DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/209 A COMISIEI

din 12 februarie 2016

privind o cerere de standardizare adresată organizațiilor europene de standardizare cu privire la sistemele de transport inteligente (STI) în zonele urbane, în sprijinul Directivei 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport

[notificată cu numărul C(2016) 808]

(Numai textele în limbile engleză, franceză și germană sunt autentice)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în special articolul 10 alineatul (1),

întrucât:

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Activitățile de standardizare solicitate

Comitetul European de Standardizare (CEN),Comitetul European de Standardizare în Electrotehnică (Cenelec) și Institutul European de Standardizare în Telecomunicații (ETSI), denumite în continuare ESO (organizațiile europene de standardizare) sunt invitate să elaboreze standarde europene noi și documente de standardizare europene în sprijinul punerii în aplicare a articolului 8 din Directiva 2010/40/UE pentru informațiile multimodale, gestionarea traficului și logistica urbană în domeniul STI urbane. Standardele europene și documentele de standardizare europene solicitate sunt specificate în tabelele 1, 2, 3 și 4 din anexa II și îndeplinesc cerințele prevăzute în anexa I.

Articolul 2

Stabilirea programului de lucru

ESO pregătesc programul de lucru comun, care indică toate documentele de standardizare solicitate, organismele tehnice responsabile și un calendar pentru executarea lucrărilor, cu respectarea termenelor stabilite în anexa II. ESO prezintă Comisiei programul de lucru până la 31 iulie 2016 și asigură accesul Comisiei la un plan global al proiectului.

ESO pot decide câte standarde europene și câte documente de standardizare europene sunt necesare pentru a executa cererea menționată la articolul 1.

Articolul 3

Acordul privind programul de lucru

În programul lor de lucru, ESO respectă eventualele priorități exprimate de Comisie pentru executarea cererii menționate la articolul 1.

ESO informează Comisia cu privire la orice modificări aduse programului de lucru.

Pot fi adăugate la programul de lucru noi domenii pentru standarde europene și pentru documente de standardizare europene, în cazul în care anexa I cuprinde cerințe pentru astfel de domenii, iar acestea sunt legate de domeniile și de acțiunile prioritare menționate în articolele 2 și 3 și în anexa I la Directiva 2010/40/UE și în cazul în care Comisia a fost consultată și este de acord cu adăugarea, după informarea comitetului instituit în temeiul articolului 22 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012.

Articolul 4

Raportarea

ESO raportează anual Comisiei cu privire la executarea cererii menționate la articolul 1. Aceste organizații prezintă Comisiei primul raport anual comun până la 30 martie 2017.

ESO prezintă Comisiei raportul comun final până la 30 iunie 2019. Raportul final include criteriile de măsurare a realizărilor în ceea ce privește standardizarea în domeniile informațiilor multimodale, gestionării traficului și logisticii urbane, precum și nivelul de implicare a părților interesate în activitățile de standardizare solicitate la articolul 1.

Articolul 5

Valabilitatea

În cazul în care cererea menționată la articolul 1 nu este acceptată de niciuna dintre ESO în termen de o lună de la primirea sa, cererea respectivă nu poate constitui o bază pentru elaborarea de standarde europene sau de documente de standardizare europene.

Articolul 6

Cerințele de interoperabilitate

Standardele europene și documentele de standardizare europene solicitate sunt elaborate astfel încât să respecte și să fie coerente cu cerințele cuprinse în actele delegate adoptate de Comisiei în temeiul Directivei 2010/40/UE, în special cu specificațiile privind serviciile paneuropene de furnizare de informații în timp real cu privire la trafic adoptate la 18 decembrie 2014 (15) și cu specificațiile privind furnizarea serviciilor paneuropene de informare pentru călătoriile multimodale (16).

Articolul 7

Destinatari

Prezenta decizie se adresează Comitetului European de Standardizare, Comitetului European de Standardizare în Electrotehnică și Institutului European de Standardizare în Telecomunicații.

(1) JO L 316, 14.11.2012, p. 12.

(2) Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (JO L 207, 6.8.2010, p. 1).

(3) Regulamentele delegate (UE) nr. 305/2013 (JO L 91, 3.4.2013, p. 1), (UE) nr. 885/2013 (JO L 247, 18.9.2013, p. 1), (UE) nr. 886/2013 (JO L 247, 18.9.2013, p. 6) și (UE) 2015/962 (JO L 157, 23.6.2015, p. 21) ale Comisiei.

