ANEXĂ

„VALLE d'ITRIA”

PGI-IT-A0604-AM04

Data cererii: 24.6.2016

CERERE DE MODIFICARE A CAIETULUI DE SARCINI

1. Norme aplicabile modificării

Articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 – modificare care nu este minoră

2. Descrierea și justificarea modificării

2.1. Denumirea și vinurile: adăugarea unor noi tipuri de vinuri

Descriere: Toate categoriile de vinuri cu IGT „Valle d'Itria” care fuseseră enumerate anterior la articolul 2 alineatul (1) („Bianco, inclusiv vinuri petiante, spumante, din struguri supramaturați și Passito; Rosso, inclusiv vinuri petiante, din struguri supramaturați, Passito și Novello; Rosato, inclusiv petiante și Novello”) figurează de acum la articolul 1 din caietul de sarcini al produsului (Denumirea și vinurile).

Lista tipurilor se completează, de asemenea, prin adăugarea vinurilor spumante roșii și roze și a unei referiri la tipuri cu specificarea soiului de struguri.

Prin urmare, această listă a fost actualizată și reformulată după cum urmează:

„(a) Bianco, inclusiv vinurile petiante, spumante, din struguri supramaturați și Passito;

(b) Rosso, inclusiv vinurile petiante, spumante, din struguri supramaturați, Passito și Novello;

(c) Rosato, inclusiv vinurile petiante, spumante și Novello;

(d) vin cu specificarea soiului de struguri, în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 2 de mai jos”.

Motive: Caietul de sarcini al produsului a fost revizuit astfel încât toate vinurile produse să fie indicate în mod consecvent la articolul 1 – Denumirea și vinurile.

Includerea vinurilor spumante roșii și roze este justificată de capacitatea tradițională a arealului de producție de a produce aceste tipuri de vinuri, de interesul ridicat al piețelor pentru vinuri noi, obținute în principal din soiuri de struguri autohtone, și de continua evoluție ascendentă a pieței în ceea ce privește vinurile spumante, în special vinurile de culoare roșu deschis și roze deja produse în categoria petiantă.

Această modificare privește articolul 1 din caietul de sarcini și secțiunea privind „Descrierea vinurilor” din documentul unic.

2.2. Denumirea și vinurile

Descriere: S-a eliminat referința generică la „musturi”.

Motive: Deoarece, în conformitate cu legislația UE actuală, o IGP nu poate fi rezervată categoriei „musturi”, ci doar categoriei „must de struguri parțial fermentat”, categorie care nu este reglementată în prezentul caiet de sarcini.

Această modificare privește articolul 1 din caietul de sarcini și nu afectează documentul unic.

2.3. Combinarea soiurilor de struguri

Descriere: Includerea soiurilor de struguri autohtone Marchione, Maresco, Minutolo și Ottavianello în lista prevăzută la articolul 2 alineatul (2) din caietul de sarcini, care privește soiurile de struguri ce pot fi specificate pe etichetele vinurilor cu IGT „Valle d'Itria”. S-a actualizat lista corespunzătoare a soiurilor de struguri care pot fi cultivate în provinciile care cuprind arealul de producție al IGT „Valle d'Itria”, listă anexată la caietul de sarcini.

Motivele care stau la baza modificării: Modificarea propusă a devenit posibilă în urma recuperării, a caracterizării, a înregistrării și a îmbunătățirii productive și oenologice a numeroase alte soiuri locale, care supraviețuiseră, în principal, ca plante neidentificate și foarte dispersate, în plantații viticole monosoi vechi din Valle d'Itria, în special acele soiuri autohtone minore care se găsesc în mod tradițional în vechile plantații viticole din Apulia, care folosesc lucrări de tăiere ce dau viței-de-vie o formă de trunchi de con răsturnat (numită „en gobelet”), aproape întotdeauna alături de soiuri cultivate pe scară mai largă și de alte soiuri minore. În plus, recenta redescoperire și îmbunătățire a soiurilor, care au fost selecționate și îmbunătățite din punctul de vedere al sănătății, au oferit producătorilor din Apulia un nou mod de a se afirma, prin vinuri locale cu caracteristici excepționale și unice.

