REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/983 AL COMISIEI

din 17 iunie 2021

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de folii convertoare de aluminiu originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”) (1), în special articolul 7,

după consultarea statelor membre,

întrucât:

1. PROCEDURA

1.1. Deschiderea

(1) La 22 octombrie 2020, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile de folii convertoare de aluminiu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”, „China” sau „țara în cauză”) în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) 2016/1036. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

(2) Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 7 septembrie 2020 (3) de șase producători din Uniune (denumiți în continuare „reclamanții”), care reprezintă peste 50 % din producția totală de folii convertoare de aluminiu (denumite în continuare „FCA” sau „produsul care face obiectul anchetei”) din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă privind existența unui dumping și a unui prejudiciu important cauzat de acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

1.2. Înregistrarea

(3) În temeiul articolului 14 alineatul (5a) din regulamentul de bază, Comisia trebuie să înregistreze importurile care fac obiectul unei anchete antidumping în cursul perioadei de informare prealabile, cu excepția cazului în care dispune de suficiente elemente de probă conform cărora anumite cerințe nu sunt îndeplinite. Una dintre aceste cerințe, astfel cum este indicată la articolul 10 alineatul (4) litera (d) din regulamentul de bază, este aceea de a exista o nouă creștere substanțială a importurilor, în afară de nivelul importurilor care au cauzat un prejudiciu pe parcursul perioadei de anchetă. Astfel cum se poate observa în tabelul 1, importurile de folii convertoare de aluminiu originare din RPC au scăzut cu 22 % în primele cinci luni după deschiderea anchetei, comparativ cu perioada de anchetă (1 iulie 2019-30 iunie 2020). Comisia a considerat că nu este necesar să compare și nivelurile importurilor înregistrate în perioada noiembrie 2019-martie 2020 cu nivelurile importurilor înregistrate în cursul acelorași luni din perioada de anchetă întrucât nu existau la dosar indicii conform cărora importurile de folii convertoare de aluminiu astfel cum sunt definite la considerentul 45 de mai jos fac obiectul unor fluctuații sezoniere. Datele de după deschiderea anchetei s-au bazat pe codurile TARIC create pentru produsul în cauză la deschiderea anchetei. Aceste date au fost comparate cu media lunară a importurilor din RPC pe parcursul perioadei de anchetă. Tabelul 1 Importurile din China pe parcursul perioadei de anchetă și după deschiderea anchetei (tone) Perioada de anchetă Media lunară pe parcursul perioadei de anchetă Noiembrie 2020-martie 2021 Media lunară pe parcursul perioadei noiembrie 2020-martie 2021 Importurile din China în UE 44 276 3 689 14 465 2 893 Sursă: Baza de date Eurostat și Surveillance II.

(4) Prin urmare, Comisia nu a supus importurile produsului în cauză înregistrării în temeiul articolului 14 alineatul (5a) din regulamentul de bază, întrucât condiția menționată la articolul 10 alineatul (4) litera (d) din regulamentul de bază, și anume o nouă creștere substanțială a importurilor, nu a fost îndeplinită.

1.3. Părțile interesate

(5) În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile din RPC, importatorii, utilizatorii cunoscuți, precum și asociațiile despre care se cunoaște că sunt interesate de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

(6) Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

(7) Mai multe părți au solicitat să fie audiate de serviciile Comisiei. Părțile care au adresat o cerere în acest sens în termenele prevăzute au primit permisiunea de a fi audiate.

1.4. Observații privind deschiderea anchetei

(8) Un utilizator, Manreal, precum și un consorțiu format din cinci importatori, Cartonal Italia, Cutting Packaging, Now Plastics, QualityFoil și Transparent Paper, au susținut că există adesea neconcordanțe în legătură cu informațiile prezentate în plângere și că aceste informații au la bază ipoteze nefondate și nefiabile. Unul dintre producătorii-exportatori, Xiamen, a prezentat argumente similare.

(9) În primul rând, părțile interesate au susținut că neconcordanțele din cadrul plângerii se referă la modul în care au fost agregate datele privind industria UE și cota din producția totală de FCA deținută de reclamanți. Reclamanții ar indica proporția lor din industria Uniunii cu valori diferite, respectiv: 69,93 %, 61,20 % și 70 % din producția totală a Uniunii.

(10) Comisia a considerat explicațiile oferite pentru aceste valori diferite din plângere ca fiind suficient de clare. Astfel cum se indică la pagina 6 din plângere, 69,93 % reprezintă procentul din producția totală a Uniunii al tuturor reclamanților. Acesta ar scădea la 61,20 % în cazul în care Comisia ar considera că una dintre societățile reclamante trebuie să fie exclusă din calcul, deoarece această societate importă cantități limitate de FCA din RPC. La pagina 36, reclamanții indică faptul că analiza prejudiciului se referă la un grup de societăți, care include societatea Novelis – societate care nu deține calitatea de reclamant – și care reprezintă împreună cel puțin 70 % din producția Uniunii. Acest procent de 70 % se referă la cota din producția UE a tuturor reclamanților, și anume 69,93 %, plus cea a Novelis, și este o valoare rotunjită. Întrucât procentul de 70 % este utilizat pentru o descriere și nu pentru un calcul, nu există, de asemenea, nicio influență asupra analizei care rezultă în urma rotunjirii. În orice caz, toate aceste procente respectă pragul stabilit la articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

(11) În al doilea rând, părțile interesate consideră că este neconcordant faptul că reclamanții au inclus în analiza prejudiciului datele referitoare la societatea Novelis, care și-a încetat producția produsului în cauză în 2019. Impactul întreruperii producției de către Novelis asupra producției totale de FCA a Uniunii în 2019 și în perioada de anchetă (a se vedea considerentul 38), precum și cota din producția totală a Uniunii destinată utilizării captive nu ar fi fiabile.

(12) Comisia a considerat că explicațiile privind impactul datelor referitoare la societatea Novelis incluse în plângere sunt fiabile. Pe parcursul analizei prejudiciului, plângerea a indicat date sau detalii specifice referitoare la societatea Novelis, care au demonstrat impactul acestor date. În plus, încetarea producției produsului în cauză de către Novelis face parte din evoluția industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate. Întrucât includerea datelor referitoare la societatea Novelis a fost precizată în mod clar, Comisia a fost în măsură să evalueze influența asupra utilizării captive, relevantă pentru prejudiciu. Elementele de probă, inclusiv datele referitoare la societatea Novelis, au fost considerate suficiente și fiabile pentru a justifica deschiderea unei anchete.

(13) În al treilea rând, părțile interesate au criticat abordarea reclamanților de a calcula producția totală a Uniunii pe baza datelor EAFA (Asociația Europeană a Foliilor de Aluminiu) ajustate la volumul producției reclamanților, cu aplicarea unei ajustări suplimentare de 5 % care să țină seama de faptul că două societăți reclamante nu au produs folie pentru uz casnic, ca fiind în mod inerent incertă și bazată pe ipoteze. Xiamen a adăugat că scăderea producției ar urma tendința consumului și ar fi chiar ușor mai bună decât scăderea consumului. În plus, ieșirea mai multor producători din Uniune de pe piața FCA ar fi fost descrisă greșit drept o consecință a prejudiciului, contrar unor comunicate de presă care au lăudat această mișcare ca fiind bazată pe decizii comerciale voluntare.

(14) Comisia a considerat că metoda de calcul bazată pe datele EAFA este suficient de fiabilă pentru a justifica deschiderea unei anchete. Argumentul Xiamen potrivit căruia scăderea producției ar urma doar scăderea consumului nu este în concordanță cu faptul că producătorii din Uniune au pierdut din cota de piață în această perioadă. În plus, comunicatele de presă pozitive ale producătorilor din Uniune care au decis să iasă de pe piață nu reprezintă elemente de probă concludente în ceea ce privește motivele reale care stau la baza ieșirii de pe piață a producătorilor respectivi.

(15) În al patrulea rând, părțile interesate au susținut că metoda reclamanților de a estima volumul total al vânzărilor ca fiind „consumul produsului în cauză în UE minus totalul importurilor produsului în cauză” ar fi denaturată, deoarece nu ar include o distincție în ceea ce privește vânzările captive. Aceștia au susținut că numai producția destinată pieței libere a UE ar trebui să fie relevantă pentru analiză. Xiamen a adăugat argumentul potrivit căruia cel puțin un producător din Uniune ar produce aproape exclusiv folii de aluminiu pentru uz casnic, denaturând astfel și mai mult volumul total estimat al vânzărilor.

(16) Comisia a considerat că metoda reclamanților este suficient de precisă pentru scopul plângerii. Astfel cum reiese în mod clar din analiza vânzărilor în cursul perioadei examinate din considerentul 271, vânzările captive nu sunt suficient de semnificative pentru a pune sub semnul întrebării analiza globală a prejudiciului.

(17) În al cincilea rând, părțile interesate au susținut că datele au fost denaturate ca urmare a indicatorului utilizat. Întrucât plângerea furnizează date exprimate în tone, aceasta ar fi trebuit să fie completată cu date exprimate în microni (micrometri) la valoare medie, deoarece tendința pieței de a reduce grosimea ar conduce la o producție mai mare de m2 pe tonă.

(18) Comisia a considerat că tendința de utilizare a unei grosimi mai reduse a FCA nu face ca datele furnizate în tone să fie nefiabile, întrucât acestea sunt completate, de asemenea, cu date privind cota de piață, iar tendința de a trece la folii mai subțiri afectează toți producătorii în mod egal.

(19) În al șaselea rând, părțile interesate au contestat fiabilitatea și acuratețea indicatorilor din plângere, făcând referire la o serie de elemente izolate privind diferențele dintre sumele din tabelele incluse în plângere și cele din tabelele incluse în versiunea publică a anexei 1A.2 la plângere, care ar fi afectat indicatorii.

(20) Comisia a observat că presupusele discrepanțe în ceea ce privește valorile provin din faptul că anexa 1A.2 oferă un rezumat al cifrelor agregate ale societăților reclamante, în timp ce, în versiunea confidențială, sunt indicate cifre detaliate pentru fiecare societate. În plus, tabelele din plângere includ cifre referitoare la societatea Novelis, un aspect indicat însă în mod clar în aceasta. Prin urmare, discrepanțele dintre cifrele din documentul principal și cele din anexe nu conduc la neconcordanțe. De asemenea, în evaluarea sa, Comisia s-a bazat pe anexele mai detaliate la nivel de societate din versiunea confidențială. Astfel, diferitele modalități de prezentare a cifrelor nu au afectat capacitatea Comisiei de a evalua indicatorii de prejudiciu.