(4) COM(2008)/0886 final.

(5) COM(2009)/0490 final.

(6) http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520&Lang=RO.

(7) http://ec.europa.eu/transport/themes/urban/urban_mobility/ump_en.htm.

(8) Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (JO L 108, 25.4.2007, p. 1).

(9) ISO (14825:2004), care descrie în special infrastructura rutieră pentru nevoile sistemelor de transport inteligente și include un sistem comun de referențiere geografică cuprinzător.

(10) COM(2013) 455 final.

(11) SWD(2013) 224 final.

(12) COM(2013) 561 final.

(13) COM(2014) 500 final.

(14) SWD(2015) 205 final 27 octombrie 2015, Vademecum privind standardizarea europeană în sprijinul legislației și politicilor Uniunii, partea III Orientări pentru executarea cererilor de standardizare.

(15) C(2014) 9672 final.

(16) Lucrările în curs de execuție. Specificații prevăzute pentru sfârșitul anului 2015 sau începutul anului 2016.

ANEXA I

CERINȚE PENTRU STANDARDELE EUROPENE ȘI DOCUMENTELE DE STANDARDIZARE EUROPENE

1. CERINȚE GENERALE

1.1. Cerințe generale privind stabilirea programului de lucru

Grupul de experți privind STI urbane (1) a recomandat o mai bună integrare a dimensiunii urbane în activitățile de standardizare europene și concentrarea eforturilor de standardizare asupra unor subiecte specifice, pentru a asigura instituirea interfețelor urban-interurban necesare.

Grupul de experți a recomandat, de asemenea, implicarea autorităților și a experților de la nivel local, deținători de cunoștințe urbane specifice, în procesul de standardizare a STI.

Prin urmare, programul de lucru care trebuie stabilit pe baza cererilor va fi elaborat:

concentrându-se cu prioritate asupra a trei domenii ale STI urbane, respectiv: serviciile de informare multimodale, gestionarea traficului, inclusiv reglementarea accesului în zonele urbane, și logistica urbană, inclusiv gestionarea parcărilor. Pentru a permite conectivitatea STI (evitându-se compartimentarea și efectele de blocare), ESO vor demonstra cum cele trei domenii menționate mai sus sunt legate în cadrul unei arhitecturi STI urbane și cum adaptează relațiile și interfețele acestora cu celelalte aplicații STI conexe (care nu intră în mod direct în domeniul de aplicare al prezentei cereri);

ținând seama de varietatea nevoilor utilizatorilor (de la consumatori la operatori și furnizori), de diferitele tipuri de mediu (inclusiv de interfețele urban-interurban) și de diferitele tipuri de vehicule și moduri de transport sau servicii de mobilitate (inclusiv pentru persoane cu mobilitate redusă) legate de cele trei domenii menționate anterior. În acest scop, ESO sunt invitate să țină legătura cu organismele relevante care reprezintă mobilitatea urbană și care sunt interesate în STI urbane, cum ar fi grupuri și organizații de coordonare a standardizării, cadre de standardizare locale, platforme ale experților și ale părților interesate de la nivel local, asociații ale orașelor și regiunilor, asociații ale utilizatorilor, operatori de transporturi și reprezentanți ai furnizorilor de servicii. Ele pot invita părțile interesate respective să participe la activitățile lor și să contribuie la documentele pe care le elaborează. ESO vor demonstra cum pot să implice experții (urbani) adecvați și părțile interesate relevante pe parcursul întregului proces (planificare, elaborarea standardelor, implementarea lor). Trebuie să se țină seama de diversitatea situațiilor și a politicilor locale. Acolo unde este posibil, s-ar putea prevedea teste cu orașe-pilot voluntare în perioada executării acestei cereri;

instituind structura organizatorică necesară pentru a sprijini colaborarea efectivă și buna coordonare între diferitele inițiative de standardizare a STI și între diferitele grupuri de lucru.

1.2. Cerințe generale pentru documentele de standardizare solicitate

1.2.1. Conformitate

Standardele europene și documentele de standardizare europene solicitate trebuie elaborate astfel încât să respecte:

— principiile menționate în anexa 2 la Directiva 2010/40/UE;

— principiile reglementărilor în materie de protecție a datelor cu caracter personal (Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (3));

— principiile de e-accesibilitate și de accesibilitate a internetului (Comunicarea „Către o societate informațională accesibilă” (4)).