— Soiul Marchione, datorită acidității ridicate și componentelor sale aromatice, este potrivit pentru producerea vinurilor seci și a vinurilor spumante și pentru cupajare cu scopul de a spori/diferenția complexitatea aromatică și de a îmbunătăți caracteristicile organoleptice ale vinurilor albe din Valle d'Itria;

— Soiul Maresco are niveluri mari de zahăr și aciditate ridicată, ceea ce îl face potrivit pentru vinurile spumante;

— Soiul Ottavianello are caracteristici fizice excelente și, prin urmare, se pretează bine la producerea vinurilor roșii și roze, inclusiv a celor petiante și spumante, permițând obținerea unor vinuri ușoare, gata pentru consum;

— Aciditatea și aromele soiului Minutolo fac din acesta o bază ideală pentru producerea vinurilor spumante și a vinurilor speciale. Recenta redescoperire și recuperare a soiului de struguri Minutolo, care a fost selecționat și îmbunătățit din punctul de vedere al sănătății, le-a oferit producătorilor din Apulia un nou mod de a se afirma pe piața vinurilor albe locale. Lucrările fundamentale de îmbunătățire a soiurilor autohtone minore, și anume îmbunătățirea sănătății plantelor, identificarea eventualelor clone și procesele ulterioare de certificare, precum și analizele aptitudinilor prin microvinificare au fost efectuate de Centrul de Cercetare, Experimente și Formare în Agricultură „Basile Caramia” (CRSFA) din Locorotondo.

Prezenta modificare privește articolul 2 din caietul de sarcini și secțiunea privind „Descrierea vinurilor” din documentul unic.

2.4. Legătura cu mediul geografic

Descrierea modificării caietului de sarcini și a documentului unic: S-au adăugat detalii privind legătura cu mediul geografic, cu o descriere după categoria de produs. S-au adăugat, de asemenea, informații suplimentare cu privire la arealul geografic relevante pentru legătura, calitatea, reputația sau alte caracteristici care pot fi atribuite acestei origini geografice și cu privire la interacțiunea cauzală a acestor elemente. S-au oferit explicații cu privire la baza indicației geografice în ceea ce privește calitatea, reputația și caracteristicile specifice ale produselor.

Motive: Pentru a se asigura conformitatea caietului de sarcini cu cerințele legale în vigoare.

Prezenta modificare privește articolul 8 din caietul de sarcini și secțiunea privind „Legătura cu arealul geografic” din documentul unic.

2.5. Organismul de control

Descriere: Modificare formală a caietului de sarcini pentru actualizarea referinței juridice: Formularea „articolul 13 din Decretul legislativ nr. 61/2010” s-a înlocuit cu „articolul 64 din Legea nr. 238/2016”. De asemenea, anexa 2 la dosarul tehnic s-a actualizat în consecință.

Prezenta modificare privește articolul 9 din caietul de sarcini și nu afectează documentul unic.

2.6. Standarde viticole

Descriere: alineatul (4), „Strugurii utilizați pentru producerea vinurilor petiante și spumante pot, prin derogare, să furnizeze o tărie alcoolică naturală minimă în volume care este cu 0,5 % mai mică”, se înlocuiește cu următorul text: „Strugurii utilizați pentru producerea vinurilor petiante și spumante trebuie să asigure o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 9,5 %”.

Motivele care stau la baza modificării: Tăria alcoolică naturală minimă în volume a fost specificată ca fiind de 9,5 % pentru vinurile petiante și spumante, eliminându-se astfel posibilitatea unei reduceri cu 0,5 % prin derogare; acest lucru este necesar pentru ca indicațiile oferite producătorilor să fie clare.

Prezenta modificare privește articolul 4 din caietul de sarcini și nu afectează documentul unic.

2.7. Standarde de vinificație

Se elimină ultimul paragraf de la alineatul (5): „Aceasta nu aduce atingere derogării prevăzute de legislația în vigoare care permite desfășurarea operațiunilor de vinificație în afara arealului de producție delimitat până la 31 decembrie 2012”.

Motive: Aceasta este o modificare formală datorată anulării dispoziției derogatorii, prevăzută la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei (1), deoarece nu mai este valabilă.

Prezenta modificare privește articolul 5 din caietul de sarcini și nu afectează documentul unic.

2.8. Caracteristicile în momentul consumului

1. Pentru vinul „Valle d'Itria” Rosso Frizzante, cuvântul „roz” din descrierea culorii s-a înlocuit cu „roșu”.

Motivele care stau la baza modificării: Corecție formală a unei greșeli de tipar, pentru a asigura coerența cu caracteristicile în momentul consumului în ceea ce privește culoarea vinului „Valle d'Itria” Rosso Frizzante.

