RO Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene 3

32006D0861



JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE

DECIZIA COMISIEI

din 28 iulie 2006

privind specificația tehnică de interoperabilitate cu privire la subsistemul „material rulant-vagoane de marfă” al sistemului feroviar transeuropean convențional

[notificată cu numărul C(2006) 3345]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2006/861/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 2001/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 martie 2001 privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean convențional (1), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

(1) În conformitate cu articolul 2 litera (c) din Directiva 2001/16/CE, sistemul feroviar transeuropean convențional este divizat în subsisteme structurale și funcționale.

(2) În conformitate cu articolul 23 alineatul (1) din directiva menționată, este necesar ca subsistemul „material rulant-vagoane de marfă” să fie reglementat prin intermediul unei specificații tehnice de interoperabilitate (STI).

(3) Primul pas în stabilirea unei STI constă în elaborarea unui proiect de STI de către Asociația europeană pentru interoperabilitate feroviară (AEIF), care a fost desemnată drept organism reprezentativ comun.

(4) AEIF a fost mandatată să elaboreze un proiect de STI pentru subsistemul „material rulant-vagoane de marfă” în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE. Parametrii de bază pentru acest proiect de STI au fost adoptați prin Decizia 2004/446/CE a Comisiei din 29 aprilie 2004 de precizare a parametrilor de bază ai specificațiilor tehnice de interoperabilitate pentru „zgomot”, „vagoane de marfă” și „aplicații telematice pentru transportul de marfă” menționate de Directiva 2001/16/CE (2).

(5) Proiectul de STI elaborat pe baza parametrilor de bază a fost însoțit de un raport introductiv conținând o analiză cost-beneficii prevăzută la articolul 6 alineatul (5) din directivă.

(6) Proiectul de STI a fost analizat din perspectiva raportului introductiv de către comitetul instituit prin Directiva 96/48/CE a Consiliului din 23 iulie 1996 privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză (3) și menționat la articolul 21 din Directiva 2001/16/CE.

(7) Directiva 2001/16/CE și STI-urile se aplică reînnoirilor, dar nu și înlocuirilor în cadrul lucrărilor de întreținere. Cu toate acestea, statele membre sunt încurajate ca, atunci când este posibil și când sfera lucrărilor de întreținere o justifică, să aplice STI-urile înlocuirilor în cadrul lucrărilor de întreținere.

(8) Darea în exploatare a unor vagoane noi, reînnoite sau modernizate trebuie, de asemenea, să țină seama pe deplin de efectul asupra mediului, inclusiv de efectul zgomotului. Prin urmare, este important ca punerea în aplicare a STI, care face obiectul prezentei decizii, să fie realizată prin corelarea cu cerințele STI privind zgomotul, în măsura în care STI privind zgomotul se aplică vagoanelor de marfă.

(9) În forma sa actuală, STI nu abordează integral toate aspectele de interoperabilitate; punctele care nu sunt abordate sunt clasificate ca „puncte deschise” în Anexa JJ la STI. Întrucât verificarea interoperabilității trebuie să fie efectuată prin trimitere la cerințele STI, în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE, este necesar ca, în perioada de tranziție dintre publicarea prezentei decizii și punerea în aplicare integrală a STI anexate, să se stabilească condițiile care trebuie respectate, în plus față de cele la care se face referire în mod explicit în STI anexată.

(10) Fiecare stat membru are obligația de a informa celelalte state membre și Comisia asupra normelor tehnice naționale relevante în vigoare pentru a realiza interoperabilitatea și pentru a îndeplini cerințele esențiale prevăzute în Directiva 2001/16/CE, precum și asupra organismelor desemnate pentru a efectua procedura de evaluare a conformității sau a caracterului adecvat pentru utilizare, precum și procedura în vigoare pentru verificarea interoperabilității subsistemelor în sensul articolului 16 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE. Pentru punerea în aplicare a articolului 16 alineatul (2), statele membre ar trebui să aplice, în măsura în care este posibil, principiile și criteriile prevăzute în Directiva 2001/16/CE, recurgând la organismele menționate la articolul 20 din directiva manționată anterior. Comisia ar trebui să efectueze o analiză a informațiilor transmise de către statele membre privind normele naționale, procedurile, organismele însărcinate cu punerea în aplicare a procedurilor și durata acestor proceduri și, după caz, ar trebui să discute cu comitetul cu privire la necesitatea luării oricăror măsuri.

(11) STI în cauză nu ar trebui să prevadă utilizarea unor tehnologii sau soluții tehnice specifice, cu excepția cazului în care acest lucru este strict necesar pentru interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean convențional.

(12) STI se bazează pe cele mai bune cunoștințe de specialitate disponibile la data pregătirii proiectului în cauză. Evoluția cerințelor tehnologice, operaționale, de siguranță sau sociale pot atrage necesitatea modificării sau completării acestei STI. După caz, ar trebui să fie inițiată o procedură de revizuire sau de actualizare, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE.

(13) În vederea încurajării inovației și pentru a se ține seama de experiența acumulată, STI anexată ar trebui să facă obiectul unei revizuiri periodice la intervale regulate de timp.

(14) În cazul în care producătorul sau entitatea contractantă propune soluții inovatoare, aceștia specifică abaterile de la secțiunea relevantă din STI. Agenția Feroviară Europeană urmează să finalizeze specificațiile funcționale și de interfață necesare în ceea ce privește soluția și să stabilească metodele de evaluare.

(15) Utilizarea vagoanelor de marfă este reglementată în prezent prin acorduri naționale, bilaterale, multinaționale sau internaționale în vigoare. Este important ca respectivele acorduri să nu împiedice progresul prezent și viitor spre realizarea interoperabilității. În acest sens, este necesară analizarea acestor acorduri de către Comisie pentru a stabili dacă STI din prezenta decizie trebuie să fie revizuită în consecință.

(16) Pentru a evita orice confuzie, teste necesar să se precizeze că dispozițiile Deciziei 2004/446/CE care privesc parametrii de bază ai sistemului feroviar transeuropean convențional nu se mai aplică.

(17) Dispozițiile prezentei decizii sunt în conformitate cu avizul comitetului instituit prin articolul 21 din Directiva 96/48/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta decizie Comisia adoptă o specificație tehnică de interoperabilitate (STI) privind subsistemul „material rulant-vagoane de marfă” al sistemului feroviar transeuropean convențional menționat la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE.

STI este prevăzută în anexa la prezenta decizie.

STI se aplică întru totul vagoanelor de marfă din cadrul materialului rulant al sistemului feroviar transeuropean convențional definit în anexa I la Directiva 2001/16/CE, ținând seama de dispozițiile articolelor 2 și 3 din prezenta decizie.

Articolul 2

(1) În ceea ce privește punctele clasificate ca „puncte deschise”, stabilite în anexa JJ la STI, condițiile care trebuie să fie respectate pentru verificarea interoperabilității, în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE, sunt normele tehnice în vigoare în statul membru care autorizează darea în exploatare a subsistemului reglementat de prezenta decizie.

(2) Fiecare stat membru comunică celorlalte state membre și Comisiei, în termen de șase luni de la notificarea prezentei decizii, următoarele:

(a) lista cu normele tehnice aplicabile menționate la alineatul (1);

(b) procedurile de evaluare a conformității și de verificare utilizate în ceea ce privește aplicarea normelor în cauză;

(c) organismele desemnate pentru efectuarea acestor proceduri de evaluare a conformității și de verificare.

Articolul 3

Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre, în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a STI anexate, următoarele tipuri de acorduri:

(a) acorduri naționale, bilaterale sau multilaterale, cu caracter permanent sau temporar, între statele membre și întreprinderile de căi ferate sau gestionarii de infrastructură, necesare ca urmare a caracterului foarte specific sau local al serviciului de transport avut în vedere;

(b) acorduri bilaterale sau multilaterale între întreprinderile de căi ferate, gestionarii de infrastructură sau autoritățile competente în domeniul siguranței, care asigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională;

(c) acorduri internaționale între unul sau mai multe state membre și cel puțin o țară terță sau între întreprinderi de căi ferate sau gestionari de infrastructură din statele membre și cel puțin o întreprindere de căi ferate sau un gestionar de infrastructură dintr-o țară terță care oasigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională.

Articolul 4

Dispozițiile cuprinse în Decizia 2004/446/CE privind parametrii de bază ai sistemului feroviar transeuropean convențional nu se mai aplică de la data la care prezenta decizie devine aplicabilă.

Articolul 5

Prezenta decizie devine aplicabilă în termen de șase luni de la data notificării sale.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, la 28 iulie 2006. Pentru Comisie Jacques BARROT Vicepreședinte

(1) JO L 110, 20.4.2001, p. 1. Directivă modificată prin Directiva 2004/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 164, 30.4.2004, p. 114, rectificată în JO L 220, 21.6.2004, p. 40).

(2) JO L 155, 30.4.2004, p. 1, rectificată în JO L 193, 1.6.2004, p. 1.

(3) JO L 235, 17.9.1996, p. 6. Directivă modificată ultima dată prin Directiva 2004/50/CE.

ANEXĂ

Specificația tehnică de interoperabilitate cu privire la subsistemul material rulant-vagoane de marfă