1.2.2. Armonizare

Grupul de experți privind STI urbane a subliniat faptul că eforturile de standardizare ar trebui să acopere lacunele actuale, precum și să actualizeze și să completeze standardele existente.

Prin urmare, standardele europene și documentele de standardizare europene solicitate ar trebui să reutilizeze, să armonizeze sau să aibă o funcție de interfață între următoarele standarde, specificații și proiecte existente: proiectele CIVITAS (5), grupul consultativ CAPITAL CIVITAS ITS (6), proiectul „Promoting Open Specifications and Standards in Europe (POSSE) (7)”, proiectul OPTICITIES (8), proiectul FREILOT, grupul de coordonare „Smart Cities and Communities”, cererea de standardizare M/453 privind sistemele cooperative (9), platforma C-ITS, grupurile strategice și tehnice DATEX II (10), programul Urban Traffic Management Control (UTMC) (11), „Open Traffic Systems City Association” (OCA) (12) și „Open Communication Interface for Road Traffic Control Systems” (OCIT) (13), proiectul FRAME (14), proiectul Co-Cities (15), proiectul European Digital Traffic Infrastructure Network for Intelligent Transport Systems (EDITS) (16), proiectul „European Bus System of the Future” (EBSF) (17), „Data Catalog Vocabulary (DCAT)” (18), datele spațiale „standardizate” și standardizarea geolocalizării, precum și standardele naționale existente (19).

În acest context, standardele europene și documentele de standardizare europene solicitate ar trebui să ia în calcul posibilitatea reutilizării, armonizării sau realizării unor interfețe cu modelele de date de referință, cu dicționarele de date comune și cu cerințele privind structura metadatelor existente, pentru a favoriza interoperabilitatea, coerența și continuitatea serviciilor.

1.2.3. Aplicabilitate

Grupul de experți privind STI urbane a sugerat căutarea unor modalități de a promova documente de standardizare mai flexibile și mai puțin constrângătoare, pe lângă standarde, pentru a ține mai bine seama de mediul tehnologic în continuă evoluție al STI.

Prin urmare, standardele europene și documentele de standardizare europene solicitate ar trebui să răspundă nevoilor diferiților utilizatori și ale unor orașe foarte diverse și ar trebui să fie ușor de implementat.

Ele ar trebui să includă, în măsura posibilului, următoarele aspecte:

1. sistemele anterioare și protocoalele existente, căi de migrare cu costuri cât mai reduse, modele de afaceri și orientări pentru responsabilii cu achizițiile publice;

2. nevoile speciale ale utilizatorilor, ale întreprinderilor și ale operatorilor, inclusiv ale întreprinderilor mici și mijlocii;

3. orientări, liste de coduri, seturi de date, instrumente și procese ușor de aplicat și disponibile gratuit, care să faciliteze implementarea operațională și testele de conformitate;

4. disponibilitatea, accesibilitatea, calitatea, fiabilitatea și acuratețea datelor.

2. CERINȚE PENTRU CONSOLIDAREA COMPATIBILITĂȚII ȘI A COERENȚEI CU STANDARDELE ȘI SPECIFICAȚIILE TEHNICE EXISTENTE

Se va verifica coerența standardelor existente la nivel european și internațional sau a altor standarde folosite global (ținând seama, așadar, nu doar de munca CEN, Cenelec și ETSI, ci și de cea a DATEX II, UTMC, OTS, ISO, IEC, UIT etc.), se vor identifica posibilele lacune și se vor propune soluții compatibile sau deschise, fie pentru asigurarea armonizării și a îmbunătățirii standardelor existente, fie pentru elaborarea unor noi standarde interoperabile și a unor noi specificații, dacă este cazul. Elaborarea de noi standarde și specificații trebuie să pornească de la cele existente și să identifice cerințele de arhitectură sau de conectivitate.

În domeniul transporturilor publice, în special în ceea ce privește informațiile multimodale și sistemele inteligente de emitere a biletelor, nevoia de coerență se va referi la o gamă largă de standarde și de specificații tehnice, în special la: Transmodel (20), IFOPT (21), SIRI (22), NETEX (23), IOPTA (24), ISO (25).

În domeniul vehiculelor cu combustibili alternativi și al infrastructurii necesare acestora, orice standarde și specificații noi ar trebui să fie compatibile și complementare cu ETSI TS 101 556-3 (26).