(21) În al șaptelea rând, părțile interesate au susținut că plângerea nu conține elemente de probă concludente privind existența unui prejudiciu important cauzat de importurile originare din RPC și au făcut referire la o serie de deficiențe în legătură cu afirmațiile privind indicatorii macroeconomici și microeconomici, argumentând că mai mulți indicatori nu au reflectat o scădere sau au reflectat doar o ușoară scădere.

(22) Comisia a reamintit că, potrivit articolului 5 alineatul (2) din regulamentul de bază, plângerea trebuie să conțină, în măsura în care reclamantul le poate obține în mod rezonabil, informații privind evoluția volumului importurilor care se presupune că fac obiectul unui dumping, efectul acestor importuri asupra prețurilor produsului similar pe piața Uniunii și efectul acestor importuri asupra industriei Uniunii, demonstrat prin factori și indici pertinenți (însă nu neapărat prin intermediul tuturor acestor factori și indici) care influențează situația acestei industrii, cum ar fi cei enumerați la articolul 3 alineatele (3) și (5) din regulamentul de bază. În cazul de față, analiza prejudiciului specific efectuată în cadrul plângerii a inclus elemente de probă care indică o pătrundere semnificativă pe piața UE a importurilor din China la prețuri care subcotează în mod semnificativ prețurile de vânzare și cele indicative ale industriei Uniunii. Prin urmare, Comisia a considerat că plângerea include suficiente elemente de probă care arată că acest lucru a prejudiciat în mod semnificativ industria Uniunii. În consecință, aceste afirmații au fost respinse.

(23) Un utilizator, Alupol Packaging, a susținut că, în mod contrar definiției produsului indicate de către reclamanți, care includea „simplu laminate”, FCA achiziționate urmau să fie tratate suplimentar în mod regulat de către producător, inclusiv prin divizare, tăiere la lățimea necesară, înfășurare pe anumite miezuri și la anumite diametre, precum și recoacere (normalizare).

(24) Comisia a considerat că etapele suplimentare de producție indicate de Alupol Packaging reprezintă o parte inerentă a procesului de producție și se califică drept „neprelucrare altfel decât prin simplă laminare”. În plus, lățimea face parte din structura numărului de control al produsului (denumit în continuare „NCP”). Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

(25) În observațiile lor privind deschiderea anchetei, mai multe părți interesate au inclus aspecte referitoare la cererile de excludere a FCA cu o grosime mai mică de 6 microni și a FCA utilizate pentru bateriile autovehiculelor electrice. În etapa de deschidere a anchetei nu exista niciun indiciu privind necesitatea analizării separate a respectivelor segmente. Cu toate acestea, Comisia a decis să colecteze date suplimentare legate de aceste cereri. Aceste observații, precum și observațiile referitoare la introducerea unei limite inferioare pentru grosime în definiția generală a produsului sunt abordate separat la punctul 2.3 privind cererile de excludere. Observațiile referitoare la un deficit preconizat de aprovizionare în cazul instituirii de taxe, inclusiv cele care rezultă din consumul captiv, precum și afirmațiile privind investițiile insuficiente din partea industriei Uniunii sunt abordate în secțiunea 6 privind interesul Uniunii.

1.5. Eșantionarea

(26) În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.5.1. Eșantionarea producătorilor din Uniune

(27) În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. La selectarea eșantionului, Comisia s-a bazat pe volumul producției și al vânzărilor produsului similar pe piața Uniunii în perioada de anchetă. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din cadrul Uniunii incluși în eșantion au reprezentat peste 50 % din producția totală estimată și 40 % din volumul total estimat al vânzărilor produsului similar de către Uniune. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Nu s-au primit observații cu privire la eșantionul modificat.

(28) Având în vedere cele de mai sus, eșantionul a fost considerat a fi reprezentativ pentru industria Uniunii.

1.5.2. Eșantionarea importatorilor

(29) Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

(30) Doi importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul redus de răspunsuri, eșantionarea importatorilor neafiliați nu a fost necesară.

1.5.3. Eșantionarea producătorilor-exportatori

(31) Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

(32) Nouă producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de trei societăți pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune, exporturi care puteau fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Aceste societăți au reprezentat peste 90 % din importurile totale estimate ale produsului în cauză în Uniune. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori cunoscuți în cauză și autoritățile din țara în cauză au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la selectarea eșantionului. Nu s-au primit observații.

1.6. Examinarea individuală

(33) Șase producători-exportatori din China care au solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază au fost invitați să transmită un răspuns la chestionar. Cu toate acestea, niciun producător-exportator nu a trimis un chestionar completat în termenul stabilit. Prin urmare, nu a putut fi examinată nicio cerere de examinare individuală.

1.7. Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

(34) Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze (denumit în continuare „GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în China în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a trimis GC și un chestionar referitor la distorsiunile legate de materiile prime în sensul articolului 7 alineatele (2a) și (2b) din regulamentul de bază.

(35) Comisia a trimis chestionare producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor selectați, utilizatorilor și producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Același chestionar fusese pus la dispoziție online (4) în ziua deschiderii procedurii.

(36) Comisia a primit răspunsuri la chestionar din partea a trei producători din Uniune incluși în eșantion, a șase producători din Uniune neincluși în eșantion (chestionar macro), a unui importator neafiliat, a nouă utilizatori, precum și din partea a trei producători-exportatori.

(37) Având în vedere pandemia de COVID-19 și măsurile de izolare puse în aplicare de diferite state membre, precum și de diferite țări terțe, Comisia nu a putut efectua, în etapa provizorie, vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază. În schimb, Comisia a efectuat o verificare încrucișată de la distanță a tuturor informațiilor considerate necesare pentru constatările sale provizorii, în conformitate cu avizul său privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (5). Comisia a efectuat, de la distanță, verificări încrucișate (denumite în continuare „VLD”) ale următoarelor societăți/părți: Producători din Uniune — Carcano Antonio Spa, (denumit în continuare „Carcano”), Italia — Eurofoil Luxembourg S.A. (denumit în continuare „Eurofoil”), Luxemburg — Hydro Aluminium Rolled Products GmbH (denumit în continuare „Hydro”), Germania Producători-exportatori din China — Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. (denumit în continuare „Zhongji”) — Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd (denumit în continuare „Donghai”) — Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. (denumit în continuare „Xiamen”)

1.8. Perioada de anchetă și perioada examinată

(38) Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2019 și 30 iunie 2020 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.9. Retragerea Regatului Unit din UE

(39) Această cauză a fost inițiată în perioada de tranziție care a urmat retragerii Regatului Unit (denumit în continuare „Regatul Unit”) din UE. În cursul acestei perioade de tranziție, Regatul Unit se afla încă sub incidența dreptului Uniunii. Perioada de tranziție s-a încheiat la 31 decembrie 2020. În consecință, începând cu 1 ianuarie 2021, societățile și asociațiile din Regatul Unit nu au mai fost considerate părți interesate în prezenta procedură. În concluzie, întrucât Regatul Unit nu mai intră sub incidența dreptului Uniunii, constatările privind dumpingul și prejudiciul se bazează pe datele privind piața UE-27.

2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1. Produsul în cauză

(40) Produsul care face obiectul prezentei anchete este reprezentat de foliile convertoare de aluminiu (denumite în continuare „FCA”) cu o grosime mai mică de 0,021 mm, fără suport, simplu laminate, în rulouri cu o greutate de peste 10 kg, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC ex 7607 11 19 (codurile TARIC 7607111960 și 7607111991) (denumite în continuare „produsul în cauză”). Codurile NC și TARIC sunt menționate doar cu titlu informativ. Următoarele produse sunt excluse: — folii de aluminiu pentru uz casnic cu o grosime de minimum 0,008 mm și de maximum 0,018 mm, fără suport, simplu laminate, în rulouri cu o lățime maximă de 650 mm și cu o greutate de peste 10 kg; — folii de aluminiu pentru uz casnic cu o grosime de minimum 0,007 mm și mai mică de 0,008 mm, indiferent de lățimea rolelor, recoapte sau nu; — folii de aluminiu pentru uz casnic cu o grosime de minimum 0,008 mm și de maximum 0,018 mm, în rulouri cu o lățime de peste 650 mm, recoapte sau nu; — folii de aluminiu pentru uz casnic cu o grosime de peste 0,018 mm și mai mică de 0,021 mm, indiferent de lățimea rolelor, recoapte sau nu.

(41) FCA sunt furnizate sub formă de rulouri jumbo și apoi prelucrate pe un convertizor [laminate, acoperite, lăcuite, extrudate (imprimate), formatate]. În urma conversiei, FCA sunt utilizate pentru o gamă largă de aplicații, inclusiv în domeniul alimentar și farmaceutic, al ambalajelor produselor cosmetice și al tutunului, precum și în domeniul materialelor de construcții.

(42) FCA sunt fabricate prin laminarea inițială a lingourilor încălzite (laminare la cald) în rulouri cu o grosime cuprinsă între 2 și 4 mm. Rulourile sunt apoi laminate succesiv la rece până la grosimea necesară a foliei. O a doua metodă posibilă de laminare a foliei, turnarea continuă, elimină etapa lingoului și convertește metalul topit direct într-o bandă groasă, care este laminată imediat în ruloul de pe care se laminează apoi folia.

2.2. Produsul similar

(43) Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale: — produsul în cauză; — produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC; și — produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

(44) Comisia a stabilit în această etapă că produsele respective sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

2.3. Afirmații cu privire la definiția produsului

(45) Mai multe părți au depus cereri de excludere a produselor cu privire la următoarele produse: FCA cu o grosime sub 6 microni (denumite în continuare „FCA<6”) și FCA pentru baterii pentru autovehicule electrice (denumite în continuare „FCA pentru baterii auto”)

2.3.1. FCA cu o grosime sub 6 microni

(46) Mai mulți utilizatori, Walki, Gascogne și Alupol, au susținut că producătorii din Uniune nu oferă FCA<6. Acest lucru ar fi demonstrat prin faptul că producătorii din Uniune nu promovează astfel de produse pe paginile lor de internet și în broșurile lor, precum și prin refuzul comenzilor de astfel de produse. În plus, producătorii din Uniune nu sunt interesați să ofere FCA<6, deoarece întreaga lor capacitate de producție vizează alte comenzi de produse, ținând seama, de asemenea, de cererea preconizată de folii pentru baterii auto. Producătorii din Uniune nu sunt în măsură să asigure calitatea „comercială” solicitată, în special în ceea ce privește porozitatea/permeabilitatea, măsurată ca număr maxim al perforațiilor pe metru pătrat. De asemenea, utilizarea de FCA mai subțiri este mai ecologică și ar trebui să fie exclusă din definiția produsului și din acest motiv.