1. Introducere

1.1. DOMENIUL DE APLICARE TEHNIC

1.2. DOMENIUL DE APLICARE GEOGRAFIC

1.3. CONȚINUTUL PREZENTEI STI

2. Definiția subsistemului/domeniul de aplicare

2.1. DEFINIȚIA SUBSISTEMULUI

2.2. FUNCȚIILE SUBSISTEMULUI

2.3. INTERFEȚELE SUBSISTEMULUI

3. Cerințe esențiale

3.1. DISPOZIȚII GENERALE

3.2. CERINȚELE ESENȚIALE SE REFERĂ LA:

3.3. CERINȚE GENERALE

3.3.1. Siguranță

3.3.2. Fiabilitate și disponibilitate

3.3.3. Sănătate

3.3.4. Protecția mediului

3.3.5. Compatibilitate tehnică

3.4. CERINȚE SPECIFICE SUBSISTEMULUI MATERIAL RULANT

3.4.1. Siguranță

3.4.2. Fiabilitate și disponibilitate

3.4.3. Compatibilitate tehnică

3.5. CERINȚE SPECIFICE REFERITOARE LA ÎNTREȚINERE

3.5.1. Sănătate și siguranță

3.5.2. Protecția mediului

3.5.3. Compatibilitate tehnică

3.6. CERINȚE SPECIFICE ALTOR SUBSISTEME REFERITOARE, DE ASEMENEA, LA SUBSISTEMUL MATERIAL RULANT

3.6.1. Subsistemul infrastructură

3.6.1.1. Siguranță

3.6.2. Subsistemul energie

3.6.2.1. Siguranță

3.6.2.2. Protecția mediului

3.6.2.3. Compatibilitate tehnică

3.6.3. Control-comandă și semnalizare

3.6.3.1. Siguranță

3.6.3.2. Compatibilitate tehnică

3.6.4. Operare și gestionarea traficului

3.6.4.1. Siguranță

3.6.4.2. Fiabilitate și disponibilitate

3.6.4.3. Compatibilitate tehnică

3.6.5. Aplicații telematice pentru transportul de marfă și călători

3.6.5.1. Compatibilitate tehnică

3.6.5.2. Fiabilitate și disponibilitate

3.6.5.3. Sănătate

3.6.5.4. Siguranță

4. Caracterizarea subsistemului

4.1. INTRODUCERE

4.2. SPECIFICAȚII FUNCȚIONALE ȘI TEHNICE ALE SUBSISTEMULUI

4.2.1. Dispoziții generale

4.2.2. Structuri și componente mecanice

4.2.2.1. Interfața (de exemplu, cuplajul) dintre vehicule, între garnituri și între trenuri

4.2.2.1.1. Dispoziții generale

4.2.2.1.2. Specificații funcționale și tehnice

4.2.2.1.2.1. Tampoane

4.2.2.1.2.2. Organe de tracțiune

4.2.2.1.2.3. Interacțiunea între organele de tracțiune și tampoane

4.2.2.2. Accesul și coborârea în condiții de siguranță din materialul rulant

4.2.2.3. Rezistența structurii vehiculului principal și ancorarea încărcăturii

4.2.2.3.1. Dispoziții generale

4.2.2.3.2. Sarcini excepționale

4.2.2.3.2.1. Sarcini longitudinale proiectate

4.2.2.3.2.2. Sarcină verticală maximă

4.2.2.3.2.3. Sarcini combinate

4.2.2.3.2.4. Ridicare cu macaraua și ridicare cu cricuri

4.2.2.3.2.5. Fixarea echipamentelor (inclusiv caroserie/boghiu)

4.2.2.3.2.6. Alte sarcini excepționale

4.2.2.3.3. Sarcină de exploatare (la oboseală)

4.2.2.3.3.1. Surse de sarcină

4.2.2.3.3.2. Demonstrație privind rezistența la oboseală

4.2.2.3.4. Rigiditatea structurii vehiculului principal

4.2.2.3.4.1. Încovoiere

4.2.2.3.4.2. Regimul vibrațiilor

4.2.2.3.4.3. Rigiditatea la torsiune

4.2.2.3.4.4. Echipamente

4.2.2.3.5. Ancorarea încărcăturii

4.2.2.4. Închiderea și încuierea ușilor

4.2.2.5. Marcajul vagoanelor de marfă

4.2.2.6. Mărfuri periculoase

4.2.2.6.1. Dispoziții generale

4.2.2.6.2. Legislația aplicabilă materialului rulant utilizat pentru transportul de mărfuri periculoase

4.2.2.6.3. Legislație suplimentară aplicabilă cisternelor

4.2.2.6.4. Norme de întreținere

4.2.3. Interacțiunea vehicul/șină și gabarit

4.2.3.1. Gabaritul cinematic

4.2.3.2. Sarcina statică pe osie și sarcina liniară

4.2.3.3. Parametrii materialului rulant care influențează sistemele de monitorizare a trenului dispuse la sol

4.2.3.3.1. Rezistența electrică

4.2.3.3.2. Detectarea cutiei de osie calde

4.2.3.4. Comportamentul dinamic al vehiculului

4.2.3.4.1. Dispoziții generale

4.2.3.4.2. Specificații funcționale și tehnice

4.2.3.4.2.1. Siguranța împotriva deraierii și stabilitatea la rulare

4.2.3.4.2.2. Siguranța împotriva deraierii la rularea pe căi ferate torsionate

4.2.3.4.2.3. Norme de întreținere

4.2.3.4.2.4. Suspensie

4.2.3.5. Forțe de compresie longitudinală

4.2.3.5.1. Dispoziții generale

4.2.3.5.2. Specificații funcționale și tehnice

4.2.4. Frânare

4.2.4.1. Performanța la frânare

4.2.4.1.1. Dispoziții generale

4.2.4.1.2. Specificații funcționale și tehnice

4.2.4.1.2.1. Linia de comandă a trenului

4.2.4.1.2.2. Elementele performanței la frânare

4.2.4.1.2.3. Componente mecanice

4.2.4.1.2.4. Înmagazinarea lucrului mecanic de frânare

4.2.4.1.2.5. Limitele energetice

4.2.4.1.2.6. Echipamentul antiblocare și antiderapant (IPA)

4.2.4.1.2.7. Alimentarea cu aer

4.2.4.1.2.8. Frâna de staționare

4.2.5. Comunicații

4.2.5.1. Capacitatea vehiculului de a transmite informații de la un vehicul la altul

4.2.5.2. Capacitatea vehiculului de a transmite informații între sol și vehicul

4.2.5.2.1. Dispoziții generale

4.2.5.2.2. Specificație funcțională și tehnică

4.2.5.2.3. Norme de întreținere

4.2.6. Condiții de mediu

4.2.6.1. Condiții de mediu

4.2.6.1.1. Dispoziții generale

4.2.6.1.2. Specificații funcționale și tehnice

4.2.6.1.2.1. Altitudine

4.2.6.1.2.2. Temperatură

4.2.6.1.2.3. Umiditate

4.2.6.1.2.4. Circulația aerului

4.2.6.1.2.5. Ploaie

4.2.6.1.2.6. Zăpadă, gheață și grindină

4.2.6.1.2.7. Radiații solare

4.2.6.1.2.8. Rezistența la poluare

4.2.6.2. Efecte aerodinamice

4.2.6.3. Vânturi laterale

4.2.7. Protecția sistemului

4.2.7.1. Măsuri de urgență

4.2.7.2. Protecția împotriva incendiilor

4.2.7.2.1. Dispoziții generale

4.2.7.2.2. Specificație funcțională și tehnică

4.2.7.2.2.1. Definiții

4.2.7.2.2.2. Referințe normative

4.2.7.2.2.3. Norme de proiectare

4.2.7.2.2.4. Cerințe aplicabile materialelor

4.2.7.2.2.5. Menținerea măsurilor de protecție împotriva incendiilor

4.2.7.3. Protecția electrică

4.2.7.3.1. Dispoziții generale

4.2.7.3.2. Specificații funcționale și tehnice

4.2.7.3.2.1. Legarea la masă a vagonului de marfă

4.2.7.3.2.2. Legarea la masă a echipamentelor electrice ale vagoanelor de marfă

4.2.7.4. Montarea lămpilor de semnalizare cap de tren

4.2.7.4.1. Dispoziții generale

4.2.7.4.2. Specificații funcționale și tehnice

4.2.7.4.2.1. Caracteristici

4.2.7.4.2.2. Poziția

4.2.7.5. Dispoziții referitoare la echipamentul hidraulic/pneumatic al vagoanelor de marfă

4.2.7.5.1. Dispoziții generale

4.2.7.5.2. Specificații funcționale și tehnice

4.2.8. Întreținere: planul de întreținere

4.2.8.1. Definiție, conținut și criterii ale planului de întreținere

4.2.8.1.1.1. Planul de întreținere

4.2.8.1.2. Gestionarea planului de întreținere

4.3. SPECIFICAȚII FUNCȚIONALE ȘI TEHNICE REFERITOARE LA INTERFEȚE

4.3.1. Dispoziții generale

4.3.2. Subsistemul control-comandă și semnalizare

4.3.2.1. Sarcina statică pe osie, sarcina dinamică pe roată și sarcina liniară (punctul 4.2.3.2)

4.3.2.2. Roțile

4.3.2.3. Parametrii materialului rulant care acționează asupra sistemelor de monitorizare a trenului dispuse la sol

4.3.2.4. Frânare

4.3.2.4.1. Performanța la frânare

4.3.3. Subsistemul operarea și gestionarea traficului

4.3.3.1. Interfața între vehicule, între garnituri și între trenuri

4.3.3.2. Închiderea și încuierea ușilor

4.3.3.3. Ancorarea încărcăturilor

4.3.3.4. Marcajul vagoanelor de marfă

4.3.3.5. Mărfuri periculoase

4.3.3.6. Forțe de compresie longitudinală

4.3.3.7. Performanța de frânare

4.3.3.8. Comunicare

4.3.3.8.1. Capacitatea vehiculului de a transmite informații între sol și vehicul

4.3.3.9. Condiții de mediu

4.3.3.10. Efecte aerodinamice

4.3.3.11. Vânturi laterale

4.3.3.12. Măsuri de urgență

4.3.3.13. Protecția împotriva incendiilor

4.3.4. Aplicații telematice pentru subsistemul servicii de transport marfă

4.3.5. Subsistemul infrastructură

4.3.5.1. Interfața între vehicule, între garnituri și între trenuri

4.3.5.2. Rezistența vehiculului principal și ancorarea încărcăturilor

4.3.5.3. Gabaritul cinematic

4.3.5.4. Sarcina statică pe osie, sarcina dinamică pe roată și sarcina liniară

4.3.5.5. Comportamentul dinamic al vehiculului

4.3.5.6. Forțe de compresie longitudinală

4.3.5.7. Condiții de mediu

4.3.5.8. Protecția împotriva incendiilor

4.3.6. Subsistemul energie

4.3.7. Directiva 96/49/CE a Consiliului și anexa sa (RID)

4.3.7.1. Mărfuri periculoase

4.3.8. STI privind zgomotul produs de șinele convenționale

4.4. NORME DE OPERARE

4.5. NORME DE ÎNTREȚINERE

4.6. CALIFICĂRI PROFESIONALE

4.7. CONDIȚII DE SĂNĂTATE ȘI SECURITATE

4.8. REGISTRUL DE INFRASTRUCTURĂ ȘI AL MATERIALULUI RULANT

4.8.1. Registrul de infrastructură

4.8.2. Registrul materialului rulant

5. Elementele constitutive de interoperabilitate

5.1. DEFINIȚIE

5.2. SOLUȚII INOVATOARE

5.3. LISTA ELEMENTELOR CONSTITUTIVE

5.3.1. Structuri și componente mecanice

5.3.1.1. Tampoane

5.3.1.2. Organe de tracțiune

5.3.1.3. Decalcuri pentru marcaj

5.3.2. Interacțiunea vehicul/șină și gabarit

5.3.2.1. Boghiu și organ de rulare

5.3.2.2. Osii montate cu roți monobloc

5.3.2.3. Roți

5.3.2.4. Osii

5.3.3. Frânare

5.3.3.1. Distribuitori

5.3.3.2. Supapă cu releu pentru sarcină variabilă/schimbarea automată gol-încărcat în timpul frânării

5.3.3.3. Echipament antiblocare și antiderapant

5.3.3.4. Dispozitiv de reglare a jocului

5.3.3.5. Cilindru de frână/dispozitiv de acționare a frânei

5.3.3.6. Semiacuplări de aer

5.3.3.7. Robinet de închidere

5.3.3.8. Dispozitiv de izolare a distribuitorului

5.3.3.9. Plăcuță de frână

5.3.3.10. Saboți de frână

5.3.3.11. Supapă de golire rapidă a conductei de frână

5.3.3.12. Detector automat de sarcină și dispozitiv de schimbare automată a regimului gol-încărcat

5.3.4. Comunicare

5.3.5. Condiții de mediu

5.3.6. Protecția sistemului

5.4. PERFORMANȚE ȘI SPECIFICAȚII ALE ELEMENTELOR CONSTITUTIVE

5.4.1. Structuri și componente mecanice

5.4.1.1. Tampoane

5.4.1.2. Organe de tracțiune

5.4.1.3. Decalcuri pentru marcaj

5.4.2. Interacțiunea vehicul/șină și gabarit

5.4.2.1. Boghiu și organ de rulare

5.4.2.2. Osii montate cu roți monobloc

5.4.2.3. Roți

5.4.2.4. Osii

5.4.3. Frânare

5.4.3.1. Elemente constitutive omologate la data publicării prezentei STI

5.4.3.2. Distribuitori

5.4.3.3. Supapă cu releu pentru sarcină variabilă/schimbarea automată gol-încărcat în timpul frânării

5.4.3.4. Echipamentul antiblocare și antiderapant

5.4.3.5. Dispozitiv de reglare a jocului

5.4.3.6. Cilindru de frână/dispozitiv de acționare a frânei

5.4.3.7. Semiacuplări de aer

5.4.3.8. Robinet de închidere

5.4.3.9. Dispozitiv de izolare a distribuitorului

5.4.3.10. Plăcuță de frână

5.4.3.11. Saboți de frână

5.4.3.12. Supapă de golire rapidă a conductei de frână

5.4.3.13. Detector automat de sarcină și dispozitiv de schimbare automată a regimului gol-încărcat

6. Evaluarea conformității și/sau a caracterului adecvat pentru utilizare a elementelor constitutive și verificarea subsistemului

6.1. ELEMENTE CONSTITUTIVE DE INTEROPERABILITATE

6.1.1. Proceduri de evaluare

6.1.2. Module

6.1.2.1. Dispoziții generale

6.1.2.2. Soluții existente pentru elementele constitutive de interoperabilitate

6.1.2.3. Soluții inovatoare pentru elementele constitutive de interoperabilitate

6.1.2.4. Evaluarea caracterului adecvat pentru la utilizare

6.1.3. Specificații pentru evaluarea ECI

6.1.3.1. Structuri și componente mecanice

6.1.3.1.1. Tampoane

6.1.3.1.2. Organul de tracțiune

6.1.3.1.3. Marcajul vagoanelor de marfă

6.1.3.2. Interacțiunea vehicul/șină și gabarit

6.1.3.2.1. Boghiu și organ de rulare

6.1.3.2.2. Osii montate cu roți monobloc

6.1.3.2.3. Roți

6.1.3.2.4. Osie

6.1.3.3. Frânare

6.2. SUBSISTEMUL FEROVIAR CONVENȚIONAL MATERIAL RULANT-VAGOANE DE MARFĂ

6.2.1. Proceduri de evaluare

6.2.2. Module

6.2.2.1. Dispoziții generale

6.2.2.2. Soluții inovatoare

6.2.2.3. Evaluarea întreținerii

6.2.3. Specificații referitoare la evaluarea subsistemului

6.2.3.1. Structuri și componente mecanice

6.2.3.1.1. Rezistența structurii vehiculului principal și ancorarea încărcăturii

6.2.3.2. Interacțiunea vehicul/șină și gabarit

6.2.3.2.1. Comportamentul dinamic al vehiculului

6.2.3.2.1.1. Aplicarea procedurii parțiale de omologare de tip

6.2.3.2.1.2. Certificarea noilor vagoane

6.2.3.2.1.3. Excepții de la testul de comportament dinamic pentru vagoanele construite sau modificate pentru a rula la viteza de 100 km/h sau 120 km/h