2. Pentru vinurile „Valle d'Itria” Rosso și Bianco din struguri supramaturați, tăria alcoolică dobândită minimă în volume se modifică din „11,0 %” în „12,0 %”.

Motivele care stau la baza modificării: Pentru a asigura conformitatea caietului de sarcini cu valorile prevăzute de legislația în vigoare pentru categoria (16) „Vin din struguri supramaturați”, astfel cum sunt prevăzute în partea II din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

3. Se adaugă caracteristici în momentul consumului pentru vinurile „Valle d'Itria” Rosso Spumante și Rosato Spumante;

Motivele care stau la baza modificării: Întrucât vinurile roșii și roze au fost adăugate la categoria vinurilor spumante, care era deja prezentă în IGT Valle d'Itria, era necesară adăugarea descriptorilor relevanți;

4. Pentru vinurile „Valle d'Itria” Rosso Frizzante și Rosato Frizzante, tăria alcoolică totală minimă în volume s-a modificat din „9,5 %” în „10,5 %”.

Motivele care stau la baza modificării: Creșterea este în conformitate cu valorile măsurate efectiv pentru aceste vinuri în arealul de producție al IGT „Valle d'Itria”; scopul este, prin urmare, de a promova nivelul de calitate atins pentru aceste vinuri.

5. Pentru vinurile „Valle d'Itria” Rosso Novello, la caracteristicile în momentul consumului se adaugă o valoare de „5,0 g/l” a acidității totale minime.

Motivele care stau la baza modificării: Este vorba despre o modificare formală; valoarea de mai sus s-a adăugat acum deoarece nu fusese inclusă în caietul de sarcini anterior.

Prezenta modificare privește articolul 6 din caietul de sarcini și secțiunea privind „Descrierea vinurilor” din documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1. Denumirea produsului

Valle d'Itria

2. Tip de indicație geografică

IGP – Indicație geografică protejată

3. Categorii de produse vitivinicole

1. Vin

4. Vin spumant

8. Vin petiant

16. Vin din struguri supramaturați

4. Descrierea vinului (vinurilor)

Vin Bianco cu IGP „Valle d'Itria” (1), inclusiv cu specificarea soiului de struguri

Culoare: galben-pai mai mult sau mai puțin intens, eventual cu tonuri verzui mai mult sau mai puțin intense;

Aromă: plăcută, delicată, fructată, adesea cu note de fructe albe, eventual cu arome de citrice sau florale, variind în funcție de soiurile de struguri utilizate;

Gust: proaspăt, de la sec la demisec;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 10,5 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin din struguri supramaturați Bianco cu IGP „Valle d'Itria” (16), inclusiv cu specificarea soiului de struguri

Culoare: de la galben-pai la auriu;

Aromă: distinctă, delicată, persistentă, uneori cu arome de fructe albe coapte, de fructe confiate sau alte note tipice, variind în intensitate în funcție de soiurile de struguri utilizate;

Gust: de la sec la dulce, tipic, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 15,0 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) 12 Aciditatea totală minimă 4 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin petiant Bianco cu IGT „Valle d'Itria” (8), inclusiv cu specificarea soiului de struguri

Spumă: fină și evanescentă;

Culoare: galben-pai mai mult sau mai puțin intens, uneori cu tonuri verzui mai mult sau mai puțin intense, în funcție de soiul de struguri utilizat;

Aromă: delicată și fructată, adesea cu arome de fructe albe, uneori cu arome florale sau de citrice, variind în intensitate în funcție de soiurile de struguri utilizate;

Gust: de la sec la demidulce, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 9,5 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin Bianco „Passito” cu IGP „Valle d'Itria” (1), inclusiv cu specificarea soiului de struguri

Culoare: de la galben-pai la auriu;

Aromă: distinctă, delicată, persistentă; fructe coapte delicate, uneori cu note de miere și de caise, mai mult sau mai puțin intense în funcție de soiurile de struguri utilizate;

Gust: de la sec la dulce, tipic, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 15,0 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) 11 Aciditatea totală minimă 4 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin spumant Bianco Spumante cu IGP „Valle d'Itria” (4), inclusiv cu specificarea soiului de struguri

Spumă: fină și persistentă;

Culoare: galben-pai mai mult sau mai puțin intens, eventual cu tonuri de auriu;