Trebuie să se ia în considerare și, eventual, să se dezvolte în continuare și adaptabilitatea standardelor generale la mediul urban. Este în special cazul DATEX II (27), care prevede schimbul de date referitoare la trafic, descrise prin profiluri specifice. Acest lucru este o condiție prealabilă pentru asigurarea interoperabilității și a continuității serviciilor între mediile sau rețelele urbane și interurbane. Această misiune poate fi îndeplinită cel mai bine printr-o colaborare strânsă cu grupul strategic și cu grupul tehnic ale DATEX II.

Lucrările desfășurate în cadrul acestui mandat vor trebui să anticipeze viitoarea implementare a sistemelor cooperative în interiorul zonelor urbane. Ele vor fi legate de eforturile de standardizare anterioare în domeniul comunicațiilor vehicul-vehicul și vehicul-infrastructură, care s-au desfășurat în cadrul cererii de standardizare M/453, gestionate în comun de CEN și ETSI, și de rezultatul lucrărilor în curs realizate de experții din cadrul platformei C-STI instituite în noiembrie 2014 de Comisie (în special de grupurile de lucru privind standardizarea și respectiv cazurile comerciale) (28).

3. CERINȚE SPECIFICE PENTRU DOCUMENTELE DE STANDARDIZARE SOLICITATE

3.1. Definirea unei game variate de cazuri de utilizare relevante integrate într-o arhitectură STI urbane și sprijinirea implementării standardelor și a altor specificații

Pentru adoptarea unei abordări pragmatice, activitățile în temeiul prezentei solicitări se vor baza pe cazuri de utilizare de înalt nivel care se referă la serviciile de informare multimodale, la gestionarea traficului, inclusiv la reglementarea accesului în zonele urbane, și la logistica urbană, inclusiv la gestionarea parcărilor. Definirea sau selectarea cazurilor va trebui să se facă cu respectarea unui echilibru între nevoile utilizatorilor, tendințele din domeniul mobilității urbane, evoluțiile tehnologice, viabilitatea financiară și prioritățile politice (cum ar fi siguranța rutieră). Stabilirea priorităților la alegerea cazurilor de utilizare și posibilele interdependențe dintre acestea vor trebui explicate la prezentarea programului de lucru.

Cazurile de utilizare vor fi integrate într-o arhitectură STI urbane (structură logică și conectori între standarde și specificații și părțile interesate) care să acopere întregul lanț de informații pentru fiecare dintre cele trei domenii menționate mai sus și care să fie integrată în arhitectura europeană globală a STI. Prin urmare, arhitectura STI urbane trebuie să fie coerentă cu modelul e-FRAME (29).

Această privire de ansamblu holistică și sistemică va sprijini colaborarea dintre părțile interesate, precum și elaborarea sau îmbunătățirea unor standarde și a altor specificații compatibile și complementare între ele, ceea ce va permite conectivitatea STI.

Documentul de standardizare referitor la strategia de implementare va arăta cum se poate facilita punerea în aplicare a acestor standarde și specificații, prin implementarea unor servicii de informare multimodale, a unor măsuri de gestionare a traficului și a unor operații de logistică urbană. În acest scop, vor fi esențiale învățămintele desprinse din cazurile de utilizare, implicarea părților interesate potrivite și furnizarea unor orientări realiste privind punerea în aplicare.

3.2. Abordarea serviciilor de informare multimodale pentru a contribui la o mobilitate fără sincope

Printre principalele probleme de astăzi se numără fragmentarea serviciilor de informare privind traficul și călătoriile și lipsa unor servicii interoperabile multimodale de informare și planificare care să acopere întreaga Europă și care să includă și primii și ultimii kilometri dintre punctele A și B, pe lângă etapa de distanță lungă a călătoriei. Trebuie extinsă gama de date disponibile cu privire la serviciile de mobilitate, iar acestea trebuie puse la dispoziție într-un format standardizat, care să permită integrarea lor în serviciile inovatoare de informare cu privire la trafic și călătorii. Numai niște servicii de informare multimodale cuprinzătoare le-ar permite utilizatorilor o gamă completă de alegeri cu privire la călătorii și itinerarii, stimulând astfel comportamente mai ecologice în ceea ce privește călătoriile și făcând întregul sistem de transporturi mai eficient și mai accesibil pentru toți utilizatorii.