6.2.3.2.2. Forțe de compresie longitudinală pentru vagoanele de marfă echipate cu tampoane laterale

6.2.3.2.3. Măsurarea vagoanelor de marfă

6.2.3.3. Frânare

6.2.3.3.1. Performanța la frânare

6.2.3.3.2. Testarea minimă a sistemului de frânare

6.2.3.4. Condiții de mediu

6.2.3.4.1. Temperatură și alte condiții de mediu

6.2.3.4.1.1. Temperatură

6.2.3.4.1.2. Alte condiții de mediu

6.2.3.4.2. Efecte aerodinamice

6.2.3.4.3. Vânturi laterale

7. Punere în aplicare

7.1. DISPOZIȚII GENERALE

7.2. REVIZUIREA STI

7.3. APLICAREA PREZENTEI STI NOULUI MATERIAL RULANT

7.4. MATERIAL RULANT EXISTENT

7.4.1. Aplicarea prezentei STI materialului rulant existent

7.4.2. Modernizarea sau reînnoirea vagoanelor de marfă existente

7.4.3. Cerințe suplimentare pentru marcajul vagoanelor

7.5. VAGOANE UTILIZATE ÎN CONFORMITATE CU ACORDURI NAȚIONALE, BILATERALE, MULTILATERALE SAU INTERNAȚIONALE

7.5.1. Acorduri existente

7.5.2. Acorduri viitoare

7.6. DAREA ÎN EXPLOATARE A VAGOANELOR

7.7. CAZURI SPECIFICE

7.7.1. Introducere

7.7.2. Lista cazurilor specifice

7.7.2.1. Structuri și componente mecanice

7.7.2.1.1. Interfața (de exemplu, cuplajul) dintre vehicule, între garnituri și între trenuri

7.7.2.1.1.1. Ecartamentul de cale ferată de 1 524 mm

7.7.2.1.1.2. Ecartamentul de cale ferată de 1 520 mm

7.7.2.1.1.3. Ecartamentul de cale ferată de 1 520 mm/1 524 mm

7.7.2.1.1.4. Ecartamentul de cale ferată de 1 520 mm

7.7.2.1.1.5. Ecartamentul de cale ferată de 1 668 mm – Distanța între axele longitudinale ale tampoanelor

7.7.2.1.1.6. Interfața între vehicule

7.7.2.1.1.7. Cazul specific general în rețeaua feroviară cu ecartament de 1 000 mm sau mai mic

7.7.2.1.2. Accesul și coborârea în condiții de siguranță din materialul rulant

7.7.2.1.2.1. Accesul și coborârea în condiții de siguranță din materialul rulant în Irlanda și Irlanda de Nord

7.7.2.1.3. Rezistența structurii vehiculului principal și ancorarea încărcăturii

7.7.2.1.3.1. Linii cu ecartament de 1 520 mm

7.7.2.1.3.2. Linii cu ecartament de 1 668 mm – Ridicare cu macaraua și ridicare cu cricuri

7.7.2.2. Interacțiunea vehicul/șină și gabarit

7.7.2.2.1. Gabarit cinematic

7.7.2.2.1.1. Gabarit cinematic pentru Regatul Unit

7.7.2.2.1.2. Vagoane pentru linii cu ecartament de 1 520 mm și 1 435 mm

7.7.2.2.1.3. Gabarit cinematic pentru Finlanda

7.7.2.2.1.4. Gabarit cinematic pentru Spania și Portugalia

7.7.2.2.1.5. Gabarit cinematic pentru Irlanda

7.7.2.2.2. Sarcina statică pe osie, sarcina dinamică pe roată și sarcina liniară

7.7.2.2.2.1. Sarcina statică pe osie, sarcina dinamică pe roată și sarcina liniară pentru Finlanda

7.7.2.2.2.2. Sarcina statică pe osie, sarcina dinamică pe roată și sarcina liniară pentru Regatul Unit

7.7.2.2.2.3. Sarcina statică pe osie, sarcina dinamică pe roată și sarcina liniară pentru Lituania, Letonia, Estonia

7.7.2.2.2.4. Sarcina statică pe osie, sarcina dinamică pe roată și sarcina liniară pentru Irlanda și Irlanda de Nord

7.7.2.2.3. Parametrii materialului rulant care influențează sistemele de monitorizare a trenului dispuse la sol

7.7.2.2.4. Comportamentul dinamic al vehiculului

7.7.2.2.4.1. Lista cazurilor specifice pentru diametre ale roților în funcție de diferite ecartamente ale liniei

7.7.2.2.4.2. Material utilizat pentru roți

7.7.2.2.4.3. Cazuri specifice de sarcină

7.7.2.2.4.4. Comportamentul dinamic al vehiculului în Spania și Portugalia

7.7.2.2.4.5. Comportamentul dinamic al vehiculului în Irlanda și Irlanda de Nord

7.7.2.2.5. Forțe de compresie longitudinală

7.7.2.2.5.1. Forțe de compresie longitudinală în Polonia și Slovacia pe linii selectate de 1 520 mm, în Lituania, Letonia și Estonia

7.7.2.2.6. Boghiu și organ de rulare

7.7.2.2.6.1. Boghiu și organ de rulare în Polonia și Slovacia pe linii selectate de 1 520 mm, în Lituania, Letonia și Estonia

7.7.2.2.6.2. Boghiu și organ de rulare în Spania și Portugalia

7.7.2.3. Frânare

7.7.2.3.1. Performanța la frânare

7.7.2.3.1.1. Performanța la frânare în Regatul Unit

7.7.2.3.1.2. Performanța la frânare în Polonia și Slovacia pe linii selectate de 1 520 mm, în Lituania, Letonia și Estonia

7.7.2.3.1.3. Performanța la frânare în Finlanda

7.7.2.3.1.4. Performanța la frânare în Spania și Portugalia

7.7.2.3.1.5. Performanța la frânare în Finlanda, Suedia, Norvegia, Estonia, Letonia și Lituania

7.7.2.3.1.6. Performanța la frânare în Irlanda și Irlanda de Nord

7.7.2.3.2. Frâna de staționare

7.7.2.3.2.1. Frâna de staționare în Regatul Unit

7.7.2.3.2.2. Frâna de staționare în Irlanda și Irlanda de Nord

7.7.2.4. Condiții de mediu

7.7.2.4.1. Condiții de mediu

7.7.2.4.1.1. Condiții de mediu în Spania și Portugalia

7.7.2.4.2. Protecția împotriva incendiilor

7.7.2.4.2.1. Protecția împotriva incendiilor în Spania și Portugalia

7.7.2.4.3. Protecția electrică

7.7.2.4.3.1. Protecția electrică în Polonia și Slovacia pe linii selectate de 1 520 mm, în Lituania, Letonia și Estonia

7.7.3. Tabel cu cazuri specifice în funcție de statele membre

Cuprins: Anexe

Referință Titlu A Structuri și componente mecanice B Structuri și componente mecanice, Marcajul vagoanelor de marfă C Interacțiunea vehicul/șină și gabarit, Gabaritul cinematic D Interacțiunea vehicul/șină și gabarit, Sarcina statică pe osie, sarcina dinamică pe roată și sarcina liniară E Interacțiunea vehicul/șină și gabarit, Dimensiunile osiilor montate cu roți monobloc și toleranțele pentru gabaritul standard F Comunicare, Capacitatea vehiculului de a transmite informații între sol și vehicul G Condiții de mediu, Umiditate H Infrastructura și registrul materialului rulant, Registrul materialului rulant, Cerințe privind registrul vagoanelor de marfă I Interfețele componentelor de interoperabilitate ale sistemului de frânare J Interacțiunea vehicul/șină și gabarit, Boghiu și organe de rulare K Interacțiunea vehicul/șină și gabarit, Osii montate cu roți monobloc L Interacțiunea vehicul/șină și gabarit, Roți M Interacțiunea vehicul/șină și gabarit, Osii N Structuri și componente mecanice, Solicitări admise pentru metode de testare statică O Condiții de mediu, Cerințe TRIV P Performanța la frânare, Evaluarea componentelor de interoperabilitate Q Proceduri de evaluare, Componente de interoperabilitate R Interacțiunea vehicul/șină și gabarit, Forțe longitudinale de compresie S Frânare, Performanța la frânare T Cazuri specifice, Gabarit cinematic, Regatul Unit U Cazuri specifice, Gabarit cinematic, Ecartament de cale ferată de 1 520 mm V Cazuri specifice, Performanța la frânare, Regatul Unit W Cazuri specifice, Gabaritul cinematic, Finlanda, gabarit static FIN1 X Cazuri specifice, Statele membre: Spania și Portugalia Y Elemente constitutive, Boghiu și organ de rulare Z Structuri și componente mecanice, Încercare dinamică la șoc (ciocnire) AA Proceduri de evaluare, Verificarea subsistemelor BB Structuri și componente mecanice, Montarea lămpilor de semnalizare cap de tren CC Structuri și componente mecanice, Surse ale sarcinii de exploatare la oboseală DD Evaluarea măsurilor de întreținere EE Structuri și componente mecanice, Trepte și bare de susținere FF Frânare, Lista elementelor de frână aprobate GG Cazuri specifice, Gabarite de încărcare irlandeze HH Cazuri specifice, Interfața între vehicule în Republica Irlanda și Irlanda de Nord II Interacțiunea vehicul/șină și gabarit, Procedura de evaluare: Limite pentru modificările vagoanelor de marfă pentru care nu este necesară o nouă aprobare JJ Puncte deschise KK Registrul de infrastructură și al materialului rulant, Registrul de infrastructură YY Structuri și componente mecanice, Cerințe de rezistență pentru anumite tipuri de elemente constitutive ale vagonului ZZ Structuri și componente mecanice, Tensiune admisibilă bazată pe criterii de alungire

SISTEMUL FEROVIAR TRANSEUROPEAN CONVENȚIONAL

Specificația tehnică de interoperabilitate privind subsistemul material rulant-vagoane de marfă

1. INTRODUCERE

1.1. DOMENIUL DE APLICARE TEHNIC

Prezenta STI se referă la subsistemul material rulant prezentat la punctul 1 din anexa II la Directiva 2001/16/CE.

Informații suplimentare privind subsistemul material rulant sunt furnizate la punctul 2.

Prezenta STI reglementează doar vagoanele de marfă.

1.2. DOMENIUL DE APLICARE GEOGRAFIC

Domeniul geografic de aplicare a prezentei STI este sistemul feroviar transeuropean convențional descris în anexa I la Directiva 2001/16/CE.

1.3. CONȚINUTUL PREZENTEI STI

În conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE, prezenta STI:

(a) precizează domeniul de aplicare în cauză (o parte din rețeaua feroviară sau materialul rulant prevăzute în anexa I la directivă; subsistemul sau o parte din subsistemul prevăzut în anexa II la directivă) – punctul 2;

(b) stabilește cerințe esențiale pentru fiecare subsistem în cauză și pentru interfețele acestuia cu alte subsisteme – punctul 3;

(c) stabilește specificațiile funcționale și tehnice care trebuie să fie respectate de subsistem și de interfețele sale cu alte subsisteme. După caz, aceste specificații pot varia în funcție de utilizarea subsistemului, de exemplu, în funcție de categoriile de linie, de nod și/sau de material rulant prevăzute în anexa I la directivă – punctul 4;

(d) stabilește elementele constitutive de interoperabilitate și interfețele reglementate de specificațiile europene, inclusiv de standardele europene, care sunt necesare pentru realizarea interoperabilității în cadrul sistemului feroviar transeuropean convențional – punctul 5;

(e) precizează, în fiecare caz analizat, procedurile de evaluare a conformității sau a caracterului adecvat cu privire la utilizare. Acest lucru se referă, în special, la modulele definite în Decizia 93/465/CEE sau, după caz, la procedurile specifice care trebuie să fie utilizate în vederea evaluării conformității sau a caracterului adecvat cu privire la utilizarea elementelor constitutive de interoperabilitate, precum și la verificarea „CE” a subsistemelor – punctul 6;

(f) precizează strategia de punere în aplicare a STI. În particular, trebuie să se specifice etapele care se parcurg pentru a realiza o tranziție progresivă de la situația existentă la situația finală, în care norma urmează să fie în conformitate cu STI – punctul 7;

(g) precizează, pentru personalul implicat, care sunt calificările profesionale și condițiile de sănătate și siguranță la locul de muncă necesare pentru funcționarea și întreținerea subsistemului în cauză, precum și pentru punerea în aplicare a STI – punctul 4.

În plus, în conformitate cu articolul 5 alineatul (5), pot fi prevăzute dispoziții pentru cazuri specifice pentru fiecare STI; acestea sunt menționate la punctul 7.

În cele din urmă, prezenta STI cuprinde, de asemenea, la punctul 4, normele de funcționare și întreținere specifice domeniului de aplicare menționat la punctele 1.1 și 1.2 de mai sus.

2. DEFINIȚIA SUBSISTEMULUI/DOMENIUL DE APLICARE

2.1. DEFINIȚIA SUBSISTEMULUI

Materialul rulant care face obiectul prezentei STI cuprinde vagoanele de marfă care pot circula pe întreaga rețea de căi ferate transeuropeană convențională sau pe o parte a acesteia. Vagoanele de marfă includ materialul rulant destinat transportului de camioane.

Prezenta STI se aplică vagoanelor de marfă noi, modernizate sau reînnoite date în exploatare după intrarea în vigoare a prezentei STI.

Prezenta STI nu se aplică vagoanelor care fac obiectul unui contract semnat înainte de data intrării în vigoare a prezentei STI.

Secțiunile 7.3, 7.4 și 7.5 prezintă în ce condiții și cu ce excepții cerințele STI trebuie să fie îndeplinite.

Subsistemul material rulant-vagoane de marfă include structura vehiculelor, echipamentul de frânare, mecanismul de cuplare și rulare (boghiuri, osii etc.), suspensia, ușile și sistemul de comunicare.