(47) În plus, utilizatorii Tetrapak și Huhtamäki au susținut că industria Uniunii se confruntă cu constrângeri de aprovizionare în ceea ce privește FCA mai subțiri.

(48) Comisia a solicitat tuturor celor nouă utilizatori care cooperează la anchetă să își precizeze necesarul și sursele actuale de aprovizionare cu FCA<6. Un singur utilizator a confirmat că a achiziționat în cursul PA o cantitate de FCA<6 care a depășit pragul de calitate pentru producția comercială de la un singur producător chinez. Cu toate acestea, chiar și pentru acest utilizator, FCA<6 reprezintă o foarte mică parte din consumul său de FCA. Alți utilizatori au indicat doar solicitări din partea clienților lor în legătură cu produse care includeau FCA<6, acestea conducând la comenzi de probă atât către industria de FCA din Uniune, cât și către producătorii chinezi după încheierea PA.

(49) Răspunsurile au indicat faptul că cererea de FCA<6 reprezintă un fenomen foarte recent și că aceasta se află pe un trend de creștere. Astfel cum se menționează în considerentul 50, a existat o cerere limitată în acest sens în ultimii zece ani, dar nu a existat o tendință clară. Acest lucru este în conformitate cu explicațiile producătorilor din Uniune conform cărora, în trecut, a existat, de asemenea, o trecere treptată la grosimi mai mici ale FCA, de la intervalul de 7-8 microni ca interval inferior în trecut până în 6 și 6,35 microni – standardul actual pentru multe aplicații.

(50) Deși un sondaj în rândul producătorilor din Uniune a arătat că, în afară de negocierile directe, niciunul dintre aceștia nu comercializează în prezent în mod activ FCA<6, Comisia a colectat numeroase elemente de probă care arată că producătorii din Uniune sunt capabili să producă FCA<6. Aceasta include producția de rulouri de probă după PA, care, în conformitate cu documentația de testare, a satisfăcut cerințele tehnice ale cumpărătorului. În plus, Comisia ar putea confirma vânzările de FCA<6 ale diferiților producători din Uniune în cantități de producție comercială, chiar dacă pe o scară limitată, pe parcursul unei perioade de zece ani înainte de PA. Comisia ar putea, de asemenea, observa investițiile în controlul calității. Prin urmare, Comisia a concluzionat că industria Uniunii poate oferi o calitate adecvată cererii de pe piață.

(51) În al doilea rând, capacitatea de a produce FCA<6 este limitată de ultima etapă, și anume laminoarele. Prin urmare, Comisia a analizat capacitatea diferiților producători din Uniune în această ultimă etapă, luând în considerare, de asemenea, cererea de alte produse în diferitele etape de producție. Toți producătorii din Uniune incluși în eșantion au suficientă capacitate liberă pentru a le permite să furnizeze FCA<6, chiar dacă cererea de folii pentru baterii auto va crește în viitor. Prin urmare, Comisia nu a putut confirma riscul unui deficit de aprovizionare pentru o viitoare creștere a cererii FCA<6.

(52) În al treilea rând, în ceea ce privește argumentul potrivit căruia utilizarea FCA mai subțiri este mai ecologică, Comisia a reamintit că măsurile de protecție comercială sub forma taxelor vamale nu au ca efect intenționat împiedicarea importurilor unui anumit produs, ci asigurarea faptului că aceste importuri sunt comercializate la prețuri neprejudiciabile. Comisia a reamintit, de asemenea, capacitatea producătorilor din Uniune de a produce FCA<6, astfel cum se descrie în considerentul 50 de mai sus.

(53) În cele din urmă, în ceea ce privește argumentul Tetrapak și Huhtamäki referitor la constrângerea de aprovizionare, ancheta a arătat că, în cazul industriei Uniunii, capacitatea de producție a FCA<6 este considerabil mai mare decât cererea.

(54) În lumina celor de mai sus, Comisia a respins în mod provizoriu cererea de excludere a FCA<6 din definiția produsului care face obiectul anchetei.

2.3.2. FCA pentru baterii auto

(55) O parte interesată, Xiamen, a solicitat excluderea foliilor de aluminiu pentru baterii auto din următoarele motive: — foliile de aluminiu pentru baterii auto reprezintă un produs foarte diferit, cu o utilizare diferită, având în vedere că se utilizează aliajele 1050/1060/1100/3003, în timp ce aliajele principale pentru producerea de FCA pentru ambalaje sunt aliajele 8079/8011; — echipamentele și procesele de producție sunt diferite, obținându-se două fețe lucioase și nu o față mată și una lucioasă precum în cazul altor FCA. Acest lucru conduce, de asemenea, la costuri de producție și prețuri de vânzare diferite; — acest produs nu este fabricat de producătorii din Uniune; și — în prezent, acest produs nu este exportat în UE.

(56) Ca răspuns la aceste afirmații, Comisia a observat în primul rând că toate aliajele desemnate de partea interesată au aceeași caracteristică, respectiv conțin mai mult de 98 % aluminiu, precum și că plângerea nu se limitează la un anumit aliaj. Utilizarea unor aliaje diferite pentru diferite variații ale produselor nu este neobișnuită și nu poate servi drept criteriu de excludere.

(57) În al doilea rând, obținerea unei fețe lucioase și a uneia mate este o consecință a laminării a două straturi de FCA împreună în ultimul laminor, unde fețele FCA dispuse una către cealaltă în timpul laminării rezultă mate. Această metodă de producție a fost abordată în plângere, unde s-a afirmat în mod explicit că ambele fețe ale FCA pot fi lucioase, dacă acest lucru este specificat de către client (6). Prin urmare, utilizarea preconizată a FCA pentru baterii auto nu poate justifica nicio excludere din definiția produsului, deoarece caracteristicile fizice ale produsului sunt aceleași. Același lucru este valabil și pentru costurile mai ridicate datorate laminării pe un singur strat.

(58) În al treilea rând, producția de baterii auto în Uniune se află încă în fază incipientă. Comisia a colectat elemente de probă care demonstrează că producătorii din Uniune se pregătesc să satisfacă cererea acestui segment de piață emergent. În plus, argumentul contrazice cele afirmate de Walki cu privire la excluderea FCA<6, respectiv că industria Uniunii s-ar putea concentra atât de mult pe foliile pentru baterii auto încât ar putea să nu fie interesată să aloce o capacitate de producție suficientă FCA<6.

(59) În al patrulea rând, faptul că, în prezent, nu există exporturi semnificative din RPC reflectă faptul că producția de baterii pentru autovehiculele electrice în UE se află încă în fază incipientă, astfel că acest aspect nu constituie un argument viabil pentru excludere.

(60) Analiza efectuată a arătat că FCA pentru baterii pentru autovehiculele electrice reprezintă, din punct de vedere tehnic, FCA care face obiectul domeniului de aplicare definit al anchetei.

(61) În lumina celor de mai sus, Comisia a respins în mod provizoriu cererea de excludere a FCA pentru bateriile autovehiculelor electrice din definiția produsului care face obiectul anchetei.

3. DUMPING

3.1. Procedura de stabilire a valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

(62) Elementele de probă disponibile la deschiderea anchetei au indicat existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Prin urmare, Comisia a considerat adecvat să deschidă ancheta în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

(63) Pentru a colecta datele necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia a invitat toți producătorii-exportatori din țara în cauză să furnizeze informații cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea FCA. Șapte producători-exportatori au transmis informațiile relevante.

(64) De asemenea, Comisia a invitat toate părțile interesate să își exprime punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă justificative cu privire la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(65) La punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că, pe baza informațiilor disponibile în etapa respectivă, Turcia și Brazilia ar putea fi posibile țări reprezentative adecvate în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. Comisia a precizat în continuare că va examina alte posibile țări reprezentative adecvate, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază.

(66) La 25 noiembrie 2020, Comisia a publicat o primă notă privind sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale (denumită în continuare „prima notă”), prin care informa părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care Comisia avea intenția de a le utiliza pentru stabilirea valorii normale. În nota respectivă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție, cum ar fi materiile prime, forța de muncă și energia utilizate pentru fabricarea de FCA. În plus, Comisia a identificat Brazilia, Rusia și Turcia ca posibile țări reprezentative adecvate. Comisia a oferit tuturor părților interesate posibilitatea de a prezenta observații. Comisia a primit observații de la toți producătorii-exportatori incluși în eșantion.

(67) La 17 martie 2021 și după analizarea observațiilor primite, Comisia a emis a doua notă privind sursele utilizate pentru stabilirea valorii normale (denumită în continuare „a doua notă”) (prima și a doua notă sunt denumite în mod colectiv „notele”). În a doua notă, Comisia a actualizat lista factorilor de producție și a informat părțile interesate cu privire la intenția sa de a utiliza Turcia ca țară reprezentativă în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. De asemenea, Comisia a informat părțile interesate că va stabili costuri de vânzare, cheltuieli administrative și costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și profituri, pe baza situațiilor financiare disponibile public ale producătorilor de extrudate din aluminiu din Turcia. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. S-au primit observații de la toți producătorii-exportatori incluși în eșantion.

(68) După analizarea observațiilor și a informațiilor primite cu privire la a doua notă, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că Turcia este o alegere adecvată ca țară reprezentativă pentru a furniza prețuri și costuri nedistorsionate în vederea stabilirii valorii normale. Motivele care stau la baza acestei alegeri sunt descrise în detaliu la punctul 3.4 de mai jos.

3.2. Aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază

(69) La deschiderea anchetei în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, Comisia a trimis GC două chestionare privind existența unor distorsiuni. Cu toate acestea, GC nu a trimis niciun răspuns. Comisia a informat GC, prin nota verbală din 8 decembrie 2020, că intenționează să recurgă la utilizarea dispozițiilor prevăzute la articolul 18 din regulamentul de bază în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative pe piața internă a foliilor convertoare de aluminiu din China în sensul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, precum și în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni legate de materiile prime în sensul articolului 7 alineatul (2a) din regulamentul de bază. Comisia a invitat GC să își prezinte observațiile cu privire la aplicarea articolului 18. Nu s-au primit observații.

3.3. Valoarea normală

(70) În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, „[v]aloarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare”.

(71) Cu toate acestea, potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, „[î]n cazul în care se stabilește […] că nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare din cauza existenței în țara respectivă a unor distorsiuni semnificative în înțelesul literei (b), valoarea normală este construită exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate” și „include o sumă rezonabilă și nedistorsionată pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale și pentru profituri” („cheltuielile administrative, costurile de vânzare și cele generale” sunt denumite în continuare „costuri VAG”).