Trebuie asigurate (respectiv create acolo unde este necesar) formate de date compatibile, interfețe și protocoale deschise și documentate pentru transmiterea datelor relevante și pentru integrarea lor în seturi de date multimodale și în serviciile multimodale (existente) de informare și planificare (inclusiv în sistemele integrate de emitere a biletelor). Este esențial ca standardele și alte specificații noi sau existente să permită, dacă este necesar cu interfețe și protocoale suplimentare, integrarea efectivă sau conectarea diferitelor aspecte sau blocuri de servicii multimodale de informare și planificare.

3.3. Abordarea gestionării traficului, inclusiv a reglementării accesului în zone urbane

Sistemele de gestionare a traficului sunt în continuă evoluție: dacă în trecut, acestea erau orientate în principal înspre schimburile dintre centre de control, acum tind să se orienteze mai mult înspre cooperarea dintre sisteme (inclusiv dintre dispozitive pe teren), rețele și operatori. Din acest motiv, se vor elabora standardele, interfețele și/sau protocoalele adecvate pentru a susține soluțiile cooperative de control și gestionare a traficului la diferite niveluri geografice sau între diferite zone administrative ale orașului (de exemplu, de la soluții de fluidificare a traficului din cartiere mici și gestionarea propagării traficului periurban până la integrarea eficientă a nodurilor urbane în coridoarele interurbane).

Există o gamă variată de metode de gestionare a rețelei de drumuri și de abordare a perturbării sau a congestionării traficului (cum ar fi în caz de evenimente planificate/neplanificate, de accidente, de inundații, de incendii etc.) prin gestionarea traficului într-un mod eficient și inovator. De exemplu, mai multe orașe au pus în aplicare diferite tipuri de redirecționare sau de prioritizare a traficului și măsuri de reglementare a accesului în zone urbane, inclusiv gestionarea intersecțiilor, vizând toate vehiculele sau numai un subset al acestora (de exemplu, devieri, benzi cu prioritate, undă verde, drumuri cu taxă, zone cu emisii reduse, zone cu viteze reduse, zone pietonale etc.). Din păcate, aceste măsuri nu sunt neapărat gestionate în mod holistic și coordonat și adesea nu se ține seama de ele în cadrul sistemelor de informare privind traficul adresate utilizatorilor (de exemplu, dispozitivele de navigație). Prin urmare, stabilirea, pe de-o parte, a unor specificații coerente, a unor standarde compatibile și a unor interfețe practice care să suporte interoperabilitatea necesară a datelor pentru informații actualizate privind traficul și, pe de altă parte, optimizarea unei game întregi de măsuri de gestionare și prioritizare a traficului, completate corespunzător de soluții tehnologice standardizate de identificare a vehiculelor (în ceea ce privește categoria de vehicul, clasa de emisii, gradul de urgență, factorul „încărcătură”) ar contribui împreună la eficiența globală a informațiilor referitoare la trafic și a gestionării acestuia, inclusiv a gestionării reglementărilor privind accesul în zone urbane și a impunerii aplicării reglementărilor respective.

Trebuie asigurate (respectiv create acolo unde este necesar) formate de date compatibile, interfețe și protocoale deschise și documentate pentru transmiterea datelor relevante, independent de sursa lor (cum ar fi senzori, date auto flotante, centre de control al traficului), și integrarea acestora în sistemele de informare cu privire la trafic actuale și viitoare și în operațiile de gestionare a traficului, pentru diferite rețele rutiere, inclusiv pentru legăturile urban-interurban.

3.4. Abordarea logisticii urbane, inclusiv a gestionării parcărilor

În mediul urban, căutarea locurilor de parcare și distribuția mărfurilor se estimează că vor exacerba congestionarea traficului. Prin urmare, furnizarea de informații în timp real cu privire la posibilitățile de parcare disponibile și opțiuni facile de rezervare a acestora ar contribui la ameliorarea situației. Ar trebui adoptate abordări diferențiate pentru a ține seama de nevoile specifice ale sectoarelor logisticii și distribuției de marfă și de necesitățile privind încărcarea mărfurilor (de exemplu, combustibili alternativi, mărfuri refrigerate, logistica inversă sau deșeurile, mărfurile periculoase).

Trebuie asigurate (respectiv create acolo unde este necesar) formate de date compatibile, interfețe și protocoale deschise și documentate pentru transmiterea datelor relevante, independent de sursa lor, și integrarea acestora în sistemele de informare cu privire la trafic actuale și viitoare și în operațiile de gestionare a traficului, pentru diferite rețele rutiere, inclusiv pentru legăturile urban-interurban.