De asemenea, în prezenta STI sunt incluse procedurile referitoare la lucrările de întreținere care permit întreținerea obligatorie corectivă și preventivă pentru a asigura funcționarea în condiții de siguranță și performanțele necesare. Acestea sunt descrise la punctul 4.2.8.

Cerințele referitoare la zgomotul produs de vagoanele de marfă sunt excluse din prezenta STI, cu excepția celor referitoare la întreținere, întrucât există o STI distinctă care reglementează zgomotul produs de vagoanele de marfă, locomotive, automotoare și vagoanele de călători.

2.2. FUNCȚIILE SUBSISTEMULUI

Vagoanele de marfă contribuie la următoarele funcții:

„Încărcarea mărfii” – vagoanele de marfă asigură mijloacele necesare pentru operarea și transportul încărcăturilor în condiții de siguranță.

„Circulația materialului rulant” – vagoanele de marfă pot circula în condiții de siguranță în rețea și contribuie la frânarea trenului.

„Păstrarea și furnizarea de informații referitoare la materialul rulant, infrastructură și mersul trenurilor” – 3specificarea planului de întreținere și certificarea atelierelor de întreținere permit verificarea efectuării întreținerii vagoanelor de marfă. Informațiile referitoare la vagoanele de marfă sunt furnizate în registrul materialului rulant, marcate pe vagoane și, eventual, prin intermediul dispozitivelor de comunicare vehicul-vehicul și vehicul-sol.

„Exploatarea trenului” – vagoanele de marfă trebuie să poată fi exploatate în condiții de siguranță, în orice condiții de mediu preconizate și în anumite situații preconizate.

„Furnizarea de servicii pentru clienții de transport de marfă” – Informațiile referitoare la vagoanele de marfă pentru a sprijini serviciile de transport de marfă pentru clienți sunt furnizate în registrul materialului rulant, marcate pe vagoane și, eventual, prin intermediul dispozitivelor de comunicare vehicul-sol.

2.3. INTERFEȚELE SUBSISTEMULUI

Subsistemul material rulant-vagoane de marfă asigură următoarele interfețe:

Subsistemul control-comandă și semnalizare

— Parametrii materialului rulant care influențează sistemele de monitorizare a trenului dispuse la sol — Detectori de supraîncălzire a lagărului de osie — Detectarea electrică a osiilor montate cu roți monobloc — Contoare de parcurs fixate pe osii

— Performanțe la frânare

Subsistemul operarea și gestionarea traficului

— Interfața între vehicule, între garnituri și între trenuri

— Închiderea și încuierea ușilor

— Ancorarea încărcăturii

— Norme de încărcare

— Mărfuri periculoase

— Forțe de compresie longitudinală

— Performanțe la frânare

— Efecte aerodinamice

— Întreținere

Subsistemul aplicații telematice pentru serviciul de transport de marfă

— Baze de date referitoare la materialul rulant

— Bază de date operațională referitoare la vagoane și unitatea intermodală

Subsistemul infrastructură

— Interfața între vehicule, între garnituri și între trenuri

— Tampoane

— Gabaritul cinematic

— Sarcina statică pe osie, sarcina dinamică pe roată și sarcina liniară

— Comportamentul dinamic al vehiculului

— Performanțe la frânare

— Protecția împotriva incendiilor

Subsistemul energie

— Protecția electrică a trenului

Aspecte referitoare la zgomot

— Întreținere

Directiva 96/49/CE a Consiliului și anexa la directivă (RID)

— Mărfuri periculoase

3. CERINȚE ESENȚIALE

3.1. DISPOZIȚII GENERALE

În sensul prezentei STI, conformitatea cu specificațiile prevăzute:

— la punctul 4 pentru subsistem

— și la punctul 5 pentru elementele constitutive de interoperabilitate,

demonstrată prin rezultatul pozitiv al evaluării:

— conformității și/sau a caracterului adecvat cu privire la utilizarea elementelor constitutive de interoperabilitate;

— și a verificării subsistemului, descrisă la punctul 6,

asigură respectarea cerințelor esențiale relevante menționate la punctul 3 din prezenta STI.

Cu toate acestea, în cazul în care o parte din cerințele esențiale este reglementată prin norme naționale, în temeiul:

— unor puncte deschise și rezervate declarate în STI;

— unei derogări în temeiul articolului 7 din Directiva 2001/16/CE;

— unor cazuri specifice descrise la punctul 7.7 din prezenta STI,

evaluarea corespunzătoare a conformității se efectuează în conformitate cu procedurile aflate în responsabilitatea statului membru în cauză.

În conformitate cu dispozițiile articolului 4 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE sistemul feroviar transeuropean convențional, subsistemele și componentele interoperabilității, inclusiv interfețele, sunt conforme cu cerințele esențiale stabilite în anexa III la Directiva 2001/16/CE.

3.2. CERINȚELE ESENȚIALE SE REFERĂ LA:

— Siguranță

— Fiabilitate și disponibilitate

— Sănătate

— Protecția mediului

— Compatibilitate tehnică.

Aceste cerințe includ cerințe generale și cerințe specifice fiecărui subsistem.

3.3. CERINȚE GENERALE

3.3.1. SIGURANȚĂ

Cerința esențială 1.1.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Proiectarea, construcția sau asamblarea, întreținerea și monitorizarea componentelor critice de siguranță și îndeosebi a componentelor care contribuie la mișcarea trenurilor trebuie să fie astfel încât să asigure siguranța la nivelul corespunzător obiectivelor stabilite pentru rețea, inclusiv cele stabilite pentru situații limită specifice.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.2.1 (interfața între vehicule)

— 4.2.2.2 (accesul și coborârea în condiții de siguranță)

— 4.2.2.3 (rezistența structurii vehiculului principal)

— 4.2.2.5 (marcajul vagoanelor de marfă)

— 4.2.3.4 (comportamentul dinamic al vehiculului)

— 4.2.3.5 (forțe de compresie longitudinală)

— 4.2.4 (frânare)

— 4.2.6 (condiții de mediu)

— 4.2.7 (protecția sistemului), cu excepția 4.2.7.3 (protecția electrică)

— 4.2.8 (întreținere)

Cerința esențială 1.1.2:

Parametrii implicați în contactul roată/șină trebuie să respecte cerințele de stabilitate necesare pentru garantarea deplasării sigure la viteza maximă autorizată.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.3.2 (sarcina pe osie și pe roată)

— 4.2.3.4 (comportamentul dinamic al vehiculului)

— 4.2.3.5 (forțe de compresie longitudinală)

Cerința esențială 1.1.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Componentele utilizate trebuie să suporte orice tensiuni normale sau excepționale specificate în cursul perioadei lor de funcționare. Consecințele de siguranță provenind de la orice avarie accidentală trebuie limitate prin mijloace adecvate.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.2.1 (interfața între vehicule)

— 4.2.2.2 (accesul și coborârea în condiții de siguranță din materialul rulant)

— 4.2.2.3 (rezistența structurii vehiculului principal)

— 4.2.2.4 (închiderea ușilor)

— 4.2.2.6 (mărfuri periculoase)

— 4.2.3.3.2 (detectarea supraîncălzirii cutiilor de osii)

— 4.2.4 (frânare)

— 4.2.6 (condiții de mediu)

— 4.2.8 (întreținere)

Cerința esențială 1.1.4 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Proiectarea instalațiilor fixe și a materialului rulant, precum și alegerea materialelor utilizate trebuie să urmărească limitarea generării, propagării și a efectelor focului și fumului în caz de incendiu.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.7.2 (protecția împotriva incendiilor)

Cerința esențială 1.1.5 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Orice dispozitive destinate a fi manevrate de către utilizatori trebuie proiectate astfel încât să nu afecteze funcționarea sigură a dispozitivelor, ori sănătatea și siguranța utilizatorilor, în cazul unei posibile utilizări contrare instrucțiunilor afișate.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.2.1 (interfața între vehicule)

— 4.2.2.2 (accesul și coborârea în condiții de siguranță din materialul rulant)

— 4.2.2.4 (închiderea ușilor)

— 4.2.4 (frânare)

3.3.2. FIABILITATE ȘI DISPONIBILITATE

Cerința esențială 1.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Monitorizarea și întreținerea componentelor fixe sau mobile care sunt implicate în circulația trenurilor trebuie să fie organizate, efectuate și cuantificate astfel încât să mențină funcționarea acestora în condițiile stabilite.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.2.1 (interfața între vehicule)

— 4.2.2.2 (accesul și coborârea în condiții de siguranță)

— 4.2.2.3 (rezistența structurii vehiculului principal)

— 4.2.2.4 (închiderea ușilor)

— 4.2.2.5 (marcajul vagoanelor)

— 4.2.2.6 (mărfuri periculoase)

— 4.2.4.1 (sistemul de frânare)

— 4.2.7.2.2.5 (menținerea măsurilor de protecție în caz de incendiu)

— 4.2.8 (întreținere)

3.3.3. SĂNĂTATE

Cerința esențială 1.3.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Materialele care, după toate probabilitățile, datorită modului în care sunt folosite, pot constitui un risc pentru sănătatea celor care au acces la ele, nu trebuie folosite la trenuri și la infrastructura feroviară.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.8 (întreținere)

Cerința esențială 1.3.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE:

Materialele trebuie selectate, instalate și utilizate astfel încât să limiteze emisia de vapori sau gaze nocive și periculoase, în special în caz de incendiu.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.7.2 (protecția împotriva incendiilor)

— 4.2.8 (întreținere)

3.3.4. PROTECȚIA MEDIULUI

Cerința esențială 1.4.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Impactul asupra mediului al constituirii și funcționării sistemului feroviar transeuropean convențional trebuie să fie evaluat și luat în considerare în faza de proiectare a sistemului în conformitate cu dispozițiile comunitare în vigoare.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

Cerința esențială 1.4.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Materialele utilizate la trenuri și infrastructuri trebuie să prevină emisiile de vapori sau gaze nocive și dăunătoare pentru mediu, în special în caz de incendiu.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.7.2 (protecția împotriva incendiilor)

— 4.2.8 (întreținere)

Cerința esențială 1.4.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Materialul rulant și sistemele de alimentare cu energie trebuie proiectate și fabricate astfel încât să fie electromagnetic compatibile cu instalațiile, echipamentele și rețelele publice sau private care le pot folosi.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.3.3 (comunicarea între vehicul și sol)

Cerința esențială 1.4.4 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Funcționarea sistemului feroviar transeuropean convențional trebuie să respecte reglementările existente privind poluarea sonoră.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.8 (întreținere)

— 4.2.3.4 (comportamentul dinamic al vehiculului)

Cerința esențială 1.4.5 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Funcționarea sistemului feroviar transeuropean convențional nu trebuie să provoace un nivel inadmisibil de vibrații ale solului pentru activitățile și zonele apropiate infrastructurii, într-o stare normală de întreținere.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.3.2 (sarcina statică pe osie, sarcina dinamică pe roată și sarcina liniară)

— 4.2.3.4 (comportamentul dinamic al vehiculului)

— 4.2.8 (întreținere)

3.3.5. COMPATIBILITATE TEHNICĂ

Cerința esențială 1.5 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Caracteristicile tehnice ale infrastructurii și instalațiilor fixe trebuie să fie compatibile între ele și cu cele ale trenurilor ce urmează a se folosi în sistemul feroviar transeuropean convențional.