Aromă: dulce, complexă, cu arome de fructe bine coapte, uneori cu note de flori albe sau de citrice, în funcție de soiurile de struguri utilizate și cu notele tipice ale fermentării secundare;

Gust: proaspăt, cu o bună corpolență, fin, armonios, până la demidulce;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 9,5 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 14,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 5 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin Rosso cu IGP „Valle d'Itria” (1), inclusiv cu specificarea soiului de struguri

Culoare: de la roșu-rubiniu la roșu granat;

Aromă: plăcută, cu arome distincte de fructe roșii, eventual cu note condimentate datorate învechirii;

Gust: de la sec la demisec, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,5 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin spumant Rosso Spumante cu IGP „Valle d'Itria” (4)

Spumă: fină și persistentă;

Culoare: roșu mai mult sau mai puțin intens;

Aromă: delicată, fructată, adesea cu arome de fructe roșii coapte și cu notele tipice ale fermentării secundare;

Gust: de la sec la demidulce, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,0 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 5,0 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin din struguri supramaturați Rosso cu IGP „Valle d'Itria” (16), inclusiv cu specificarea soiului de struguri

Culoare: roșu-rubiniu, spre roșu granat după învechire;

Aromă: distinctă, delicată, cu arome persistente de fructe roșii, uneori de gem, eventual cu note condimentate pe măsură ce vinul se învechește;

Gust: de la dulce la sec, tipic, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 15,0 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 24,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) 12 Aciditatea totală minimă 4 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin petiant Rosso Frizzante cu IGP „Valle d'Itria” (8), inclusiv cu specificarea soiului de struguri

Spumă: fină și evanescentă;

Culoare: roșu mai mult sau mai puțin intens;

Aromă: delicată, fructată; cu arome de fructe coapte, uneori cu note de fructe roșii și alte note tipice în funcție de soiurile de struguri utilizate;

Gust: de la sec la demidulce, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 10,5 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin Rosso Novello cu IGP „Valle d'Itria”, inclusiv cu specificarea soiului de struguri

Culoare: roșu-rubiniu mai mult sau mai puțin intens;

Aromă: intensă, plăcută, uneori cu arome distincte de fructe roșii și note datorate macerării carbonice; arome tipice soiurilor de struguri utilizate;

Gust: de la sec la demisec, distinct;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,0 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 5 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin Rosso Passito cu IGP „Valle d'Itria”, inclusiv cu specificarea soiului de struguri

Culoare: roșu-rubiniu, spre roșu granat după învechire;

Aromă: distinctă, delicată, persistentă, uneori cu arome de fructe roșii coapte sau de gem și cu note tipice, în funcție de soiurile de struguri utilizate;

Gust: de la dulce la sec, tipic, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 15,0 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 24,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) 11 Aciditatea totală minimă 4 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin Rosato cu IGP „Valle d'Itria”, inclusiv cu specificarea soiului de struguri

Culoare: roz mai mult sau mai puțin intens;

Aromă: distinctă, fructată, adesea cu arome de fructe roșii;

Gust: de la sec la demisec, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,0 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin spumant Rosato Spumante cu IGP „Valle d'Itria” (4)

Spumă: fină și persistentă;

de o intensitate subtilă;

roz mai mult sau mai puțin intens;

Aromă: delicată, fructată, uneori cu arome de fructe roșii, cu notele tipice ale fermentării secundare;

Gust: de la sec la demidulce, armonios, distinct;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,0 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 5,0 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin petiant Rosato Frizzante cu IGP „Valle d'Itria” (8), inclusiv cu specificarea soiului de struguri

Spumă: fină și evanescentă;

Culoare: roz mai mult sau mai puțin intens;

Aromă: delicată, fructată, adesea cu arome de fructe roșii;

Gust: de la sec la demidulce, armonios, distinct;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 10,5 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

Vin Rosato Novello cu IGP „Valle d'Itria”, inclusiv cu specificarea soiului de struguri

Culoare: roz mai mult sau mai puțin intens;

Aromă: distinctă, fructată, uneori cu arome de fructe roșii, cu note datorate macerării carbonice, cu arome tipice soiurilor de struguri utilizate;

Gust: de la sec la demisec, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,0 %;

Limita minimă a extractului fără zahăr: 14,0 g/l.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 5 în grame per litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Acolo unde nu se indică nicio valoare se aplică limitele stabilite de dreptul național și al UE.

5. Practici oenologice

(a) Practici oenologice esențiale

Niciuna.