4. CERINȚE PRIVIND REVIZUIREA ULTERIOARĂ A DOCUMENTELOR DE STANDARDIZARE SOLICITATE

După adoptarea standardelor europene și a documentelor de standardizare europene solicitate, ESO vor revizui lista sintaxelor și a cartografiilor conexe furnizate în cadrul documentelor respective cel puțin o dată la doi ani, pentru a se asigura că reflectă cele mai noi evoluții tehnologice și că includ sintaxe de cea mai bună calitate. Ar trebui acordată o atenție deosebită adaptării sau migrării de la sistemele anterioare și asigurării compatibilității inverse a implementărilor.

(1) http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520.

(2) Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

(3) COM(2012) 11 final – 2012/0011.

(4) COM(2008) 804 final.

(5) http://www.civitas.eu/display-all-projects.

(6) http://www.civitas.eu.

(7) www.posse-openits.eu.

(8) http://www.opticities.com.

(9) http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/standardisation_mandate_en.pdf.

(10) www.datex2.eu.

(11) http://www.utmc.eu.

(12) www.oca-ev.info.

(13) www.ocit.org.

(14) http://www.frame-online.net.

(15) www.co-cities.eu.

(16) www.cei.int.

(17) http://www.ebsf.eu.

(18) http://www.w3.org/TR/vocab-dcat.

(19) Cum ar fi „Intermodal verkehrsgraph graphenintegrationsplattform (GIP)” http://www.fsv.at/shop/produktdetail.aspx?IDProdukt=837823b7-8697-45e8-9dc6-063924066176.

(20) Transmodel, modelul european de date de referință pentru transporturile publice, EN 12896:2006 (Transmodel 5.1) și EN 12896:2014 (Transmodel V6: părțile de la 1 la 3).

(21) IFOPT (EN 28701), un standard european de definire a unui model de date pentru identificarea obiectelor fixe în transporturile publice (de exemplu, punctele de oprire, zonele de oprire, stațiile, traseele utilizate de pietoni, intrările etc.), integrat în prezent în EN 12896: 2014.

(22) SIRI (FprEN 15531-1 la 3 și CEN/TS 15531-4 și 5), un standard european de definire a interfeței de serviciu pentru informațiile în timp real referitoare la operațiunile de transport public.

(23) NeTEX se bazează pe Transmodel 5.1, extins cu concepte adiționale împrumutate din IFOPT și SIRI, și este împărțit în trei părți: Partea 1 – Rețeaua de transport; Partea 2 – Orare și Partea 3 – Tarife:

— CEN/TS 16614-1; Schimb de informații privind rețelele și orarele – partea 1: Topologia rețelelor (NeTEX);

— CEN/TS 16614-2; Schimb de informații privind rețelele și orarele – partea 2: Informații privind programarea (NeTEX);

— WI 00278330 (prCEN/TS 16614-3), Schimb de informații privind rețelele și orarele – partea 3: Informații privind tarifele (NeTEX).

(24) IOPTA, Aplicații interoperabile de transport public, EN 15320 coroborat cu EN 1545 privind sistemele de carduri de identificare – Aplicații pentru transport terestru.

(25) EN ISO 24014-1:2007, Transporturile publice – Sistemul interoperabil de gestionare a tarifelor – partea 1: Arhitectura:

— CEN ISO/TR, 24014-2:2013, Transporturile publice – Sistemul interoperabil de gestionare a tarifelor – partea 2: Practicile comerciale (ISO/TR 24014-2:2013);

— ISO/IEC 14443 Carduri cu circuite integrate fără contact – Carduri de proximitate, părțile 1-4;

— ISO/IEC 18092 Comunicarea în câmp apropiat.

(26) ETSI TS 101 556-3 V1.1.1 (2014-10); Sisteme inteligente de transport (ITS); Comunicații infrastructură-vehicul; Partea 1: „Specificații privind notificarea locurilor de încărcare pentru vehiculele electrice” și partea 3: „Sistem de comunicații pentru planificarea și rezervarea alimentării cu energie a VE cu ajutorul rețelelor wireless”.

(27) CEN/TS 16157 Părțile 1-6: Sisteme de transport inteligente – Specificațiile DATEX II privind schimbul de date pentru informații și gestionarea traficului.

(28) http://ec.europa.eu/transport/themes/its/news/c-its-deployment-platform_en.htm

(29) http://www.frame-online.net/?q=e-frame-project.html