În cazul în care conformitatea cu aceste caracteristici se dovedește dificilă pe anumite secțiuni ale rețelei, pot fi implementate soluții temporare, care să asigure compatibilitatea în viitor.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.3.1 (gabaritul cinematic)

— 4.2.3.2 (sarcina statică pe osie, sarcina dinamică pe roată și sarcina liniară)

— 4.2.3.4 (comportamentul dinamic al vehiculului)

— 4.2.3.5 (forțe de compresie longitudinală)

— 4.2.4 (frânare)

— 4.2.8 (întreținere)

3.4. CERINȚE SPECIFICE SUBSISTEMULUI MATERIAL RULANT

3.4.1. SIGURANȚĂ

Cerința esențială 2.4.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Structura materialului rulant și a legăturilor dintre vehicule trebuie să fie proiectată astfel încât să protejeze compartimentele pasagerilor și mecanicilor în eventualitatea unei ciocniri sau deraieri.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

Echipamentul electric trebuie să nu afecteze siguranța și funcționarea instalațiilor de control-comandă și semnalizare.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

Procedeele tehnice de frânare și tensiunile exercitate trebuie să fie compatibile cu proiectele liniei ferate, structurile de inginerie și sistemele de semnalizare.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.3.5 (forțe de compresie longitudinală)

— 4.2.4 (frânare)

Trebuie adoptate măsuri pentru a preveni accesul la componentele aflate sub tensiune, pentru a nu periclita siguranța persoanelor.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.2.5 (marcajul vagoanelor de marfă)

— 4.2.7.3 (protecția electrică)

— 4.2.8 (întreținere)

În eventualitatea unui pericol, trebuie să existe dispozitive care să permită pasagerilor să informeze mecanicul și personalul de bord asupra necesității de a fi contactați.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

Ușile de acces trebuie să încorporeze un sistem de deschidere și închidere care să garanteze siguranța pasagerilor.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

Ieșirile în caz de pericol trebuie asigurate și indicate corespunzător.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

Dispoziții adecvate trebuie formulate pentru a ține seama de condițiile speciale de siguranță în tunelurile foarte lungi.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

Un sistem de iluminare în caz de urgență, de intensitate și durată suficientă, este obligatoriu la bordul trenurilor.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

Trenurile trebuie să fie dotate cu un sistem de sonorizare, care să permită personalului de bord și a celui de control de la sol să se adreseze pasagerilor.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.4.2. FIABILITATE ȘI DISPONIBILITATE

Cerința esențială 2.4.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Proiectarea echipamentelor esențiale, a echipamentelor de rulare, tracțiune și frânare și a sistemului de control-comandă și semnalizare trebuie să permită, într-o situație specifică deteriorată, continuarea călătoriei fără consecințe nefavorabile pentru echipamentele care rămân în funcțiune.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.4.1.2.6 (protecția roții alergătoare, a se vedea, de asemenea, punctul 5.3.3.3 și anexa I)

— 5.4.1.2 (organe de tracțiune)

— 5.4.2.1 (boghiu și organ de rulare)

— 5.4.2.2 (osii montate cu roți monobloc)

— 5.4.3.8 (dispozitiv de izolare a distribuitorului)

3.4.3. COMPATIBILITATE TEHNICĂ

Cerința esențială 2.4.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Echipamentul electric trebuie să fie compatibil cu funcționarea instalațiilor de control-comandă și semnalizare.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

În cazul tracțiunii electrice, caracteristicile dispozitivelor de captare a curentului trebuie să permită trenurilor să se deplaseze în condițiile sistemelor de alimentare cu energie ale sistemului feroviar transeuropean convențional.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

Caracteristicile materialului rulant trebuie să-i permită deplasarea pe orice linie pe care este prevăzută funcționarea sa.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.2.3 (rezistența structurii vehiculului principal)

— 4.2.3.1 (gabaritul cinematic)

— 4.2.3.2 (sarcina statică pe osie, sarcina dinamică pe roată și sarcina liniară)

— 4.2.3.3 (parametrii materialului rulant care influențează sistemele de monitorizare a trenului dispuse la sol)

— 4.2.3.4 (comportamentul dinamic al vehiculului)

— 4.2.3.5 (forțe de compresie longitudinală)

— 4.2.4 (frânare)

— 4.2.6 (condiții de mediu)

— 4.2.8 (întreținere)

— 4.8.2 (registrul materialului rulant)

3.5. CERINȚE SPECIFICE REFERITOARE LA ÎNTREȚINERE

3.5.1. SĂNĂTATE ȘI SIGURANȚĂ

Cerința esențială 2.5.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Instalațiile tehnice și procedurile folosite în centrele de întreținere trebuie să asigure funcționarea în condiții de siguranță a subsistemului și să nu constituie un pericol pentru sănătate și siguranță.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.8 (întreținere)

3.5.2. PROTECȚIA MEDIULUI

Cerința esențială 2.5.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Instalațiile tehnice și procedurile folosite în centrele de întreținere trebuie să nu depășească nivelurile de noxe admisibile de mediului.

Această cerință esențială nu este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice care intră în domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.5.3. COMPATIBILITATE TEHNICĂ

Cerința esențială 2.5.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Instalațiile de întreținere pentru materialul rulant convențional trebuie să permită realizarea operațiilor de siguranță, sănătate și confort pentru toate materialele pentru care au fost proiectate.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.8 (întreținere)

3.6. CERINȚE SPECIFICE ALTOR SUBSISTEME REFERITOARE, DE ASEMENEA, LA SUBSISTEMUL MATERIAL RULANT

3.6.1. SUBSISTEMUL INFRASTRUCTURĂ

3.6.1.1. Siguranță

Cerința esențială 2.1.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Trebuie adoptate măsuri adecvate pentru a preveni accesul la instalații sau intervențiile nedorite la acestea.

Trebuie adoptate măsuri pentru a limita pericolele la care sunt expuse persoanele, în special la trecerea trenurilor prin stații.

Infrastructura la care publicul are acces trebuie proiectată și realizată astfel încât să limiteze orice pericole pentru siguranța oamenilor (stabilitate, incendiu, acces, evacuare, peroane etc.).

Este necesar să se adopte dispoziții corespunzătoare care să țină seama de condițiile speciale de siguranță în tunelurile foarte lungi.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.2. SUBSISTEMUL ENERGIE

3.6.2.1. Siguranță

Cerința esențială 2.2.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Funcționarea sistemelor de alimentare cu energie trebuie să nu afecteze siguranța, atât a trenurilor, cât și a persoanelor (utilizatori, personal de exploatare, locuitori din zona limitrofă căii ferate și terțe părți).

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.2.2. Protecția mediului

Cerința esențială 2.2.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Funcționarea sistemelor de alimentare cu energie electrică sau termică nu trebuie să afecteze mediul peste limitele specificate.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.2.3. Compatibilitate tehnică

Cerința esențială 2.2.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Sistemele utilizate pentru alimentarea cu energie electrică/termică trebuie:

— să permită trenurilor atingerea nivelurilor de performanță specificate;

— în cazul sistemelor de alimentare cu energie electrică, să fie compatibile cu dispozitivele de captare din dotarea trenurilor.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.3. CONTROL-COMANDĂ ȘI SEMNALIZARE

3.6.3.1. Siguranță

Cerința esențială 2.3.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Instalațiile și procedurile de control-comandă și semnalizare trebuie să permită trenurilor să se deplaseze la un nivel de siguranță care să corespundă obiectivelor fixate pentru rețea. Sistemele de control-comandă și semnalizare trebuie să permită în continuare circulația, în condiții de siguranță, a trenurilor cărora li s-a permis să circule în condiții necorespunzătoare.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.3.2. Compatibilitate tehnică

Cerința esențială 2.3.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Întreaga infrastructură nouă și întregul material rulant nou, produse sau dezvoltate după adoptarea sistemelor compatibile de control-comandă și semnalizare trebuie să fie adaptate pentru utilizarea acestor sisteme. Echipamentul de control-comandă și semnalizare instalat în cabinele mecanicilor de locomotivă trebuie să permită funcționarea normală, în condițiile specificate, pe tot parcursul sistemului feroviar transeuropean convențional.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.3.3.1 (rezistența electrică)

— 4.2.4 (frânare)

3.6.4. OPERARE ȘI GESTIONAREA TRAFICULUI

3.6.4.1. Siguranță

Cerința esențială 2.6.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Alinierea normelor de operare în rețea și calificările mecanicilor, personalului de bord și personalului din centrele de revizie trebuie să fie astfel încât să asigure operarea în condiții de siguranță, ținând seama de cerințele diferite ale serviciilor transfrontaliere față de cele interne.

Lucrările de întreținere și intervalele dintre acestea, formarea și calificarea personalului din centrele de întreținere și revizie, precum și sistemul de asigurare a calității adoptat de operatorii implicați în centrele de întreținere și revizie, trebuie să fie astfel încât să asigure un nivel ridicat al siguranței.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.2.5 (marcajul vagoanelor de marfă)

— 4.2.4 (frânare)

— 4.2.8 (întreținere)

3.6.4.2. Fiabilitate și disponibilitate

Cerința esențială 2.6.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Lucrările de întreținere și intervalele dintre acestea, formarea și calificarea personalului din centrele de întreținere și revizie, precum și sistemul de asigurare a calității adoptat de operatorii implicați în centrele de întreținere și revizie, trebuie să fie astfel încât să asigure un nivel ridicat al fiabilității și disponibilității.

Această cerință esențială este îndeplinită prin specificațiile funcționale și tehnice de la punctele:

— 4.2.8 (întreținere)

3.6.4.3. Compatibilitate tehnică

Cerința esențială 2.6.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Alinierea normelor de operare în rețea și calificările mecanicilor, personalului de bord și impiegaților de mișcare trebuie să fie astfel încât să asigure eficiența de operare în sistemul feroviar transeuropean convențional, ținând seama de cerințele diferite ale serviciilor transfrontaliere față de cele interne.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.5. APLICAȚII TELEMATICE PENTRU TRANSPORTUL DE MARFĂ ȘI CĂLĂTORI

3.6.5.1. Compatibilitate tehnică

Cerința esențială 2.7.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Cerințele esențiale pentru aplicațiile telematice garantează o calitate minimă a serviciilor de călători și transport de marfă, mai ales în ceea ce privește compatibilitatea tehnică.

Trebuie adoptate măsuri pentru a asigura:

— faptul că bazele de date, programele de calculator și protocoalele de comunicare a datelor sunt realizate într-un mod care să permită schimbul reciproc de date, la un nivel maxim, dintre diferitele aplicații și diferiții operatori, excluzând datele comerciale confidențiale;

— un acces ușor la informații pentru utilizatori.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.5.2. Fiabilitate și disponibilitate

Cerința esențială 2.7.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Metodele de utilizare, managementul, actualizarea și întreținerea acestor baze de date, programele de calculator și protocoalele de comunicare a datelor trebuie să garanteze eficiența acestor sisteme și calitatea serviciilor.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.5.3. Sănătate

Cerința esențială 2.7.3:

Interfețele dintre aceste sisteme și utilizatori trebuie să fie în acord cu normele minime privind ergonomia și protecția sănătății.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.5.4. Siguranță

Cerința esențială 2.7.4 din anexa III la Directiva 2001/16/CE.

Pentru stocarea și transmiterea informațiilor privind siguranța trebuie să fie asigurate nivele corespunzătoare de integritate și fiabilitate.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

4. CARACTERIZAREA SUBSISTEMULUI

4.1. INTRODUCERE

Sistemul feroviar transeuropean convențional, căruia i se aplică Directiva 2001/16/CE și din care face parte subsistemul material rulant-vagoane de marfă, este un sistem integrat a cărui compatibilitate trebuie verificată. Această compatibilitate trebuie controlată în special în ceea ce privește specificațiile subsistemului, interfețele acestuia cu sistemul în care este integrat, precum și normele de operare și întreținere.

Specificațiile funcționale și tehnice ale subsistemului și interfețele acestuia, descrise la punctele 4.2 și 4.3, nu impun utilizarea unor tehnologii sau soluții tehnice specifice, cu excepția cazului în care acest lucru este strict necesar pentru interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean convențional. În schimb, soluțiile inovatoare pentru interoperabilitate pot impune specificații noi și/sau noi metode de evaluare. Pentru a permite inovarea tehnologică, aceste specificații și metode de evaluare trebuie să fie dezvoltate prin procesul descris la punctele 6.1.2.3 și 6.2.2.2.

Ținând seama de toate cerințele esențiale aplicabile, subsistemul material rulant-vagoane de marfă este caracterizat la prezentul punct 4.

4.2. SPECIFICAȚII FUNCȚIONALE ȘI TEHNICE ALE SUBSISTEMULUI

4.2.1. DISPOZIȚII GENERALE

În temeiul cerințelor esențiale de la punctul 3, specificațiile funcționale și tehnice ale subsistemului material rulant-vagoane de marfă sunt clasificate după cum urmează:

— Structuri și componente mecanice

— Interacțiunea vehicul/șină și gabarit

— Frânare

— Comunicare

— Condiții de mediu

— Protecția sistemului

— Întreținere

Aceste titluri includ următorii parametri de bază:

Structuri și componente mecanice

Interfața (de exemplu, cuplajul) dintre vehicule, între garnituri și între trenuri

Accesul și coborârea în condiții de siguranță din materialul rulant

Rezistența structurii vehiculului principal

Ancorarea încărcăturii

Închiderea și încuierea ușilor

Marcajul vagoanelor de marfă

Mărfuri periculoase

Interacțiunea vehicul/șină și gabarit

Gabaritul cinematic

Sarcina statică pe osie, sarcina dinamică pe roată și sarcina liniară

Parametrii materialului rulant care influențează sistemele de monitorizare a trenului dispuse la sol

Comportamentul dinamic al vehiculului

Forțe de compresie longitudinală

Frânare

Performanța la frânare

Comunicare

Capacitatea vehiculului de a transmite informații de la un vehicul la altul

Capacitatea vehiculului de a transmite informații între sol și vehicul

Condiții de mediu

Condiții de mediu

Efecte aerodinamice

Vânturi laterale

Protecția sistemului

Măsuri de urgență

Protecția împotriva incendiilor

Protecția electrică

Întreținere

Plan de întreținere

Pentru fiecare parametru de bază, un paragraf intitulat Dispoziții generale precede paragrafele următoare.

Aceste paragrafe următoare detaliază condițiile care trebuie să fie îndeplinite pentru a satisface cerințele prezentate în paragraful Dispoziții generale.

4.2.2. STRUCTURI ȘI COMPONENTE MECANICE

4.2.2.1. Interfața (de exemplu, cuplajul) dintre vehicule, între garnituri și între trenuri

4.2.2.1.1. Dispoziții generale

Vagoanele trebuie să fie echipate la ambele capete cu tampon elastic și organ de tracțiune.