(b) Producții maxime

Vinuri Bianco, Rosso și Rosato cu IGT „Valle d'Itria”, inclusiv cu specificarea soiului de struguri

22 000 de kilograme de struguri pe hectar

Vinuri Bianco, Rosso și Rosato cu IGT „Valle d'Itria”, inclusiv cu specificarea soiului de struguri

176 de hectolitri la hectar

Vinuri Bianco, Rosso și Rosato din struguri supramaturați cu IGT „Valle d'Itria”, inclusiv cu specificarea soiului de struguri

22 000 de kilograme de struguri pe hectar

Vinuri Bianco, Rosso și Rosato din struguri supramaturați cu IGT „Valle d'Itria”, inclusiv cu specificarea soiului de struguri

110 hectolitri la hectar

6. Arealul geografic delimitat

Arealul de producție pentru strugurii utilizați la fabricarea vinurilor care pot utiliza indicația geografică tipică „Valle d'Itria” cuprinde întregul teritoriu administrativ al localităților Alberobello și Locorotondo din provincia Bari; Ceglie Messapica, Cisternino, Fasano și Ostuni din provincia Brindisi; Crispiano și Martina Franca din provincia Taranto.

7. Soiul/soiurile principal(e) de struguri de vin

Marchione B.

Maresco B.

Minutolo B.

Ottavianello N.

Barbera N.

Aleatico N.

Aglianico N. – Ellenica

Bombino Bianco B. – Bombino

Bombino Nero N. – Bombino

Cabernet Franc N. – Cabernet

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

Chardonnay B.

Falanghina B.

Fiano B.

Greco B.

Greco Bianco B. – Greco

Lambrusco Maestri N. – Lambrusco

Malbech N.

Malvasia Nera di Brindisi N. – Malvasia

Malvasia Nera di Lecce N. – Malvasia

Merlot N.

Montonico Bianco B. – Montonico

Moscatello Selvatico B.

Negro Amaro N. – Negroamaro

Pampanuto B. – Verdeca

Moscato Bianco B. – Moscato

Negroamaro Precoce N.

Notardomenico N.

Petit Verdot N

Pinot Bianco B. – Pinot

Pinot Grigio - Pinot

Pinot Nero N. – Pinot

Primitivo N. – Zinfadel

Refosco dal Peduncolo Rosso N. – Refosco

Riesling Italico B. – Riesling

Sangiovese N. – Sangioveto

Sauvignon B. - Sauvignon Blanc

Semillon B.

Susumaniello N. – Sussumariello

Sylvaner Verde B. – Silvaner

Syrah N. - Shiraz

Uva di Troia N. – Nero di Troia

Verdeca B.

Verdicchio Bianco B. – Verdicchio

Vermentino B. – Favorita B.

Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

Aglianicone N.

Bianco d'Alessano B.

Malvasia Bianca Lunga B. – Malvasia

Malvasia Nera di Basilicata N. – Malvasia

Montepulciano N.

Piedirosso N. – Palombina

Piedirosso N. – Per' e Palummo

Piedirosso N. – Piede di Colombo

Piedirosso N. – Piede di Palumbo

Traminer Aromatico Rs. – Gewürztraminer

Trebbiano Toscano B. – Trebbiano

Cococciola B.

Greco Nero N. – Greco

Grillo B.

Lacrima N.

Malvasia Bianca B. – Malvasia

Mostosa B.

Trebbiano Giallo B. – Trebbiano

Asprino Bianco B. – Asprinio

Antinello B.

Somarello Rosso N.

Riesling Renano B. – Riesling

Francavidda B. – Francavilla

Impigno B.

Malvasia Bianca di Candia B. – Malvasia

8. Descrierea legăturii (legăturilor)

(A) Vinuri cu IGT „Valle d'Itria” – Detalii privind arealul geografic.