(72) Astfel cum se explică în continuare, Comisia a concluzionat în prezenta anchetă că, pe baza elementelor de probă disponibile și având în vedere lipsa de cooperare a GC, a fost adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

3.3.1. Existența unor distorsiuni semnificative

3.3.1.1. Introducere

(73) Articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază prevede că „[d]istorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului. Atunci când se evaluează existența unor distorsiuni semnificative, se ia în considerare, printre altele, impactul potențial al unuia sau mai multora dintre următoarele elemente: — deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare sau care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective; — prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor; — existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă; — lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea; — distorsionarea costurilor salariale; — accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat”.

(74) Întrucât lista prevăzută la articolul 2 alineatul (6a) litera (b) nu este cumulativă, nu este necesar să fie luate în considerare toate elementele pentru a identifica existența unor distorsiuni semnificative. În plus, aceleași circumstanțe concrete pot fi utilizate pentru a demonstra existența unuia sau a mai multor elemente din listă. Cu toate acestea, orice concluzie privind distorsiunile semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) trebuie formulată pe baza tuturor elementelor de probă disponibile. De asemenea, evaluarea generală privind existența unor distorsiuni poate să ia în considerare contextul general și situația din țara exportatoare, în special în cazurile în care elementele fundamentale ale sistemului economic și administrativ al țării exportatoare acordă guvernului puteri semnificative de intervenție în economie, din cauza cărora prețurile și costurile nu sunt rezultatul unei dezvoltări libere a forțelor de pe piață.

(75) Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază prevede că „[î]n cazul în care Comisia are indicii întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative, astfel cum sunt menționate la litera (b), într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă și, după caz, pentru aplicarea efectivă a prezentului regulament, Comisia întocmește, face public și actualizează periodic un raport care descrie circumstanțele pieței menționate la litera (b) în respectiva țară sau respectivul sector”.

(76) În temeiul acestei dispoziții, Comisia a elaborat un raport de țară privind RPC (denumit în continuare „raportul”) (7), care arată existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori-cheie de producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și sectoare specifice (printre care cel siderurgic și cel chimic). Raportul a fost inclus în dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. Plângerea conținea, de asemenea, unele elemente de probă relevante care au completat raportul. Părțile interesate au fost invitate să infirme, să comenteze sau să completeze elementele de probă din dosarul de anchetă la momentul deschiderii acesteia.

(77) Plângerea conținea informații privind studii și rapoarte suplimentare care analizează situația industriei aluminiului din RPC. În primul rând, reclamantul a inclus documentul OCDE intitulat „Măsurarea distorsiunilor de pe piețele internaționale – lanțul valoric al aluminiului” (denumit în continuare „studiul OCDE”) (8), care analizează îndeaproape problema subvențiilor financiare acordate întreprinderilor din industria aluminiului. Astfel cum au subliniat reclamanții, pe baza studiului OCDE, Planul Chinei de dezvoltare a industriei metalelor neferoase pentru perioada 2016-20 prevede necesitatea adoptării, printre altele, a unor măsuri de salvgardare prin extinderea sprijinului financiar și fiscal, inclusiv prin salvarea întreprinderilor sau acordarea de asistență pentru creditele neperformante. În al doilea rând, reclamanții au făcut referire la un raport realizat pentru WV Metalle, asociația germană a industriei metalelor neferoase, din data de 24 aprilie 2017 (denumit în continuare „raportul WV Metalle”) (9), care susține constatările din raport și din studiul OCDE. În plus, reclamanții au subliniat că, într-o reexaminare recentă efectuată în perspectiva expirării măsurilor privind taxele antidumping la importurile de anumite folii de aluminiu în rulouri originare din China (10), Comisia a confirmat existența unor distorsiuni semnificative în ceea ce privește prețul aluminiului și a susținut că această constatare nu s-a limitat la produsul în cauză în ancheta respectivă, ci s-a aplicat și în cazul FCA, care utilizează aceleași materii prime și urmează procese de fabricație identice. În cele din urmă, reclamanții fac referire la o anchetă antisubvenție a Departamentului de Comerț al Statelor Unite (denumit în continuare „DC”) privind foliile de aluminiu din China, încheiată în 2018 (11), care a stabilit existența sprijinului acordat de guvernul chinez industriei foliilor de aluminiu din China și subvenționarea aluminiului primar.

(78) Astfel cum se precizează în considerentul 69, GC nu a prezentat observații și nu a furnizat dovezi care să susțină sau să respingă dovezile existente la dosarul cazului în etapa de deschidere, inclusiv raportul, precum și dovezile suplimentare furnizate de reclamant, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la adecvarea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față. Observațiile primite în acest sens de la o serie de părți interesate sunt abordate la punctul 3.3.1.11 de mai jos.

(79) Comisia a analizat dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în înțelesul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse în raport, care au fost obținute din surse disponibile în mod public. Analiza a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului în cauză. Comisia a completat în continuare aceste elemente probatorii cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC.

3.3.1.2. Distorsiuni semnificative care afectează prețurile și costurile interne din China

(80) Sistemul economic chinez se bazează pe conceptul unei „economii de piață socialiste”. Acest concept este consacrat în Constituția Chinei și determină guvernanța economică a RPC. Principiul de bază este „proprietatea publică socialistă asupra mijloacelor de producție, și anume proprietatea întregului popor și proprietatea colectivă a populației active”. Economia de stat este considerată „forța conducătoare a economiei naționale”, iar statul are mandatul „de a asigura consolidarea și creșterea acesteia” (12). În consecință, organizarea generală a economiei chineze nu numai că permite intervenții substanțiale ale statului în economie, ci le prevede în mod expres. Noțiunea de supremație a proprietății publice asupra celei private este transpusă în întregul sistem juridic și este subliniată ca principiu general în toate actele legislative centrale. Legislația chineză în materie de proprietate este un exemplu perfect: aceasta se referă la stadiul primar al socialismului și încredințează statului susținerea sistemului economic de bază în temeiul căruia proprietatea publică joacă un rol dominant. Sunt tolerate și alte forme de proprietate, cărora legea le permite să se dezvolte alături de proprietatea statului (13).

(81) În plus, în temeiul legislației chineze, economia de piață socialistă este dezvoltată sub conducerea Partidului Comunist Chinez (denumit în continuare „PCC”). Structurile statului chinez și ale PCC sunt interconectate la toate nivelurile (juridic, instituțional, personal), formând o superstructură în care rolul PCC și cel al statului nu pot fi diferențiate. În urma modificării Constituției chineze din martie 2018, rolului de conducere al PCC i s-a acordat o importanță și mai mare prin reafirmarea acestuia în textul articolului 1 din Constituție. După prima teză a dispoziției deja existente: „[s]istemul socialist este sistemul de bază al Republicii Populare Chineze”, s-a adăugat o a doua teză: „[t]răsătura definitorie a socialismului cu caracteristici chineze este autoritatea Partidului Comunist din China” (14). Aceasta ilustrează controlul necontestat și în continuă creștere exercitat de PCC asupra sistemului economic al RPC. Această autoritate și acest control sunt inerente sistemului chinez și depășesc cu mult situația obișnuită din alte țări în care guvernele exercită un control macroeconomic general, în ale cărui limite acționează forțele de pe piața liberă.

(82) Statul chinez se angajează într-o politică economică intervenționistă pentru îndeplinirea unor obiective care mai degrabă coincid cu agenda politică stabilită de PCC decât să reflecte condițiile economice predominante pe o piață liberă (15). Instrumentele economice intervenționiste utilizate de autoritățile chineze sunt multiple, printre acestea numărându-se sistemul de planificare industrială, sistemul financiar, precum și nivelul cadrului de reglementare.

(83) În primul rând, la nivelul controlului administrativ global, direcția economiei chineze este guvernată de un sistem complex de planificare industrială care afectează toate activitățile economice din țară. Ansamblul acestor planuri acoperă o matrice cuprinzătoare și complexă de sectoare și politici transversale și este prezent la toate nivelurile de guvernare. Planurile de la nivel provincial sunt detaliate, în timp ce planurile naționale stabilesc obiective mai ample. Planurile precizează, de asemenea, modalitatea de sprijinire a industriilor/sectoarelor relevante, precum și termenele în care trebuie realizate obiectivele. Unele planuri conțin încă obiective explicite privind realizările, în timp ce aceasta a fost o caracteristică obișnuită în ciclurile anterioare de planificare. În cadrul planurilor, sectoarele industriale și/sau proiectele individuale sunt identificate ca priorități (pozitive sau negative) în conformitate cu prioritățile guvernamentale, fiindu-le atribuite obiective specifice de dezvoltare (modernizare industrială, expansiune internațională etc.). Operatorii economici, atât privați, cât și de stat, trebuie să își adapteze în mod eficace activitățile comerciale în funcție de realitățile impuse de sistemul de planificare. Aceasta se explică nu numai prin caracterul obligatoriu al planurilor, ci și prin faptul că autoritățile chineze competente de la toate nivelurile de guvernare aderă la sistemul de planuri și își utilizează competențele în mod corespunzător, determinând astfel operatorii economici să respecte prioritățile stabilite în planuri (a se vedea, de asemenea, punctul 3.3.1.5 de mai jos) (16).

(84) În al doilea rând, la nivelul alocării resurselor financiare, sistemul financiar al RPC este dominat de băncile comerciale de stat. Aceste bănci, atunci când își elaborează și pun în aplicare politica de creditare, trebuie să se alinieze la obiectivele politicii industriale a guvernului, și nu să evalueze în primul rând meritele economice ale unui anumit proiect (a se vedea și punctul 3.3.1.8 de mai jos) (17). Același raționament este valabil și pentru celelalte componente ale sistemului financiar chinez, cum ar fi piețele bursiere, piețele de obligațiuni, piețele de capital privat etc. De asemenea, aceste părți ale sectorului financiar, altele decât sectorul bancar, sunt organizate din punct de vedere instituțional și operațional într-un mod care nu este orientat spre maximizarea funcționării eficiente a piețelor financiare, ci spre asigurarea controlului și facilitarea intervenției statului și a PCC (18).

(85) În al treilea rând, la nivelul mediului de reglementare, intervențiile statului în economie se realizează sub multiple forme. De exemplu, normele privind achizițiile publice sunt utilizate cu regularitate în vederea atingerii obiectivelor de politică, altele decât eficiența economică, subminând astfel principiile bazate pe piață în acest domeniu. Legislația aplicabilă prevede în mod specific că achizițiile publice trebuie efectuate cu scopul de a facilita realizarea obiectivelor stabilite prin politicile de stat. Natura acestor obiective rămâne totuși nedefinită, lăsând astfel organismelor decizionale o marjă largă de apreciere (19). În mod similar, în domeniul investițiilor, GC menține un control și o influență semnificative asupra destinației și amplorii investițiilor de stat și private. Autoritățile utilizează trierea investițiilor, precum și diverse stimulente, restricții și interdicții legate de investiții ca instrumente importante de sprijinire a obiectivelor politicii industriale, cum ar fi menținerea controlului statului asupra sectoarelor esențiale sau consolidarea industriei interne (20).