În vederea aplicării prezentei cerințe, garniturile de vagoane, care sunt întotdeauna exploatate individual, sunt considerate ca fiind un singur vagon. Interfețele între aceste vagoane trebuie să includă un sistem de cuplare elastic, care este capabil să reziste la forțele care se exercită în condițiile de exploatare prevăzute.

În scopul aplicării prezentei cerințe, trenurile, care sunt întotdeauna exploatate individual, sunt considerate ca fiind un singur vagon. Acestea trebuie să includă, de asemenea, un sistem de cuplare elastic, ca cel menționat anterior. În cazul în care nu sunt echipate cu un cuplaj cu șurub și tampoane standard, trebuie să aibă posibilitatea să fie echipate cu un cuplaj de siguranță la ambele capete.

4.2.2.1.2. Specificații funcționale și tehnice

4.2.2.1.2.1. Tampoane

În cazul în care vagonul este dotat cu tampoane, trebuie să se monteze două tampoane identice la fiecare capăt al vagonului. Aceste tampoane trebuie să fie de tip comprimabil. Înălțimea axei longitudinale a ansamblului de tampon trebuie să fie cuprinsă între 940 mm și 1 065 mm deasupra nivelului șinei în toate condițiile de sarcină.

Distanța nominală standard între axele longitudinale ale tampoanelor trebuie să fie de 1 750 mm, repartizată simetric de o parte și de alta a axei mediane a vagonului de marfă.

Tampoanele trebuie să fie dimensionate astfel încât în curba orizontală și în contra-curbă vehiculul să nu poată bloca tampoanele. Suprapunerea minimă acceptabilă este de 50 mm.

STI Infrastructură prevede raza minimă de curbură și caracteristicile contra-curbei.

Vagoanele dotate cu tampoane având o cursă mai mare de 105 mm trebuie să fie echipate cu patru tampoane identice (sisteme elastice, cursă), cu aceleași caracteristici de proiectare.

În cazul în care tampoanele trebuie să fie interschimbabile, traversa frontală trebuie să fie prevăzută cu un spațiu liber pentru placa de reazem. Tamponul trebuie să fie fixat pe traversa frontală a vagonului prin intermediul a patru organe de asamblare cu blocare M24, având o calitate care să garanteze o limită de elasticitate de cel puțin 640 N/mm2 (a se vedea anexa A, figura A1).

— Caracteristicile tampoanelor Tampoanele trebuie să aibă o cursă minimă de 105 mm0 -5 mm și o capacitate dinamică de absorbție a energiei de cel puțin 30 kJ. Discurile tampoanelor trebuie să fie de formă convexă, iar raza de curbură a suprafeței lor sferice de contact trebuie să fie de 2 750 mm ± 50 mm. Înălțimea minimă a discului tamponului trebuie să fie de 340 mm, repartizată egal de axa longitudinală a tamponului. Tampoanele trebuie să aibă un marcaj de identificare. Acest marcaj de identificare trebuie să conțină cel puțin cursa tamponului exprimată în mm și o valoare pentru capacitatea de absorbție a energiei a tamponului.

4.2.2.1.2.2. Organe de tracțiune

Organele de tracțiune standard montate între vehicule trebuie să fie de tip discontinuu și să includă un cuplaj cu șurub fixat în mod permanent de cârlig, un cârlig de tracțiune și o bară de tracțiune cu un sistem elastic.

Înălțimea axei longitudinale a cârligului de tracțiune trebuie să fie cuprinsă între 950 mm și 1 045 mm deasupra nivelului șinei în toate condițiile de sarcină.

Fiecare capăt de vagon trebuie să fie dotat cu un dispozitiv de susținere a cuplajului atunci când acesta nu este utilizat. Nici un element al dispozitivului de cuplare nu trebuie să ajungă la mai puțin de 140 mm deasupra nivelului șinei atunci când se află în cea mai joasă poziție, din cauza uzurii și a deplasării suspensiilor.

— Caracteristicile organelor de tracțiune: Sistemul elastic al organelor de tracțiune trebuie să aibă o capacitate statică minimă de absorbție de 8 kj. Cârligul de tracțiune și bara de tracțiune trebuie să fie capabile să reziste la o forță de 1 000 kN fără să se rupă. Cuplajul cu șurub trebuie să fie capabil să reziste la o forță de 850 kN fără să se rupă. Rezistența la rupere a cuplajului cu șurub trebuie să fie mai mică decât rezistența la rupere a altor componente ale organelor de tracțiune. Cuplajul cu șurub trebuie să fie proiectat astfel încât forțele care se exercită în tren să nu conducă la deșurubarea accidentală a cuplajului. Greutatea maximă a cuplajului cu șurub nu trebuie să depășească 36 kg. Dimensiunile cuplajului cu șurub și ale cârligului de tracțiune, a se vedea figura A6 din anexa A, sunt prezentate în figurile A2 și A3 din anexa A. Lungimea cuplajului măsurată de la fața interioară a săgeții cuplajului până la axul bolțului barei de tracțiune trebuie să fie de: — 986 mm +10 -5 mm cu cuplajul complet deșurubat; — 750 mm ± 10 mm cu cuplajul complet înșurubat.

4.2.2.1.2.3. Interacțiunea între organele de tracțiune și tampoane

Caracteristicile tampoanelor și ale organelor de tracțiune trebuie să fie proiectate astfel încât să permită traversarea în siguranță a zonelor de curbă ale căii ferate cu raza de 150 m.

Două vagoane cu boghiuri cuplate pe un aliniament drept de cale ferată cu tampoanele în contact trebuie să genereze forțe de compresie de cel mult 250 kN într-o curbă cu raza de 150 m.

Nu există nici o cerință specificată pentru vagoanele cu două osii.

— Caracteristicile organelor de tracțiune și ale tampoanelor Distanța între muchia din față a deschiderii cârligului de tracțiune și partea frontală a tampoanelor complet extinse trebuie să fie de 355 mm + 45/-20 mm în stare nouă, așa cum se arată în figura A4 din anexa A.

4.2.2.2. Accesul și coborârea în condiții de siguranță din materialul rulant

Vehiculele sunt proiectate astfel încât personalul să nu fie expus unor riscuri inutile în timpul cuplării și decuplării. În cazul în care se utilizează cuplaje cu șurub și tampoane laterale, spațiile necesare ilustrate în figura A5 din anexa A trebuie să fie libere de piese fixe. Cablurile de joncțiune și tuburile flexibile pot fi prezente în interiorul acestor spații. Sub tampoane nu trebuie să existe dispozitive care să împiedice accesul la aceste spații.

Spațiul de deasupra cârligului de tracțiune este prezentat în figura A7 din anexa A.

În cazul în care vagonul este echipat cu un cuplaj combinat, cu șurub și automat, capul cuplajului automat se poate proiecta în partea stângă a spațiului liber pentru manevrant (astfel cum se arată în figura A5 din anexa A) atunci când este strâns la maximum și se utilizează cuplajul cu șurub.

Sub fiecare tampon trebuie să fie prevăzută câte o bară de susținere. Barele de susținere trebuie să reziste la sarcinile aplicate de manevranții de vagoane atunci când accesează spațiul dintre tampoane.

La capetele vagoanelor nu trebuie să fie nici o piesă fixă la o distanță mai mică de 40 mm de la planul vertical al capătului tampoanelor complet comprimate.

Cu excepția vagoanelor utilizate numai pentru trenurile în configurație fixă, pe fiecare latură a vehiculului trebuie să se prevadă cel puțin o treaptă și o bară de susținere pentru manevranții de vagoane. Spațiul prevăzut deasupra și în jurul treptelor trebuie să fie suficient pentru a asigura siguranța manevrantului de vagoane. Treptele și barele de susținere trebuie să fie proiectate astfel încât să reziste sarcinilor aplicate de manevrantul de vagoane. Treptele trebuie să fie amplasate la o distanță de cel puțin 150 mm de la planul vertical al capătului tampoanelor complet comprimate (a se vedea figura A5 din anexa A). Treptele și suprafețele care asigură accesul în vederea exploatării, încărcării și descărcării, trebuie să fie antiderapante (a se vedea anexa EE).

La fiecare capăt al unui vagon care poate forma coada unui tren trebuie să se prevadă dispozitive pentru montarea unei lămpi de semnalizare cap de tren. După caz, trebuie să se prevadă trepte și bare de susținere pentru a facilita accesul.

Barele de susținere și treptele trebuie să fie verificate la intervale normale de întreținere și se iau măsuri de remediere în cazul în care se constată deteriorări, fisuri sau coroziuni semnificative.

4.2.2.3. Rezistența structurii vehiculului principal și ancorarea încărcăturii

4.2.2.3.1. Dispoziții generale

Structura vagoanelor trebuie să fie proiectată în conformitate cu cerințele secțiunii 3 din standardul EN12663 și trebuie să îndeplinească criteriile definite la punctele 3.4-3.6 din standardul respectiv.

Pe lângă criteriile deja identificate, la alegerea factorului de siguranță definit la punctul 3.4.3 din standardul EN12663 este permis să se țină seama de alungirea la rupere a materialului. Anexa ZZ definește modul în care factorul de siguranță și solicitările admisibile trebuie să fie determinate.

Atunci când se efectuează evaluarea rezistenței la oboseală este important să se asigure faptul că exercitarea unor sarcini este reprezentativă pentru aplicația avută în vedere și exprimată în conformitate cu cerințele codului de proiectare adoptat. Trebuie să se respecte toate îndrumările relevante privind interpretarea codului de proiectare selectat.

Solicitările admisibile pentru materialele utilizate în construcția vagoanelor trebuie să fie determinate în conformitate cu specificațiile secțiunii 5 din standardul EN12663.

Structura vagonului trebuie să fie inspectată la intervale normale de întreținere și trebuie să se ia măsuri de remediere în cazul în care se constată deteriorări, fisuri sau coroziuni semnificative.

Prezenta secțiune definește cerințele structurale minime pentru structura portantă principală (primară) a vagoanelor și pentru interfețele cu echipamentele și cu sarcina utilă.

Aceste cerințe se referă la:

— Sarcini excepționale: — Sarcini longitudinale proiectate — Sarcină verticală maximă — Sarcini combinate — Ridicare cu macaraua și ridicare cu cricuri — Fixarea echipamentelor (inclusiv caroserie/boghiu) — Alte sarcini excepționale

— Sarcini de exploatare (la oboseală): — Surse de sarcină — Gama sarcinilor utile — Sarcini induse de calea ferată — Tracțiune și frânare — Sarcini aerodinamice — Sarcini la oboseală la interfețe — Puncte de contact caroserie/boghiu — Fixarea echipamentelor — Sarcini de cuplare — Combinații de sarcini la oboseală

— Rigiditatea structurii vehiculului principal — Încovoiere — Regimul vibrațiilor — Rigiditatea la torsiune — Echipament

— Ancorarea încărcăturii Trebuie luate măsurile necesare pentru a asigura faptul că încărcătura sau părți ale încărcăturii nu cad accidental din vagonul de marfă.

Cerințele pentru sistemele sau dispozitivele de ancorare, ca de exemplu, lagăre și inele de siguranță, nu sunt obligatorii în prezenta STI.

4.2.2.3.2. Sarcini excepționale

4.2.2.3.2.1. Sarcini longitudinale proiectate

Pentru diferite tipuri de vagoane de marfă, identificate în standardul EN12663, se aplică valori diferite, și anume:

F-I : Vagoane care pot fi supuse oricăror manevre fără restricție; F-II : Vagoane care nu pot face obiectul manevrelor prin gravitație sau de la cocoașă.

Cerințele structurale de proiectare de bază presupun faptul că vagoanele din categoriile menționate anterior sunt dotate cu tampoane și cu dispozitive de cuplare adecvate condițiilor de exploatare.

Structura trebuie să corespundă cerințelor de la punctul 3.4 din standardul EN12663, atunci când este supusă tuturor sarcinilor excepționale.

Caroseriile vagoanelor trebuie să respecte cerințele de rezistență la flambaj specificate, după caz, în tabelele 1, 2, 3 și 4 din EN12663, în locurile unde există puncte de încărcare.

NOTA 1 : O forță aplicată la un capăt al caroseriei vagonului trebuie să producă o reacție în punctul corespunzător de la capătul opus. NOTA 2 : Forțele trebuie să fie aplicate orizontal pe structura de montaj, repartizate în mod egal de o parte și de alta a axei de amplasare a fiecărui tampon lateral sau a axei cuplajului. NOTA 3 : În cazul în care nu este efectuat un test pentru tampoane (a se vedea anexa Z) trebuie să fie utilizate calcule pentru a demonstra faptul că structura vagonului este capabilă să susțină sarcinile maxime pe tampon care sunt de așteptat să apară în exploatare.

4.2.2.3.2.2. Sarcină verticală maximă

Caroseria vagonului trebuie să respecte cerințele prezentate în tabelul 8 din EN12663, modificate în conformitate cu Nota 1 prezentată în continuare.

Caroseria vagonului este, de asemenea, proiectată astfel încât să suporte sarcina maximă anticipată datorată metodei de încărcare și descărcare. Este posibil să definești sarcina pe baza forțelor sau accelerațiilor aplicate masei adăugate, precum și masei caroseriei, plus orice sarcină utilă existentă. Ipotezele de proiectare trebuie să reprezinte condițiile cele mai nefavorabile avute în vedere de operator pentru exploatarea vagonului (inclusiv cazurile previzibile de utilizare abuzivă).