Factori naturali cu relevanță pentru legătură

Arealul geografic definit în caietul de sarcini al produsului este cunoscut sub denumirea de „Valle d'Itria” și face parte din zona mai mare „Murgia dei Trulli”. Pe hartă, arealul este situat în sud-estul provinciei Bari. În ceea ce privește pedologia, solul este compus din solurile roșii clasice rezultate din dizolvarea calcarului, adică reziduurile insolubile compuse din oxizi și hidroxizi ai fierului și aluminiului. Solurile sunt bogate în potasiu și au un conținut relativ scăzut de materie organică, formând astfel un substrat ideal pentru cultivarea soiurilor de struguri utilizate pentru fabricarea vinurilor albe de calitate superioară. Solurile argiloase și cele din argilă mâloasă au o concentrație ridicată de roci și pietricele, acestea reprezentând aproximativ 60 % din totalul constituenților. Altitudinea suprafețelor cultivate cu viță-de-vie se situează între 280 și 418 metri deasupra nivelului mării, deci într-un interval de 138 de metri. Pantele sunt line și, în general, orientate spre sud-est. Clima este caldă și uscată, cu precipitații foarte variabile; în funcție de an, precipitațiile variază între 400 mm și 800 mm, 70 % din cantitatea totală fiind concentrată toamna și iarna. În ceea ce privește sezonul de creștere a viței-de-vie, care cuprinde perioada aprilie-septembrie, nivelurile de precipitații sunt foarte scăzute, de aproximativ 300 mm. Verile complet lipsite de ploi nu sunt neobișnuite. Datele pe mai mulți ani indică temperaturi medii ridicate care rareori depășesc 30 °C sau scad sub 0 °C. În timpul verii, temperaturile minime scad rareori sub 18 °C.

Factori umani cu relevanță pentru legătură Factorii care determină caracteristicile specifice ale unui vin sunt soiul de struguri și mediul, acesta din urmă cuprinzând atât natura (clima și solul), cât și oamenii (tradiții, tehnici, abilități). Factorii umani din arealul de producție care au influențat caracteristicile vinului au, prin urmare, o importanță fundamentală. Zona în care sunt produse vinurile „Valle d'Itria” are un peisaj agricol caracterizat prin resturi de păduri de stejar și stejar de stâncă, amestecate cu vegetația mediteraneeană spontană care acoperea în mod natural terenurile din zonă înainte ca oamenii să se stabilească acolo. Teritoriul a suferit schimbări profunde de-a lungul secolelor, odată cu apariția primelor așezări umane, care datează din timpul mesapilor și peuceților. În prezent, peisajul rural se caracterizează prin ziduri de piatră uscată tipice, elegante și liniare, care delimitează și susțin terenul agricol care a fost amenajat încetul cu încetul, în timp, și pe care au fost plantate soiurile de viță-de-vie din care se produc vinurile care fac obiectul prezentului caiet de sarcini. În simbioză cu vița-de-vie, piatra face parte integrantă din Valle d'Itria, creând identitatea vizuală a regiunii, cu faimoasele sale case „Trulli”. Factorii umani au jucat, pe parcursul istoriei, un rol deosebit în definirea exactă a următoarelor aspecte tehnice ale producției:

— Combinarea soiurilor în plantațiile viticole. Soiurile de struguri potrivite pentru fabricarea vinului în cauză sunt cele care au fost cultivate, în mod tradițional, dintotdeauna în acest areal geografic;

— Sisteme de conducere, distanțe de plantare și metode de tăiere. Acestea sunt, de asemenea, elemente tradiționale menite să asigure faptul că butucii sunt dispuși pe teren în cel mai bun mod posibil, permițând desfășurarea mai ușoară a activităților de îngrijire a culturilor și gestionarea corectă a frunzișului, garantându-se astfel păstrarea unei suprafețe adecvate și bine expuse a acestuia și menținerea producției de vin în limitele stabilite de caietul de sarcini. În special, sistemele de conducere utilizate în mod predominant în arealul respectiv sunt metoda „en gobelet”, metoda „en gobelet” modificată, pe spaliere, și conducerea pe verticală: primul sistem reprezintă 20 % din total, al doilea 50 %, iar al treilea 30 %.

Se folosesc următoarele metode de tăiere: tăierea scurtă pentru conducerea „en gobelet” (aceasta implică păstrarea a două cepuri cu trei sau patru ochi pentru fiecare dintre cele două sau trei coarde) și tăierea mixtă pentru conducerea „en gobelet” modificată și conducerea pe verticală (cep și coardă de rod cu aproximativ opt-zece ochi). Vinul este fabricat prin practici tradiționale, folosite de mult timp în zonă pentru producerea vinurilor liniștite, cu diferențieri corespunzătoare pentru vinul spumant, care trebuie să fie obținut prin fermentare secundară naturală. În prezent, viticultura este impulsionată semnificativ de activitățile institutului de cercetare CRSFA (Centro di Ricerche Sperimentazione e Formazione in Agricoltura – Centrul de Cercetare, Experimente și Formare în Agricultură), situat în inima regiunii. De mai multe decenii, acest centru îndeplinește sarcina principală de selecție și îmbunătățire a clonelor, pe lângă aceea de îmbunătățire a soiurilor autohtone minore. Activitățile de formare destinate tinerilor fermieri și viticultori sunt, de asemenea, importante, nu în ultimul rând datorită prezenței istorice a colegiului agricol „Basile Caramia” din Locorotondo, unul dintre puținele colegii din Italia specializate în viticultură și oenologie, unde au studiat majoritatea oenologilor din zonă, precum și mulți viticultori.