(86) În concluzie, modelul economic chinez se bazează pe anumite axiome de bază care prevăd și încurajează intervenții multiple ale statului. Astfel de intervenții substanțiale ale statului sunt în contradicție cu jocul liber al forțelor pieței, ceea ce conduce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (21).

3.3.1.3. Distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază: deservirea pieței în cauză în mare măsură de întreprinderi care se află în proprietatea autorităților din țara exportatoare și care își desfășoară activitatea sub controlul, supravegherea în privința politicilor sau îndrumarea autorităților respective

(87) În RPC, întreprinderile care își desfășoară activitatea în proprietatea, sub controlul și/sau supravegherea în privința politicilor sau sub îndrumarea statului reprezintă o parte esențială a economiei.

(88) GC și PCC mențin structuri care asigură influența lor continuă asupra întreprinderilor, în special a întreprinderilor deținute de stat (IDS). Statul (și, în multe privințe, inclusiv PCC) nu numai că formulează și supraveghează în mod activ punerea în aplicare a politicilor economice generale de către IDS individuale, dar își revendică și dreptul de a participa la procesul decizional operațional al acestora. Acest lucru se realizează de obicei prin rotația cadrelor între autoritățile publice și IDS, prin prezența membrilor de partid în organele executive ale IDS și a celulelor de partid în cadrul societăților (a se vedea și punctul 3.3.1.4), precum și prin modelarea structurii corporative a sectorului IDS (22). În schimb, IDS se bucură de un statut special în cadrul economiei chineze, ceea ce implică o serie de avantaje economice, în special protejarea de concurență și accesul preferențial la factorii de producție relevanți, inclusiv la finanțare (23). Elementele care indică existența controlului exercitat de stat asupra întreprinderilor din sectorul aluminiului sunt detaliate în continuare la punctul 3.3.1.5 de mai jos.

(89) Studiul OCDE, prezentat ca element de probă de către reclamant, menționează IDS din sectorul aluminiului care subliniază în mod specific în declarațiile lor reglementare modul în care influențează proprietatea de stat politicile industriale relevante și modul în care proprietatea de stat se traduce în sprijin din partea guvernului. În mod mai specific, o IDS menționează în prospectul obligațiunilor din 2016 că este una dintre cele 52 de întreprinderi de stat centrale, că joacă un rol-cheie în formularea și implementarea politicilor în sectorul energetic și că primește un sprijin cuprinzător și susținut din partea GC. O altă IDS face referire în prospectul obligațiunilor din 2017 la faptul că autoritățile provinciei în cauză pot exercita o influență semnificativă asupra grupului (24).

(90) RPC este cel mai mare producător de aluminiu din lume, mai multe IDS-uri mari din China numărându-se printre cei mai mari producători individuali de la nivel mondial. Raportul WV Metalle subliniază că IDS-urile dețin o cotă dominantă pe piața internă (25), fapt confirmat de alte estimări conform cărora IDS-urile reprezintă peste 50 % din producția totală de aluminiu primar din RPC (26). Deși o anumită creștere a capacității din ultimii ani este atribuită în parte întreprinderilor private, astfel de creșteri ale capacității ar presupune, de regulă, diverse forme de implicare a autorităților (locale), cum ar fi tolerarea extinderii ilegale a capacității (27). În plus, a crescut și capacitatea de producție a aluminiului în rândul principalelor IDS, deși într-o măsură mai mică (28).

(91) În afară de controlul exercitat asupra IDS, GC influențează, de asemenea, întreprinderile private din RPC. În cursul anchetei, s-a stabilit că producătorii de FCA au primit subvenții din partea guvernului. De exemplu, toate societățile incluse în eșantion au enumerat o serie de subvenții guvernamentale în rapoartele anuale ale acestora. Acordarea tuturor acestor subvenții arată, de asemenea, intervenția substanțială a guvernului pe piață.

(92) Date fiind nivelul ridicat de intervenție a statului în industria aluminiului și cota ridicată de IDS din sector, chiar și producătorii privați de aluminiu care își desfășoară activitatea în cadrul segmentului FCA sunt împiedicați să funcționeze în condiții de piață. Într-adevăr, atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul aluminiului fac, de asemenea, obiectul supravegherii în privința politicilor și al îndrumării, astfel cum se arată la punctul 3.3.1.5 de mai jos.

3.3.1.4. Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera b) a doua liniuță din regulamentul de bază: prezența statului în cadrul firmelor, ceea ce face posibilă intervenția acestuia în procesul de stabilire a prețurilor sau a costurilor

(93) Pe lângă exercitarea controlului asupra economiei prin intermediul deținerii IDS și al altor instrumente, GC este în măsură să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile prin prezența statului în cadrul firmelor. În timp ce dreptul de a numi și de a revoca personalul de conducere-cheie din cadrul IDS de către autoritățile de stat relevante, în conformitate cu legislația chineză, poate fi considerat ca reflectând drepturile de proprietate corespunzătoare (29), celulele PCC din cadrul întreprinderilor deținute de stat și private reprezintă un alt canal important prin care statul poate interveni în deciziile comerciale. Conform dreptului întreprinderilor comerciale din China, se înființează o organizație PCC în fiecare întreprindere (cu cel puțin trei membri ai PCC, astfel cum se specifică în Constituția PCC (30)), iar întreprinderea oferă condițiile necesare pentru desfășurarea activităților organizației de partid. În trecut, această cerință pare să nu fi fost întotdeauna urmată sau aplicată cu strictețe. Cu toate acestea, cel puțin din 2016, PCC și-a consolidat intenția de a controla deciziile de afaceri din cadrul IDS, aceasta fiind o chestiune de principiu politic. Se pare că PCC exercită, de asemenea, presiuni asupra societăților private să acorde prioritate „patriotismului” și să urmeze disciplina de partid (31). În 2017 s-a raportat că există celule de partid în 70 % din cele aproximativ 1,86 milioane de societăți private, exercitându-se o presiune tot mai mare ca organizațiile PCC să aibă ultimul cuvânt în procesul decizional din cadrul întreprinderilor respective (32). Aceste norme se aplică la scară largă, în întreaga economie chineză, în toate sectoarele, inclusiv producătorilor de produse din aluminiu și furnizorilor de factori de producție ai acestora.

(94) În plus, la 15 septembrie 2020 a fost publicat un document intitulat „Orientările Biroului General al Comitetului central al PCC privind intensificarea activității Frontului Unit în sectorul privat pentru noua eră” (33), care a extins și mai mult rolul comitetelor de partid în cadrul întreprinderilor private. Potrivit orientărilor, secțiunea II.4: „Trebuie să sporim capacitatea globală a partidului de a conduce activitatea Frontului Unit în sectorul privat și să intensificăm efectiv activitatea în acest domeniu”; și secțiunea III.6: „Trebuie să facem în continuare progrese în ceea ce privește construcția partidului în cadrul întreprinderilor private și să permitem celulelor de partid să își îndeplinească sarcinile în mod eficient, asemenea unei fortărețe, precum și să le permitem membrilor de partid să acționeze în calitate de avangardiști și pionieri.” Prin acest document, partidul a subliniat rolul întreprinderilor private în ceea ce privește „activitatea Frontului Unit”, în contextul eforturilor de a spori rolul PCC la nivelul organizațiilor și entităților independente (34).

(95) Următoarele exemple ilustrează tendința de intervenție din ce în ce mai mare menționată mai sus a GC în sectorul aluminiului.

(96) Astfel cum a constatat Comisia în cadrul unei alte anchete privind anumite folii de aluminiu în rulouri originare din China (35), în 2017, un producător chinez de aluminiu deținut de stat, China Aluminium International Engineering Corporation Limited (denumit în continuare „Chalieco”), și-a modificat statutul, acordând o importanță mai mare rolului celulelor de partid în cadrul întreprinderii. Acesta a inclus un întreg capitol privind comitetul de partid, iar articolul 113 din statut prevede: „În procesul de luare a deciziilor importante privind întreprinderea, consiliul de administrație consultă în prealabil Comitetul de partid al întreprinderii” (36). Mai mult, în raportul său anual pe 2017 (37), Aluminum Corporation of China (denumită în continuare „Chalco”) a afirmat că o serie de directori, supervizori și alte cadre superioare de conducere ale întreprinderilor – inclusiv președintele, directorul executiv și președintele Comitetului de supraveghere – sunt membri ai PCC.

(97) În ceea ce privește întreprinderile care își desfășoară activitatea în domeniul fabricării de produse FCA, Xiamen explică practicile de construcție a partidului după cum urmează: „Xiashun promovează în mod activ activitățile de construcție a partidului și organizațiile sindicale și își menține angajamentul față de sistemul de reuniuni comune ale partidului, guvernului și lucrătorilor de-a lungul anilor, oferind o platformă importantă în vederea participării angajaților la procesul decizional, a protejării drepturilor și intereselor acestora, precum și în vederea creării unei atmosfere armonioase” (38).

(98) Prezența și intervenția statului pe piețele financiare (a se vedea și punctul 3.3.1.8 de mai jos), precum și în furnizarea materiilor prime și a factorilor de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței (39). Astfel, prezența statului în întreprinderile – inclusiv IDS – din sectorul aluminiului și din alte sectoare (cum ar fi sectorul financiar și cel al factorilor de producție) permite GC să intervină în ceea ce privește prețurile și costurile.

3.3.1.5. Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază: existența unor politici sau măsuri publice discriminatorii în favoarea furnizorilor interni sau care influențează în alt mod forțele de pe piața liberă

(99) Direcția economiei chineze este determinată într-o mare măsură de un sistem complex de planificare, care stabilește priorități și prevede obiective asupra cărora trebuie să se concentreze administrațiile centrale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative, care acoperă practic toate sectoarele economice. Obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au caracter obligatoriu, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător de guvernare. În ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt direcționate către sectoare desemnate de guvern ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic într-un alt mod, în loc să fie alocate după cum dictează forțele pieței (40).

(100) De exemplu, guvernul joacă un rol esențial în dezvoltarea sectorului chinez al aluminiului. Acest lucru este confirmat în numeroasele planuri, directive și alte documente care țin direct sau indirect de sector, care sunt emise la nivel național, regional și municipal. Prin aceste instrumente și prin altele, guvernul conduce și controlează practic fiecare aspect al dezvoltării și al funcționării sectorului aluminiului. Astfel de politici au un impact direct sau indirect important asupra costurilor de producție ale produselor din aluminiu.