NOTA 1 : Trebuie să fie utilizat factorul 1,3 în loc de factorul 1,95 prevăzut în tabelul 8 din standardul EN12663, iar nota „a” nu se aplică. NOTA 2 : Sarcinile pot fi repartizate uniform pe întreaga suprafață portantă, pe o porțiune limitată sau în anumite puncte. Ipoteza (ipotezele) de proiectare trebuie să se bazeze pe aplicațiile cele mai solicitante. NOTA 3 : În cazul în care se are în vedere utilizarea vehiculelor cu roți (inclusiv autoîncărcătoarele cu furcă etc.) pe podeaua vagonului, proiectul trebuie să țină seama de presiunea locală maximă de încărcare care poate fi produsă de aceste operațiuni.

4.2.2.3.2.3. Sarcini combinate

Structura trebuie să respecte, de asemenea, cerințele formulate la punctul 3.4 din EN12663 atunci când este supusă combinațiilor de sarcini celor mai nefavorabile, în conformitate cu punctul 4.4 din EN12663.

4.2.2.3.2.4. Ridicare cu macaraua și ridicare cu cricuri

Caroseria vagonului trebuie să fie dotată cu puncte de ridicare care să permită ridicarea întregului vagon cu macaraua sau cu cricuri în condiții de siguranță. Este necesar să existe, de asemenea, posibilitatea de a ridica un singur capăt al vagonului (inclusiv organele sale de rulare) în timp ce capătul celălalt rămâne așezat pe restul organelor de rulare.

Ipotezele privind sarcina specificate la punctul 4.3.2 din EN12663 se aplică ridicării cu macaraua sau cu cricuri în atelier sau în cadrul operațiunilor de întreținere.

Pentru ridicarea cu macaraua cu ocazia operațiunilor de recuperare în urma deraierilor sau a altor incidente anormale, caz în care se acceptă o anumită deformare permanentă a structurii, se admite reducerea factorului de sarcină din tabelele 9 și 10 de la 1,1 la 1,0.

În cazul în care, în cadrul testului de validare, se utilizează un factor de 1,0, deformările măsurate trebuie să fie extrapolate pentru a demonstra conformitatea cu factorul mai mare.

Ridicarea trebuie să se efectueze prin punctele de ridicare prevăzute în acest scop. Amplasarea punctelor de ridicare trebuie să fie definită de cerințele de exploatare ale clientului.

4.2.2.3.2.5. Fixarea echipamentelor (inclusiv caroserie/boghiu)

Elementele de fixare a echipamentelor trebuie să fie proiectate:

— să suporte sarcinile specificate în tabelele 12, 13 și 14 din punctul 4.5 din EN12663

sau, alternativ,

— să fie validate prin efectuarea unui test pentru tampoane, descris în anexa Z.

4.2.2.3.2.6. Alte sarcini excepționale

Cerințele de sarcină aplicabile componentelor structurale ale caroseriei vagonului, precum structura pereților laterali și de capăt, ușile, montanții și sistemele de ancorare a încărcăturii trebuie să fie proiectate astfel încât să suporte sarcinile maxime la care sunt supuse în timpul exploatării propuse. Ipotezele privind sarcina se determină utilizând principiile de proiectare structurală formulate în standardul EN12663.

Anexa YY prevede cerințele corespunzătoare de proiectare pentru tipurile comune de caracteristici ale vagoanelor folosite în general. Totuși, acestea trebuie să fie utilizate doar în cazurile în care sunt aplicabile.

Pentru tipuri noi de vagoane, proiectantul trebuie să determine ipotezele de sarcină corespunzătoare pentru a răspunde cerințelor specifice utilizând principiile indicate în EN12663.

4.2.2.3.3. Sarcină de exploatare (la oboseală)

4.2.2.3.3.1. Surse de sarcină

Trebuie să se identifice toate sursele de sarcină ciclică care pot provoca deteriorarea prin oboseală. În conformitate cu punctul 4.6 din EN12663, trebuie să fie luate în considerare toate datele menționate în anexa N, iar modul de reprezentare și de combinare a acestora trebuie să fie în conformitate cu exploatarea planificată a vagonului de marfă. De asemenea, definiția ipotezelor privind sarcina trebuie să fie în conformitate cu codul de proiectare pentru oboseala materialului care trebuie să fie utilizat în conformitate cu punctul 5.2 și cu metoda de validare de la punctul 6.3 din EN12663. În cazul în care ipotezele privind sarcina la oboseală se combină, acestea trebuie să fie luate în considerare într-un mod coerent cu caracteristicile sarcinilor, precum și cu tipul analizei de proiectare și codul de proiectare privind oboseala utilizate.

În majoritatea proiectelor pentru vagoane convenționale sarcina definită în tabelul 16 din EN12663 poate fi considerată ca suficientă pentru a reprezenta combinația completă efectivă a ciclurilor de sarcini la oboseală.

În cazul în care nu sunt disponibile date detaliate trebuie să se utilizeze anexa CC pentru a determina principalele surse de sarcină la oboseală.

4.2.2.3.3.2. Demonstrație privind rezistența la oboseală

În conformitate cu punctul 5.2 din EN12663, comportamentul materialelor la sarcini la oboseală trebuie să se bazeze pe standardul european în vigoare sau pe o sursă alternativă de o calitate echivalentă, în cazul în care o asemenea sursă este disponibilă. Codurile de proiectare acceptate referitoare la oboseala materialului sunt codurile Eurocod 3 și Eurocod 9, precum și metoda descrisă în anexa N.

4.2.2.3.4. Rigiditatea structurii vehiculului principal

4.2.2.3.4.1. Încovoiere

Încovoierea datorată sarcinilor sau combinațiilor de sarcini nu trebuie să producă depășirea, pentru vagon sau pentru sarcina sa utilă, a domeniului de valori de exploatare admisibile (a se vedea anexa C și anexa T).

De asemenea, încovoierea nu trebuie să afecteze funcționalitatea vagonului în ansamblu sau pe cea a oricăror componente sau sisteme instalate.

4.2.2.3.4.2. Regimul vibrațiilor

În procesul de proiectare trebuie să se țină seama de faptul că regimul propriu de vibrație al caroseriei vagonului, în toate condițiile de sarcină, inclusiv cea de vehicul gol, trebuie să fie separat suficient sau decuplat, în orice alt fel, de frecvențele suspensiei pentru a evita producerea unor reacții nedorite, la toate vitezele de exploatare.

4.2.2.3.4.3. Rigiditatea la torsiune

Rigiditatea la torsiune a caroseriei vagonului trebuie să fie în conformitate cu caracteristicile suspensiei, astfel încât să fie respectate criteriile privind deraierea în toate condițiile de sarcină, inclusiv cea de vehicul gol.

4.2.2.3.4.4. Echipamente

Regimul propriu de vibrație al echipamentelor, pe suporturile lor, trebuie să fie separat suficient sau decuplat de frecvențele caroseriei vagonului sau a suspensiei pentru a evita producerea unor reacții nedorite, la toate vitezele de exploatare.

4.2.2.3.5. Ancorarea încărcăturii

Anexa YY prevede cerințele corespunzătoare de proiectare pentru tipurile comune de caracteristici care sunt folosite în general. Totuși, acestea trebuie să fie utilizate doar în cazurile în care sunt aplicabile.

4.2.2.4. Închiderea și încuierea ușilor

Ușile și trapele vehiculelor de marfă trebuie să fie proiectate astfel încât să poată fi închise și încuiate. Acest lucru este valabil atunci când vehiculele sunt integrate într-un tren aflat în mișcare (cu excepția cazului în care acest lucru este prevăzut în cadrul unei proceduri de descărcare a sarcinii utile). În acest scop, se utilizează dispozitive de încuiere cu indicator de poziție (închis/deschis), care trebuie să fie vizibile operatorului aflat în exteriorul trenului.

Aceste dispozitive de încuiere trebuie să fie proiectate astfel încât să nu permită deschiderea accidentală în timpul mersului. Sistemele de închidere și de încuiere trebuie să fie proiectate astfel încât personalul de exploatare să nu fie expus unor riscuri inutile.

În apropierea fiecărui dispozitiv de încuiere trebuie să existe instrucțiuni de utilizare clare și adecvate, care să fie vizibile operatorului.

Dispozitivele de închidere și de încuiere trebuie să fie proiectate astfel încât să suporte solicitările datorate sarcinii utile în condiții normale și uzuale de exploatare, precum și în situații de deplasare a sarcinii utile într-un mod previzibil.

Dispozitivele de închidere și de încuiere trebuie să fie proiectate astfel încât să suporte solicitările cauzate de trecerea altor trenuri, în orice condiții de exploatare, inclusiv în tuneluri.

Forțele necesare pentru a pune în mișcare dispozitivele de închidere și de încuiere trebuie să poată fi exercitate de un operator fără a recurge la unelte suplimentare. Sunt permise excepții în cazurile în care uneltele suplimentare sunt puse la dispoziție în mod special sau în care se folosesc sisteme acționate de un motor.

Sistemele de închidere și de încuiere trebuie să fie inspectate la intervale normale de întreținere și trebuie să fie luate măsuri de remediere în cazul în care se depistează semne de avarie sau de funcționare necorespunzătoare.

4.2.2.5. Marcajul vagoanelor de marfă

Marcajele pe vagoane sunt necesare pentru:

— a identifica fiecare vagon individual cu un număr unic, prevăzut în STI privind operarea și gestionarea traficului și înregistrat în registru;

— a oferi informațiile necesare pentru configurarea trenului, inclusiv masa de frânare, lungimea între tampoane, greutatea proprie, tabelul de viteze/sarcină pentru diverse categorii de linii;

— a identifica restricțiile de exploatare pentru personal, inclusiv limitele geografice și restricțiile de manevră;

— a oferi personalului de exploatare a vagoanelor sau de intervenție în caz de urgență informații pertinente referitoare la siguranță, inclusiv prin intermediul unor panouri de avertizare privind liniile aeriene de contact aflate sub tensiune și echipamentele electrice, punctele de ridicare cu macaraua/cricuri, instrucțiuni de siguranță specifice vehiculului. Aceste marcaje sunt enumerate în anexa B și, după caz, sunt prevăzute pictograme. Marcajele trebuie să fie amplasate cât mai sus posibil pe structura vagonului până la o înălțime de 1 600 mm deasupra nivelului șinei. Marcajele de pericol trebuie să fie amplasate într-o poziție astfel încât să poată fi observate înainte de intrarea în zona de pericol. Marcajele vagoanelor care nu au pereți verticali de +/– 10 grade se fixează pe panouri speciale. Marcajele se pot realiza fie prin vopsire, fie prin decalcomanie. Cerințele de marcare a mărfurilor periculoase sunt prevăzute de Directiva 96/49/CE cu anexa sa în vigoare. În cazul în care modificările aduse unui vagon impun modificarea marcajelor, aceste modificări trebuie să fie în conformitate cu datele înregistrate în registrul materialului rulant. Marcajele trebuie să fie curățate/înlocuite, după caz, pentru a fi în permanență lizibile.

4.2.2.6. Mărfuri periculoase

4.2.2.6.1. Dispoziții generale

Vagoanele care transportă mărfuri periculoase trebuie să respecte cerințele prezentei STI și, în plus, cerințele RID.

Evoluțiile viitoare în acest domeniu legislativ sunt conduse de un grup de lucru internațional (Comitetul RID), compus din reprezentanți ai guvernelor statelor care sunt membre ale COTIF.

4.2.2.6.2. Legislația aplicabilă materialului rulant utilizat pentru transportul de mărfuri periculoase

Material rulant Directiva 96/49/CE a Consiliului și anexa sa, în versiunile lor în vigoare Marcare și etichetare Directiva 96/49/CE a Consiliului și anexa sa, în versiunile lor în vigoare Tampoane Directiva 96/49/CE a Consiliului și anexa sa, în versiunile lor în vigoare Protecție împotriva scânteilor Directiva 96/49/CE a Consiliului și anexa sa, în versiunile lor în vigoare Utilizarea vagoanelor pentru transportul mărfurilor periculoase în tuneluri lungi În curs de examinare de către grupuri de lucru mandatate de Comisia Europeană (AEIF și RID)

4.2.2.6.3. Legislație suplimentară aplicabilă cisternelor

Cisterne Directiva 1999/36/CE a Consiliului privind echipamentele sub presiune transportabile (TPED) în versiunea sa în vigoare Testarea, inspecția și marcarea cisternelor EN 12972 Cisterne pentru transportul mărfurilor periculoase – testarea, inspecția și marcarea cisternelor metalice, începând cu aprilie 2001

4.2.2.6.4. Norme de întreținere

Întreținerea vagoanelor-cisternă/de marfă trebuie să fie în conformitate cu următorul standard european și cu Directiva Consiliului:

— Testare și inspecție EN 12972: Cisterne pentru transportul mărfurilor periculoase – testarea, inspecția și marcarea cisternelor metalice, începând cu aprilie 2001 — Întreținerea cisternei și a echipamentelor sale Directiva 96/49/CE a Consiliului și anexa sa, în versiunile lor în vigoare — Acorduri reciproce privind inspectorii de cisterne Directiva 96/49/CE a Consiliului și anexa sa, în versiunile lor în vigoare

4.2.3. INTERACȚIUNEA VEHICUL/ȘINĂ ȘI GABARIT

4.2.3.1. Gabaritul cinematic

Prezenta secțiune definește dimensiunile exterioare maxime ale vagoanelor pentru a asigura faptul că ele rămân în limitele gabaritului infrastructurii. Pentru a atinge acest scop, se ia în considerare amplitudinea maximă posibilă a mișcărilor vagonului; aceasta se numește înfășurătoarea cinematică.

