al Doilea Război Mondial, fabricarea brânzei „Fourme de Montbrison” datează încă din Evul Mediu timpuriu. Această brânză era produsă în „jasseries”, clădiri de stână care populau cei doi versanți ai munților Forez. În vremurile acelea, brânza era fabricată la stână, din laptele obținut de la cirezi de mici dimensiuni, de către femei, în vreme ce bărbații rămâneau în sat și continuau lucrările de vară la câmp. Mediul natural furniza atunci trunchiuri de rășinoase, care, odată golite, constituiau canale de scurgere perfect adaptate pentru scurgerea zerului din cilindrele de brânză în curs de fabricare. Acestea erau adesea păstrate până la coborârea de la stână, apoi erau vândute în piețele aflate de o parte și de alta a masivului muntos, printre care piața importantă a orașului Montbrison.

În prezent, crescătoriile de vaci de lapte recurg în mare parte la preria permanentă. Condițiile de producție a brânzei „Fourme de Montbrison”, mai ales obligativitatea scoaterii vitelor la păscut în perioada în care acest lucru este posibil, rația alimentară bazată pe iarbă și limitarea consumului de porumb însilozat, acordă un loc important acestei resurse naturale.

Moștenire a tehnicii tradiționale, procesul tehnologic de producție a brânzei „Fourme de Montbrison” valorifică bagajul de competențe de la nivel local:

— efectuând o amestecare adaptată la un coagul tăiat în boabe de dimensiuni reduse, cu laturi de aproximativ 0,5-1 cm;

— realizând o sărare în masă și o sărare exterioară redusă;

— aplicând tehnica foarte deosebită a scurgerii suplimentare cu ajutorul unui canal de scurgere format dintr-un trunchi de copac rășinos.

5.2. Specificitatea produsului

Brânză cu pastă mucegăită, cu savoare fină și parfumată, având forma unui cilindru cu o înălțime de 17-21 cm și un diametru de 11,5-14,5 cm, cu coajă portocalie, „Fourme de Montbrison” are o pastă care prezintă găurele de mici dimensiuni și un mucegai albastru puțin pronunțat ce îi conferă o anumită delicatețe.

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Caracteristicile specifice ale brânzei „Fourme de Montbrison” își au originea tocmai în modalitățile deosebite de obținere a laptelui și de fabricare a brânzei.

Producția de lapte se bazează pe bogăția pășunilor din munții Forez, care contribuie la savoarea fină și parfumată a brânzei „Fourme de Montbrison”.

Formatul relativ mic al acestui produs este legat de originea sa: cirezi de mici dimensiuni, cu o producție de lapte redusă, prelucrată de mâna de lucru feminină.

Gustul destul de delicat al brânzei „Fourme de Montbrison” este legat de tăierea fină a boabelor de coagul. Această talie redusă a boabelor de coagul creează mici deschizături în pastă, permițând o dezvoltare limitată a mucegaiului Penicillium roqueforti, mai redusă decât în cazul altor paste cu mucegai.

Culoarea portocalie a cojii, atât de deosebită, este influențată de tehnicile de sărare, care favorizează instalarea unei flore superficiale. Dezvoltarea florei superficiale este întreținută și de scurgerea pe trunchiurile de rășinoase, care sunt un rezervor de floră superficială și participă direct la dezvoltarea acestei flore, evitând uscarea prea rapidă a cojii.

De asemenea, tehnicile de sărare fac din „Fourme de Montbrison” o brânză mai puțin sărată decât alte brânzeturi din familia celor cu mucegai.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCFourmeDeMontbrison.pdf

(1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 343, 14.12.2012, p. 1).