(101) În conformitate cu constatările Comisiei în cauza referitoare la anumite folii de aluminiu în rulouri originare din China (41), în cauza referitoare la extrudatele din aluminiu (42) și în cauza referitoare la produsele laminate plate din aluminiu (măsuri provizorii) (43), următoarele fapte sunt aplicabile prin analogie produsului în cauza de față, care este, în mod similar, un produs din aluminiu din aval.

(102) Deși cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială (44) care vizează perioadă de anchetă nu conține dispoziții specifice privind aluminiul, acesta prevede, pentru industria metalelor neferoase în general, o strategie de promovare a cooperării internaționale în ceea ce privește capacitatea de producție și fabricarea de echipamente. Pentru a atinge aceste obiective, planul confirmă că va îmbunătăți schemele de sprijin legate de impozitare, finanțe, asigurări, investiții și platforme de finanțare, precum și de platformele de evaluare a riscurilor (45).

(103) Planul sectorial corespunzător, „Planul de dezvoltare a industriei metalelor neferoase (2016-2020)” (denumit în continuare „planul”) stabilește politicile și obiectivele specifice pe care guvernul intenționează să le realizeze pentru o serie de industrii ale metalelor neferoase (46), inclusiv pentru industria aluminiului.

(104) Planul vizează îmbunătățirea gamei de tipuri de produse fabricate de industria aluminiului din China, printre altele, prin susținerea inovației. Acesta îndeamnă la dezvoltarea rapidă a sistemului de proprietate mixtă și la stimularea vitalității IDS. În plus, planul prevede posibilitatea stocării metalelor neferoase, îmbunătățirea securității resurselor, inclusiv a aluminiului, și stabilește obiective cantitative specifice în materie de reducere a consumului de energie, de creștere a ponderii aluminiului reciclat în producție și de creștere a gradului de utilizare a capacității de producție (47).

(105) Planul prevede, de asemenea, ajustări structurale, cu un control mai strict asupra noilor instalații de topire și eliminarea capacităților depășite. Acesta prevede repartizarea geografică a instalațiilor de prelucrare, se axează pe proiecte de dezvoltare a exploatării resurselor de bauxită și de alumină și cuprinde furnizarea energiei electrice și politica de stabilire a prețurilor (48).

(106) Cu această gamă largă de măsuri și de politici, planul reprezintă o continuare a Planului de ajustare și revitalizare a industriei metalelor neferoase din 2009, care a fost adoptat pentru a atenua efectele negative ale crizei financiare asupra industriei metalelor neferoase. Principalele obiective stabilite în plan includ, printre altele, controlul volumului produs, restructurarea, aprovizionarea cu materii prime, politica privind taxele la export, securitatea resurselor, constituirea de stocuri, inovarea tehnologică, politica financiară și planificarea și punerea în aplicare (49).

(107) Un alt document de politică prin care se vizează sectorul aluminiului este reprezentat de Condițiile standard aplicabile industriei aluminiului, elaborate de Ministerul Industriei și Tehnologiei Informației (denumit în continuare „MITI”) la 18 iulie 2013, pentru a accelera ajustarea structurală și a reduce extinderea dezordonată a capacităților de topire a aluminiului. Condițiile standard introduc cantități minime ale producției pentru instalațiile noi, standarde de calitate și norme de securitate a aprovizionării pentru bauxita și alumina importate și provenind din surse naționale. Condițiile standard arată că MITI este autoritatea responsabilă pentru standardizarea și gestionarea industriei aluminiului, precum și pentru publicarea listei de întreprinderi autorizate să activeze în industria aluminiului (50).

(108) În avizul de orientare privind crearea unui mediu de piață excelent, promovarea ajustării și a transformării structurale a industriei metalelor neferoase și creșterea beneficiilor elaborat de Biroul General al Consiliului de Stat în 2016 (2016/42) (51), autoritățile chineze declară ca principale obiective: „optimizarea structurii industriei metalelor neferoase; echilibrarea cererii și ofertei principalelor categorii de produse; menținerea ratei de utilizare a capacității de producție a aluminiului electrolitic la peste 80 %; creșterea semnificativă a capacității de securitate a aprovizionării cu resurse minerale, cum ar fi cuprul și aluminiul” (52). Documentul respectiv își propune drept obiectiv și „controlul strict al noii capacități de producție”. Pentru a atinge aceste obiective, sunt necesare: „garantarea punerii în aplicare a unor noi proiecte de construcție (reformate, extinse) și indispensabile din domeniul aluminiului electrolitic; […] utilizarea supravegherii sociale și a altor instrumente; intensificarea eforturilor de supraveghere și inspecție; investigarea și abordarea cu strictețe a noilor proiecte din domeniul aluminiului electrolitic care încalcă normele” (53). Aceste dispoziții demonstrează gradul substanțial de intervenție a GC în sectorul metalelor neferoase, inclusiv în sectorul aluminiului.

(109) Ingerința de mai sus în funcționarea sectorului aluminiului prin intermediul documentelor de planificare se reflectă și la nivel de provincie. De exemplu, Comunicarea Guvernului provinciei Shandong (unde își are sediul Donghai, un producător important de FCA) privind planul de punere în aplicare pentru accelerarea dezvoltării de înaltă calitate a celor șapte industrii mari consumatoare de energie (2018/248) din 6 noiembrie 2018 își propune drept obiectiv „încurajarea extinderii lanțului industrial al aluminiului electrolitic” prin intermediul următoarelor acțiuni: „creșterea în continuare a proporției aluminiului electrolitic lichid care face obiectul unei înalte prelucrări și a materialelor de prelucrare a aluminiului; accelerarea și promovarea extinderii lanțului industrial al aluminiului la produsele finite și produsele de calitate superioară; extinderea utilizării materialelor din aluminiu de calitate superioară; creșterea posibilităților de dezvoltare a industriei de prelucrare a aluminiului” (54).

(110) Statul a intervenit în funcționarea sectorului aluminiului cu mulți ani înainte de emiterea documentelor de politică menționate mai sus, această conduită fiind ilustrată, de exemplu, în Orientările pentru accelerarea restructurării industriei aluminiului (denumite în continuare „Orientările privind restructurarea”) (55), publicate de Comisia națională pentru dezvoltare și reformă în aprilie 2006. Aceasta a considerat că aluminiul este un produs fundamental pentru dezvoltarea economiei naționale. Orientările privind restructurarea menționează că, în cadrul punerii în aplicare a politicii de dezvoltare industrială aprobată de Consiliul de Stat, se vor atinge obiective specifice în anumite domenii. Aceste domenii au fost: creșterea gradului de concentrare a industriei; accesul la capitalul financiar (a se vedea și punctul 3.3.1.8 de mai jos); organizarea industriei; controlul strict al exporturilor de aluminiu electrolitic și eliminarea capacităților depășite.

(111) În plus, prețul factorilor de producție esențiali, cum ar fi energia și electricitatea, este influențat și de diferitele tipuri de intervenții ale statului (56). În special, statul a intervenit în favoarea producătorilor chinezi prin stabilirea de prețuri la energie diferențiate și mai avantajoase. În avizul de orientare privind crearea unui mediu de piață excelent, promovarea ajustării și transformării structurale a industriei metalelor neferoase și creșterea beneficiilor menționat mai sus, autoritățile chineze au recunoscut drept obiectiv strategic „continuarea punerii în aplicare a politicii diferențiate în materie de prețuri la energia electrică; încurajarea utilizatorilor eligibili de energie electrică să încheie acorduri directe cu întreprinderile producătoare de energie electrică; stabilirea prețurilor prin negociere” (57). Comisia a stabilit, de asemenea, că politici similare au fost puse în aplicare la nivel de provincie. De exemplu, în provincia Yunnan, potrivit informațiilor raportate de China Industry Journal în noiembrie 2019: „În vederea punerii în aplicare a planului, Yunnan a adoptat succesiv politici specifice precum «Avizul de punere în aplicare privind promovarea dezvoltării integrate a materialelor hidroelectrice și a celor din aluminiu» și «Planul de implementare a prețurilor preferențiale pentru promovarea utilizării hidroelectricității». Reiese în mod clar că orice întreprindere care își repartizează cota de capacitate în Yunnan beneficiază de politica «prețului preferențial, transmisie integrală», ceea ce înseamnă că, în primii cinci ani, aluminiul electrolitic beneficiază de un preț special al energiei electrice preferențiale, în valoare de 0,25 RMB per kWh. În ceea ce privește înalta prelucrare a materialelor, se acordă un preț special preferențial pentru energia electrică, și anume 0,20 RMB per kWh. Potrivit rapoartelor, proiectele integrate ale Henan Shenhuo și Sichuan Qiya, cu respectivele cote de capacitate pentru construcție în Yunnan, au beneficiat deja de pe urma politicii privind proiectele de integrare și au semnat acorduri relevante cu guvernele locale, întreprinderile producătoare de energie electrică și societățile producătoare de energie electrică” (58).

(112) Ca un alt exemplu de intervenție a statului la nivel de provincie, în Comunicarea guvernului provinciei Shandong privind planul de punere în aplicare pentru accelerarea dezvoltării de înaltă calitate a celor șapte industrii mari consumatoare de energie (a se vedea considerentul 109), autoritățile au emis obiective de transformare și de modernizare a industriei aluminiului electrolitic în ceea ce privește utilizarea energiei: „Până în 2022, consumul de energie electrică al aluminiului electrolitic pe tonă de aluminiu trebuie să scadă la aproximativ 12 800 kWh, rata de înaltă prelucrare electrolitică a aluminiului în provincie trebuie să fie de aproximativ 50 %, iar valoarea adăugată a aluminiului pe tonă trebuie să crească cu mai mult de 30 % în medie” (59).

(113) Asociațiile industriale chineze joacă un rol important în ceea ce privește aplicarea dispozițiilor cuprinse în documentele de planificare de mai sus. Aceste entități trebuie să garanteze că industria pune în aplicare politicile GC. Această responsabilitate este confirmată de faptul că, în activitatea lor, acestea colaborează îndeaproape cu autoritățile de stat, ceea ce se reflectă în statutul lor. În cazul sectorului aluminiului, statutul asociației industriei metalelor neferoase din China afirmă, în special, că „[a]sociația aderă la linia de bază a partidului și la diverse principii și politici, respectă Constituția, legile, reglementările și politicile naționale și respectă valorile sociale și morale. Aceasta respectă scopul de a servi guvernul, industria, întreprinderile și administratorii de întreprinderi; instituie și îmbunătățește mecanismul de autodisciplină industrială; implică pe deplin personalul guvernului pentru a obține asistență; joacă un rol de legătură între guvern și întreprinderi” (articolul 3). În același sens, articolul 25 prevede că președintele, vicepreședintele și secretarul general al asociației trebuie: „să adere la linia, principiile și politicile partidului și să aibă bune calități politice” (60).