Înfășurătoarea cinematică a materialului rulant este definită cu ajutorul unui profil de referință și al regulilor aferente acestuia. Se obține prin aplicarea regulilor care indică reducerile în raport cu profilul de referință, pe care trebuie să îl respecte diferitele elemente ale materialului rulant.

Aceste reduceri depind de:

— caracteristicile geometrice ale materialului rulant în cauză;

— poziția secțiunii transversale în raport cu pivotul boghiului sau cu osiile;

— înălțimea punctului în cauză în raport cu suprafața de rulare;

— toleranțele de construcție;

— uzura maximă admisă;

— caracteristicile de elasticitate ale suspensiilor.

Studiul gabaritului de construcție maxim ține seama atât de mișcările laterale, cât și de cele verticale ale materialului rulant, stabilite pe baza caracteristicilor geometrice și de suspensie ale vehiculului în diverse condiții de sarcină.

Gabaritul de construcție al materialului rulant care circulă pe un tronson de linie dat trebuie să fie mai mic, cu o marjă de siguranță adecvată, decât gabaritul de liberă trecere al liniei în cauză.

Un gabarit al materialului rulant conține două elemente fundamentale: un profil de referință și regulile pentru profilul respectiv. Acesta permite determinarea dimensiunilor maxime ale materialului rulant, precum și poziția structurilor fixe pe linie.

Pentru ca un gabarit al materialului rulant să fie aplicabil, trebuie să se specifice următoarele trei părți ale gabaritului respectiv:

— profilul de referință;

— regulile de determinare a gabaritului de construcție maxim pentru vagoane;

— regulile de determinare a spațiilor libere între structuri și distanța dintre căi.

În anexa C sunt specificate profilul de referință și regulile pentru gabaritul de construcție maxim pentru vagoane.

Regulile aferente pentru determinarea spațiilor libere pentru instalarea structurilor sunt prezentate în STI privind infrastructura.

Toate echipamentele și părțile vagoanelor care sunt supuse mișcărilor transversale și verticale trebuie să fie verificate la intervale de întreținere adecvate.

Pentru a menține vagonul în limitele gabaritului cinematic, planul de întreținere trebuie să includă dispoziții pentru inspectarea următoarelor elemente:

— profilul și uzura roții;

— cadrul boghiului;

— arcurile;

— glisoare laterale;

— structura caroseriei;

— toleranțele de construcție;

— uzura maximă admisă;

— caracteristicile de elasticitate ale suspensiilor;

— uzura ghidajului osiei;

— elementele care afectează coeficientul de flexibilitate al vehiculului;

— elementele care afectează centrul de ruliu;

— dispozitive care cauzează mișcări care afectează gabaritul.

4.2.3.2. Sarcina statică pe osie și sarcina liniară

Sarcina pe osie și distanța dintre osiile vehiculelor definesc sarcina verticală cvasistatică la care este supusă calea ferată.

Limitele de sarcină pentru vagoane se stabilesc în funcție de caracteristicile lor geometrice, de greutatea pe osie și de greutatea pe metru liniar.

Acestea trebuie să fie în conformitate cu clasificarea liniilor sau a tronsoanelor de linii, categoriile A, B1, B2, C2, C3, C4, D2, D3, D4, astfel cum sunt definite în tabelul prezentat în continuare.

Sarcinile pe osie mai mari de 22,5 tone nu sunt specificate în prezenta STI; normele naționale existente se aplică în continuare liniilor capabile să accepte aceste sarcini pe osie mai mari.

Clasificare Masa pe osie = P A B C D E F G Masa pe unitate de lungime = p 16 t 18 t 20 t 22,5 t 25,0 t 27,5 t 30 t 5,0 t/m A B1 6,4 t/m B2 C2 D2 7,2 t/m C3 D3 8,0 t/m C4 D4 E4 8,8 t/m E5 10 t/m

p = Masa pe unitatea de lungime, respectiv masa vagonului plus masa încărcăturii, împărțită la lungimea vagonului, exprimată în metri și măsurată inclusiv cu tampoanele necomprimate. P = Masa pe osie.

Încadrarea unei linii într-o categorie dată se face pe baza unui tren compus din vagoane cu două boghiuri cu două osii, în conformitate cu datele prezentate în tabelul D.1 din anexa D.

O linie sau un tronson de linie se clasifică într-una dintre aceste categorii în cazul în care poate să suporte un număr nelimitat de vagoane care au caracteristicile de greutate indicate în tabelul prezentat anterior.

Clasificarea în funcție de masa maximă pe osie P se exprimă cu majuscule (A, B, C, D, E, F, G); clasificarea în funcție de masa maximă pe unitate de lungime p se exprimă în cifre arabe (1, 2, 3, 4, 5, 6), cu excepția categoriei A.

Liniile astfel clasificate sunt capabile să suporte tipurile de vagoane enumerate în continuare:

— Vagoane cu două sau trei osii și vagoane cu boghiuri cu 2 osii, în cazul în care măsurătorile a și b sunt egale sau mai mari decât valorile prezentate în tabelul D.1 din anexa D, cu condiția ca P și p să nu depășească valorile din tabelul prezentat anterior;

— Vagoane cu două boghiuri cu 2 osii, în cazul în care măsurătorile a și b sunt mai mici decât valorile prezentate în tabelul D.2 din anexa D, cu condiția ca masa lor pe osie să fi fost redusă, Pr, în conformitate cu valorile prezentate în tabelul D3 din anexa D raportat la valorile măsurătorilor a și b;

— Vagoane cu două boghiuri, cu 3 sau 4 osii pe boghiu, cu condiția ca masa lor pe osie să fi fost redusă, Pr, în conformitate cu valorile prezentate în tabelele D4 și D5 din anexa D raportat la valorile dimensiunilor a și b;

— Vagoane cu trei sau patru boghiuri cu 2 osii, cu condiția ca masa lor pe osie să fi fost redusă, Pr, fără să o depășească pe cea prezentată în tabelul D6 din anexa D referitoare la caracteristicile lor geometrice și cu condiția ca acestea să fie în conformitate, de asemenea, cu prevederile speciale referitoare la aceste tipuri de vagoane.

NOTĂ : Ca excepție pentru sarcinile pe osie de 20 t, este permisă depășirea acestei limite cu cel mult 0,5 t pe osie pe liniile din categoria C, pentru: — vagoane lungi cu două osii și cu 14,10 m < LPT (lungimea peste tampoane) < 15,50 m, pentru a ridica sarcina utilă la 25 t; — vagoane proiectate pentru sarcini pe osie de 22,5 t pentru a compensa greutatea proprie suplimentară apărută ca urmare a adaptării lor la aceste sarcini pe osie.

Vagoanele care au distanțe neregulate între osii care nu sunt în conformitate cu dispozițiile secțiunilor D.3, D.4 și D.5 din anexa D trebuie să facă obiectul unor verificări suplimentare prin calcule, pentru a asigura faptul că momentele maxime de încovoiere și forțele de forfecare pe o singură grindă pe orice sector de lungime nu depășesc valorile calculate pentru vagoanele definite în secțiunea D.1 din anexa D. Acestea trebuie să fie aplicate unui număr nelimitat de vagoane.

Sarcina utilă maximă care poate fi transportată de un vagon, din punctul de vedere al șinelor și al structurilor, este valoarea cea mai mică care rezultă din următoarea formulă:

unde:

n : numărul osiilor vagonului p : masa pe unitate de lungime în t/m L : lungimea peste tampoane în m T : greutatea proprie a vagonului în t, rotunjită la zecimala superioară P : masa pe osie în t Pr : masa redusă pe osie în t

Greutatea proprie care trebuie să fie luată în considerare este greutatea proprie medie, care trebuie să fie determinată, în cadrul fiecărei serii semnificative de producție, pentru următoarele grupe de vagoane:

— vagoane cu frâne cu aer comprimat;

— vagoane cu frâne cu aer comprimat și cu o pasarelă prevăzută cu șurub de frânare.

Limitele pentru modificările vagoanelor de marfă care nu necesită o nouă aprobare sunt menționate în anexa II.

Secțiunile D.6 și D.7 din anexa D prezintă comparativ limitele sarcinilor pentru vagoanele cu 2 osii și cele mai uzuale tipuri de vagoane cu două boghiuri cu 2 osii [a = 1,80 m, b = 1,50 m (a se vedea definiția din anexa D)].

Valorile X, Y sau Z selectate pe baza comparației sunt rotunjite în jos până la cea mai apropiată jumătate de tonă sau zecime de tonă, fiecare parte contractantă fiind liberă să aleagă una dintre aceste alternative în funcție de tipul de vagon.

Totuși, pentru vagoanele izoterme, refrigerante sau frigorifice, vagoanele cisternă și vagoanele închise utilizate pentru transportul mărfurilor sub formă de praf valorile X, Y sau Z sunt rotunjite în jos până la cea mai apropiată zecime de tonă.

Valoarea care urmează să fie marcată pe vagon nu este în mod obligatoriu valoarea stabilită anterior. În cazul în care există limite inferioare pentru sarcină, ca urmare a caracteristicilor structurale ale vagonului sau ca urmare a reglementărilor RID (acordul COTIF secțiunea D.3 din anexa D), acestea sunt valorile care trebuie să fie marcate.

Sarcina minimă pe osiile montate cu roți monobloc pentru vagoane cu:

două osii, în general, sau mai multe 5,0 t 4 osii și echipate cu saboți de frână 4,0 t Peste 4 osii și echipate cu saboți de frână 3,5 t

În cazul în care acest lucru este permis de registrul de infrastructură (de exemplu, cazul specific „rollende Landstrasse”)

8 osii 2,0 t 12 osii 1,3 t

4.2.3.3. Parametrii materialului rulant care influențează sistemele de monitorizare a trenului dispuse la sol

4.2.3.3.1. Rezistența electrică

Rezistența electrică a fiecărei osii montate cu roți monobloc, măsurată pe suprafețele de rulare ale celor două roți nu trebuie să depășească 0,01 ohm pentru osiile montate cu roți monobloc care sunt noi sau reasamblate cu componente noi.

Măsurătorile pentru determinarea rezistenței trebuie să fie efectuate utilizând o tensiune continuă de 1,8-2,0 V.

4.2.3.3.2. Detectarea cutiei de osie calde

Punct deschis care urmează a fi specificat la următoarea revizuire a prezentei STI.

4.2.3.4. Comportamentul dinamic al vehiculului

4.2.3.4.1. Dispoziții generale

Comportamentul dinamic al unui vehicul are efecte semnificative asupra siguranței împotriva deraierii și asupra stabilității la rulare. Comportamentul dinamic al vehiculului este determinat de:

— viteza maximă;

— caracteristicile statice ale căii ferate (aliniament, ecartamentul de cale ferată, supraînălțarea, înclinarea șinei, neregularități punctuale și periodice ale căii ferate);

— caracteristicile dinamice ale căii ferate (rigiditatea căii ferate în plan orizontal și vertical și amortizarea căii);

— parametrii de contact roată/șină (profilul roții și al șinei, ecartamentul de cale ferată);

— defectele roții (locuri plane ale roții, abateri de la circularitate);

— masa și inerția caroseriei vagonului, ale boghiurilor și ale osiilor montate cu roți monobloc;

— caracteristicile suspensiilor vehiculelor;

— repartizarea sarcinii utile.

Pentru a garanta siguranța și stabilitatea la rulare, comportamentul dinamic trebuie să fie evaluat cu ajutorul măsurătorilor efectuate în diverse condiții de exploatare sau al studiilor comparative cu modele dovedite (de exemplu, simulare/calcule).

Materialul rulant trebuie să prezinte caracteristici care să permită exploatarea stabilă în limitele de viteză aplicabile.

4.2.3.4.2. Specificații funcționale și tehnice

4.2.3.4.2.1. Siguranța împotriva deraierii și stabilitatea la rulare

Pentru a garanta siguranța împotriva deraierii și stabilitatea la rulare, forțele care apar între șină și roată trebuie să fie limitate. Este vorba, în special, de forțele transversale Y pe calea ferată și forțele verticale Q.

— Forța laterală Y pe calea ferată Pentru a împiedica deplasarea căii ferate, materialul rulant interoperabil trebuie să respecte criteriile lui Prud'homme privind forța transversală maximă: (ΣΥ)lim = α(10 + P/3), unde α = 0,85 și P = sarcina maximă statică pe osie sau (H2m)lim [(H2m) este valoarea medie variabilă a forței laterale într-