(114) În mod similar, statutul asociației industriei producătoare de produse neferoase din China prevede că „[a]sociația acceptă activitatea de orientare, supraveghere și gestionare în afaceri a Comisiei de supraveghere și administrare a activelor deținute de stat din cadrul Consiliului de Stat, a Ministerului Afacerilor Civile și a Asociației industriei metalelor neferoase din China” (articolul 4). Unul dintre elementele stabilite ale domeniului de activitate al asociației este, de asemenea, acela de „a prezenta în mod activ sugestii și opinii cu privire la dezvoltarea industriei, politicile, actele cu putere de lege și normele administrative ale industriei, în conformitate cu principiile și sarcinile generale ale partidului și ale statului referitoare la construirea unui sistem de economie socialistă de piață și ținând seama de situația reală a industriei” (articolul 6). În cele din urmă, articolul 22 prevede, de asemenea, că președintele, vicepreședintele și secretarul general al asociației trebuie, printre altele: „să adere la linia, principiile și politicile partidului și să aibă bune calități politice” (61).

(115) Astfel, numeroasele planuri, directive și alte documente referitoare la aluminiu emise la nivel național, regional și municipal ilustrează în mod clar gradul ridicat de intervenție a guvernului chinez în sectorul aluminiului (62). Prin aceste instrumente și prin altele, guvernul conduce și controlează practic fiecare aspect al dezvoltării și al funcționării sectorului.

(116) Dincolo de planuri, statul a intervenit în acest sector, printre altele, prin măsuri legate de export, inclusiv instituirea unor taxe la export, a unui contingent la export, a unor cerințe privind performanța exporturilor și a unor cerințe privind prețurile minime de export pentru diferite materii prime necesare în producția de aluminiu.

(117) De asemenea, GC descurajează exporturile de aluminiu primar și de factori de producție ai acestuia, cu scopul de a promova produse din aluminiu cu valoare adăugată mai mare. Acest obiectiv este urmărit prin acordarea de reduceri de TVA complete sau parțiale pentru produsele din aluminiu din aval, în combinație cu reduceri parțiale de TVA și taxe la export pentru aluminiul primar (63).

(118) Printre alte tipuri de intervenții ale statului care conduc la distorsiuni ale pieței se numără politica de stocare prin Biroul rezervelor de stat și rolul Shanghai Futures Exchange (SHFE) (64). În plus, mai multe anchete în materie de apărare comercială au stabilit că guvernul chinez a acordat în mod constant diferite tipuri de măsuri de ajutor de stat producătorilor de aluminiu (65). Intervenția extinsă a GC în sectorul aluminiului a condus la supracapacitate (66), care este, fără îndoială, cea mai clară ilustrare a implicațiilor politicilor GC și a distorsiunilor rezultate.

(119) Studiul OCDE a identificat, de asemenea, un sprijin guvernamental suplimentar care influențează forțele pieței din sectorul aluminiului. Un astfel de sprijin ar lua în mod obișnuit forma vânzării factorilor de producție, în special a energiei electrice și a aluminei primare, la prețuri inferioare pieței (67). Studiul OCDE descrie în continuare modul în care sunt transpuse obiectivele GC pentru sectorul aluminiului în politici industriale și acțiuni specifice la nivel provincial și local, inclusiv, de exemplu, prin injecții de capital, drepturi prioritare de posesie asupra resurselor minerale, granturi guvernamentale și subvenții sau stimulente fiscale (68).

(120) În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de sprijinire a principalelor industrii, inclusiv a sectorului aluminiului, care include producția de produse FCA. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze în mod liber.

3.3.1.6. Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază: lipsa, aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul, întreprinderile sau proprietatea

(121) Conform informațiilor din dosar, sistemul chinez de declarare a falimentului este inadecvat pentru îndeplinirea principalelor sale obiective, cum ar fi acela de a stinge în mod echitabil creanțele și datoriile și de a proteja drepturile și interesele legale ale creditorilor și debitorilor. Acest aspect pare să se datoreze faptului că, deși legislația chineză în materie de faliment se bazează, din punct de vedere formal, pe principii similare celor aplicate în legislațiile corespunzătoare din alte țări decât China, sistemul chinez este caracterizat de o aplicare insuficientă sistematică. Este bine știut că numărul falimentelor rămâne scăzut în raport cu dimensiunea economiei țării, nu în ultimul rând deoarece procedura de insolvență suferă de o serie de deficiențe, care acționează efectiv ca un factor de descurajare a declarării falimentului. Mai mult decât atât, rolul statului în procedurile de insolvență rămâne puternic și activ, având adesea o influență directă asupra rezultatului procedurii (69).

(122) În plus, deficiențele sistemului drepturilor de proprietate sunt deosebit de evidente în ceea ce privește dreptul de proprietate asupra terenurilor și drepturile de folosință asupra terenurilor în RPC (70). Toate terenurile sunt deținute de statul chinez (terenuri rurale deținute în mod colectiv și terenuri urbane aflate în proprietatea statului). Alocarea terenurilor se face exclusiv de către stat. Există dispoziții legale care vizează atribuirea drepturilor de folosință asupra terenurilor într-un mod transparent și la prețul pieței, de exemplu prin introducerea procedurilor de licitație. Totuși, se întâmplă frecvent ca aceste dispoziții să nu fie respectate, anumiți cumpărători obținându-și terenurile gratuit sau sub prețul pieței (71). În plus, autoritățile urmăresc deseori obiective politice specifice, inclusiv punerea în aplicare a planurilor economice în cadrul alocării terenurilor (72).

(123) La fel ca alte sectoare din economia chineză, producătorii de produse FCA se supun normelor obișnuite prevăzute de legislația Chinei privind falimentul, societățile comerciale și proprietatea. Acest aspect are ca efect faptul că și aceste societăți sunt supuse distorsiunilor descendente care rezultă din aplicarea discriminatorie sau asigurarea inadecvată a respectării legislației privind falimentul și proprietatea. Prezenta anchetă nu a dezvăluit nimic care să pună la îndoială aceste constatări. Ca atare, Comisia a concluzionat că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător, ceea ce conduce la distorsiuni atunci când sunt menținute întreprinderi insolvente pe linia de plutire și când sunt atribuite drepturi de folosință a terenurilor în RPC. Aceste considerații, pe baza dovezilor disponibile, par să fie pe deplin aplicabile inclusiv în sectorul produselor FCA.

(124) Această constatare este susținută de determinarea provizorie afirmativă a DC din cadrul anchetei sale privind anumite folii de aluminiu provenite din China, care a constatat, pe baza datelor disponibile, că furnizarea de terenuri de către guvernul Chinei pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată constituie o contribuție financiară în sensul secțiunii 771 (5)(D) din Legea privind tarifarea din 1930, astfel cum a fost modificată (73).

(125) Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că aplicarea legilor privind falimentul și proprietatea în sectorul aluminiului, inclusiv în ceea ce privește produsul în cauză, a fost discriminatorie sau inadecvată.

3.3.1.7. Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază: distorsionarea costurilor salariale

(126) Un sistem de salarizare bazată pe piață nu se poate dezvolta pe deplin în RPC, deoarece lucrătorii și angajatorii sunt împiedicați să își exercite drepturile la organizare colectivă. China nu a ratificat o serie de convenții fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (denumită în continuare „OIM”), în special cele privind libertatea de asociere și negocierea colectivă (74). Conform legislației naționale, este activă doar o singură organizație sindicală. Această organizație nu este, totuși, independentă de autoritățile statului, iar implicarea sa în negocierea colectivă și în protecția drepturilor lucrătorilor rămâne rudimentară (75). În plus, mobilitatea forței de muncă din RPC este limitată de sistemul de înregistrare a gospodăriilor, care limitează accesul la întreaga gamă de asigurări sociale și de alte beneficii pentru rezidenții locali dintr-o anumită zonă administrativă. Aceasta are, în mod obișnuit, drept consecință faptul că lucrătorii care nu sunt în posesia înregistrării domiciliului local se găsesc într-o situație de muncă vulnerabilă și primesc venituri mai mici decât titularii înregistrării domiciliului (76). Aceste constatări indică o distorsionare a costurilor salariale în RPC.

(127) Nu a fost prezentat niciun element de probă relevant care să arate că sectorul aluminiului, inclusiv producătorii de produse FCA, nu ar fi supuși sistemului chinez de drept al muncii descris mai sus. Prin urmare, sectorul aluminiului este afectat de distorsiunile costurilor salariale atât direct (în contextul fabricării produsului în cauză sau a materiei prime utilizate în producția acestuia), cât și indirect (în contextul accesului la capital sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC).

3.3.1.8. Distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază: accesul la finanțare acordat de instituțiile care pun în aplicare obiectivele de politică publică sau care, în vreun alt fel, nu acționează independent de stat

(128) Accesul la capital al actorilor corporativi din RPC este afectat de diverse distorsiuni.

(129) În primul rând, sistemul financiar chinez este caracterizat de poziția puternică a băncilor deținute de stat (77), care, atunci când acordă acces la finanțare, iau în considerare alte criterii decât viabilitatea economică a unui proiect. În mod similar cu IDS nefinanciare, băncile rămân legate de stat nu numai prin situația proprietății, ci și prin relații personale (directorii executivi ai instituțiilor financiare mari de stat sunt, în ultimă instanță, numiți de PCC) (78) și, tot ca în cazul IDS nefinanciare, băncile aplică în mod regulat politici publice elaborate de guvern. Astfel, băncile respectă o obligație legală explicită de a-și desfășura activitatea în conformitate cu nevoile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicilor industriale ale statului (79). Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (80).

(130) Deși se recunoaște faptul că diverse dispoziții legale se referă la necesitatea de a respecta comportamentul bancar obișnuit și normele prudențiale – cum ar fi necesitatea de a examina bonitatea debitorului – un volum copleșitor de elemente de probă, inclusiv constatările efectuate în cadrul anchetelor în materie de apărare comercială, sugerează că aceste dispoziții joacă doar un rol secundar în aplicarea diferitelor instrumente juridice.

(131) De exemplu, GC a clarificat foarte recent faptul că inclusiv deciziile din sectorul bancar comercial privat trebuie să fie supravegheate de către PCC și să rămână în conformitate cu politicile naționale. Unul dintre cele trei obiective generale ale statului în legătură cu guvernanța bancară este în prezent consolidarea autorității partidului în sectorul bancar și al asigurărilor, inclusiv în legătură cu aspectele operaționale și de gestionare din cadrul întreprinderilor (81). De asemenea, criteriile de evaluare a performanței băncilor comerciale trebuie să ia în considerare, în prezent, în mod specific felul în care entitățile „deservesc obiectivele naționale de dezvoltare și economia reală” și, în special, felul în care acestea „deservesc industriile strategice și emergente” (82).

(132) În plus, ratingurile obligațiunilor și creditelor sunt adesea distorsionate din mai multe motive, inclusiv din cauza faptului că evaluarea riscurilor este influențată de importanța strategică a întreprinderii în cauză pentru GC și de soliditatea oricărei garanții implicite din partea guvernului. Estimările sugerează în mod ferm că ratingurile de credit din China corespund în mod sistematic unor ratinguri internaționale inferioare (83).

(133) Acest lucru este amplificat de normele suplimentare existente, care direcționează finanțele către sectoare desemnate de guvern ca fiind încurajate sau importante într-un alt mod (84). Aceasta are drept rezultat o manieră preferențială de a acorda împrumuturi întreprinderilor deținute de stat, întreprinderilor private mari care beneficiază de relații la nivel înalt și întreprinderilor din sectoare industriale esențiale, ceea ce implică faptul că disponibilitatea și costul capitalului nu sunt egale pentru toți jucătorii de pe piață.

(134) În acest sens, studiul OCDE menționează dovezi empirice potrivit cărora anumiți producători de aluminiu din RPC au obținut finanțare în condiții preferențiale, costul finanțării nefiind, se pare, influențat de nivelul corespunzător de îndatorare al întreprinderilor. Potrivit studiului respectiv, un producător de aluminiu deținut de stat a declarat în mod explicit în prospectul obligațiunilor din 2016 că atrage un sprijin financiar considerabil din partea băncilor chineze de susținere a politicilor, la o rată a dobânzii sub nivelul de referință. În mod similar, prospectul obligațiunilor din 2017 al unui alt producător deținut de stat menționează legăturile puternice ale întreprinderii cu băncile chineze, inclusiv băncile de susținere a politicilor, care au oferit întreprinderii respective surse de finanțare la costuri reduse. Studiul OCDE concluzionează în această privință că, deși pot exista multe motive pentru care ratele dobânzii sunt scăzute în cazul acestor întreprinderi, discrepanța dintre indicatorii financiari neperformanți și ratele scăzute ale dobânzii poate sugera o eventuală subevaluare a riscului asociat acestor debitori (85).

(135) În al doilea rând, costurile îndatorării au fost menținute în mod artificial la un nivel scăzut pentru a stimula creșterea investițiilor. Aceasta a condus la utilizarea excesivă a investițiilor de capital, cu o profitabilitate tot mai redusă a investițiilor. Acest fapt este ilustrat de recenta creștere a gradului de îndatorare a întreprinderilor din sectorul de stat, în pofida unei scăderi accentuate a rentabilității, ceea ce sugerează că mecanismele utilizate în sistemul bancar nu corespund unor răspunsuri comerciale normale.

(136) În al treilea rând, deși liberalizarea ratei nominale a dobânzii a fost realizată în octombrie 2015, semnalele la nivel de prețuri nu sunt încă rezultatul forțelor de pe piața liberă, ci sunt influențate de denaturările induse de guvern. Cota creditării la rata dobânzii de referință sau sub această rată continua să reprezinte cel puțin o treime din totalul creditării la sfârșitul anului 2018 (86). Mass-media oficială din RPC a raportat recent faptul că PCC a solicitat „orientarea ratei dobânzii pe piața de creditare în sens descendent” (87). Ratele dobânzilor menținute în mod artificial la niveluri reduse au ca rezultat stabilirea unor prețuri prea mici și, prin urmare, utilizarea excesivă a capitalului.

(137) Creșterea totală a creditelor în RPC indică o înrăutățire a eficienței alocării de capital, fără a exista semne de înăsprire a condițiilor de creditare care ar fi de așteptat într-un mediu de piață nedistorsionat. Prin urmare, creditele neperformante au înregistrat o creștere rapidă în ultimii ani. Confruntat cu o situație de creștere a riscului legat de rambursarea datoriilor, GC a optat pentru evitarea neplății. În consecință, problemele legate de creditele nerecuperabile au fost abordate prin măsuri de reînnoire a datoriilor, creându-se așa-numitele companii „zombi”, sau prin transferarea proprietății asupra datoriei (de exemplu, prin fuziuni sau conversii ale creanțelor în acțiuni), fără a se elimina însă neapărat problema generală a datoriei și fără să se abordeze cauzele fundamentale ale acesteia.

(138) În esență, în ciuda măsurilor recente de liberalizare a pieței, sistemul de credite pentru întreprinderi al RPC este afectat de distorsiuni semnificative rezultate din rolul omniprezent și continuu al statului pe piețele de capital.

(139) Nu s-au prezentat elemente de probă care să ateste că sectorul aluminiului, inclusiv producătorii de produse FCA, ar fi scutit de intervenția statului în sistemul financiar descrisă mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor de piață la toate nivelurile.

3.3.1.9. Natura sistemică a distorsiunilor menționate

(140) Comisia a remarcat faptul că distorsiunile descrise în raport sunt caracteristice pentru economia chineză. Elementele de probă disponibile atestă că faptele și caracteristicile sistemului chinez, descrise la punctele 3.3.1.1-3.3.1.5 de mai sus, se aplică în întreaga țară și în toate sectoarele economiei. Același lucru este valabil și pentru descrierea factorilor de producție menționați la punctele 3.3.1.6-3.3.1.8 de mai sus.

(141) Comisia reamintește că, pentru a fabrica produse FCA, este necesară o întreagă gamă de factori de producție. În dosarul de anchetă nu există elemente de probă care să arate că acești factori de producție nu ar proveni din RPC. Atunci când producătorii de produse FCA cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale lor) sunt expuse, în mod clar, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor ce afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, ei fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrative și în toate sectoarele.

(142) În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale produselor FCA pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în înțelesul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același raționament este valabil, de asemenea, pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. Argumentele și elementele de probă prezentate de producătorii-exportatori în această privință sunt abordate în secțiunea următoare.

3.3.1.10. Concluzie

(143) Analiza anterioară, care include o examinare a tuturor elementelor de probă disponibile referitoare la intervențiile publice în economia Chinei în general, precum și în sectorul aluminiului (inclusiv în sectorul produsului în cauză), a arătat că prețurile sau costurile produsului în cauză, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz.

3.3.1.11. Observațiile părților interesate

(144) Xiamen a susținut, ca răspuns la a doua notă, că nu este necesar să se recurgă la valori de referință în cazul în care factorii de producție sunt furnizați de Xiamen în condiții de concurență deplină. În special, Xiamen a susținut că prețurile de referință și prețurile stabilite de Xiamen pentru lingouri și plăci erau comparabile, ceea ce pare să respingă afirmațiile privind distorsiunile semnificative. În plus, Zhongji a susținut că a achiziționat materiile prime și energia pe bază comercială, în condiții de concurență deplină.

(145) Comisia a remarcat că, odată ce se stabilește că, din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în țara exportatoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, nu este adecvat să se folosească prețurile și costurile interne din țara exportatoare, valoarea normală se construiește pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate dintr-o țară reprezentativă adecvată, pentru fiecare producător-exportator, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. Aceeași dispoziție din regulamentul de bază permite utilizarea costurilor interne în măsura în care s-a stabilit în mod cert că acestea nu sunt distorsionate, pe baza unor elemente de probă precise și adecvate. Cu toate acestea, în cauza de față, atât Xiamen, cât și Zhongji nu au prezentat niciun astfel de element de probă precis și adecvat. Niveluri similare ale prețurilor anumitor materii prime în țara exportatoare și în țara reprezentativă nu indică, în sine, absența distorsiunilor semnificative în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, deoarece prețurile pot să fluctueze și să fie aliniate pe parcursul unei anumite perioade din mai multe alte motive. Dimpotrivă, există o serie de alți factori care contribuie la constatarea unor distorsiuni semnificative, astfel cum se arată în punctele 3.3.1.2-3.3.1.9. În consecință, simpla trimitere la comparabilitatea prețurilor interne ale anumitor materii prime cu valorile de referință din țara reprezentativă nu poate îndeplini condiția de a furniza elemente de probă precise și adecvate. Prin urmare, afirmațiile Xiamen și Zhongji au trebuit să fie respinse.

(146) În plus, în observațiile sale cu privire la deschiderea anchetei, Xiamen a afirmat în primul rând că articolul 2 alineatul (6a) este incompatibil cu Acordul antidumping al OMC (denumit în continuare „Acordul privind PAD”). Acest lucru se datorează faptului că, în primul rând, articolul 2.2 din Acordul privind PAD prevede trei scenarii care permit construirea valorii normale: (i) vânzările nu se efectuează în cadrul operațiunilor comerciale normale; (ii) există o situație specială pe piață sau (iii) din cauza volumului scăzut de vânzări pe piața internă, astfel de vânzări nu sunt reprezentative. Xiamen a susținut că distorsiunile semnificative nu îndeplinesc niciunul dintre cele trei criterii. Această societate a susținut în continuare că, deși s-ar putea considera că noțiunea de distorsiuni semnificative intră sub incidența celui de al doilea criteriu de mai sus, grupul special al OMC în cauza DS529 Australia – măsurile antidumping instituite asupra hârtiei de copiator A4 a confirmat că, pentru a considera că o comparație corectă între vânzările de pe piața internă și vânzările la export este afectată „din cauza situației specifice a pieței”, nu este suficient ca prețul intern al produsului în cauză și factorii săi de producție să fie afectați de distorsiuni guvernamentale. În plus, Xiamen a afirmat că, în ceea ce privește Comisia, aceasta a aplicat în mod sistematic construirea valorii normale, în condițiile în care ar trebui să verifice îndeplinirea condițiilor prevăzute la articolul 2.2 din Acordul privind PAD de la caz la caz. Xiamen a susținut în continuare că, potrivit articolului 2.2 din Acordul privind PAD, construirea valorii normale trebuie să reflecte „un cost în țara de origine”, astfel cum s-a confirmat în cauzele OMC DS529 Australia – măsurile antidumping instituite asupra hârtiei de copiator A4 și DS473 Uniunea Europeană – măsurile antidumping instituite asupra biomotorinei din Argentina. Mai mult, Xiamen a susținut că valoarea normală ar trebui