(B) Detalii privind calitatea sau caracteristicile produsului care pot fi atribuite în principal sau exclusiv mediului geografic.

Toate categoriile și tipurile diferite de vinuri cu IGT „Valle d'Itria” au proprietăți chimice și fizice echilibrate, iar gustul și aroma lor reflectă în principal aromele tipice ale soiurilor de struguri utilizate.

Aceste proprietăți organoleptice și analitice sunt consecințele directe ale tipurilor de soluri calcaroase/argiloase pe care crește vița-de-vie și ale condițiilor pedologice și climatice deosebit de favorabile. Aceste soluri favorizează sinteza substanțelor aromatice care îmbogățesc calitatea aromatică a vinurilor, concentrația de zahăr a strugurilor și, astfel, tăria alcoolică potențială a viitoarelor vinuri. Solurile argiloase și cele din argilă mâloasă au o concentrație ridicată de roci și pietricele, acestea reprezentând în multe cazuri aproximativ 60 % din totalul constituenților. Această din urmă proprietate ajută la drenarea adecvată a surplusului de apă, limitând astfel efectul de infectare cu boli criptogamice a materialului vegetal și a strugurilor propriu-ziși.

Altitudinea suprafețelor cultivate cu viță-de-vie, de 280-418 metri deasupra nivelului mării, deci situată într-un interval propice, pantele line, orientarea predominantă a suprafețelor spre sud-est și variația semnificativă a temperaturii între zi și noapte, cu temperaturi moderate în perioada de coacere, oferă condițiile ideale pentru producerea de vinuri cu o bună corpolență, structură și intensitate aromatică.

În special, vinurile (categoria 1) au un profil fructat tipic, cu arome de fructe roșii în vinurile roșii sau cu note de citrice, miere sau flori albe în vinul alb, dar întotdeauna cu un echilibru bun între conținutul de acid și de zahăr.

Vinurile roze au note persistente, uneori de fructe roșii coapte sau de gem, și notele tipice ale soiurilor de struguri utilizate.

Vinurile Novello sunt de culoare roșu-rubiniu sau roz mai mult sau mai puțin intens, cu aromă fructată, uneori de fructe roșii, și cu note rezultate din macerarea carbonică și aromele tipice ale soiurilor de struguri utilizate. Gustul variază de la sec la demisec, cu aciditate bună și arome principale datorate preferinței de a recolta strugurii negri puțin mai devreme decât este necesar.

Gustul vinurilor Passito variază de la dulce la sec, dar este întotdeauna armonios. Aceste vinuri au o aromă distinctă, delicată și persistentă, uneori de fructe roșii coapte în vinurile roșii sau de gem delicat din fructe coapte, uneori cu note de miere și caise în vinurile albe, cu o tărie alcoolică bună și bogate în extracte ca urmare a faptului că strugurii de pe rândurile cele mai expuse la soare și la vânt sunt lăsați să se usuce pe viță ori prin atârnarea ciorchinilor sau plasarea lor pe grilaje în zone răcoroase și bine ventilate.

Vinurile spumante (categoria 4), de tipuri diverse, au o culoare care variază de la galben-pai mai mult sau mai puțin intens, eventual cu tonuri de auriu, la roz mai mult sau mai puțin intens, și o aromă delicată, fructată, uneori de fructe roșii sau cu note de flori albe sau de citrice și notele tipice ale fermentării secundare; gustul este armonios, de la sec la demidulce. Acestea sunt produse în principal din struguri cultivați în zone mai reci și mai puțin expuse la soare, astfel încât să se mențină o aciditate mai mare a strugurilor și o prospețime mai mare a vinului. În plus, condițiile pedologice propice și un conținut ridicat de potasiu al solului garantează un conținut ideal de zahăr al strugurilor.

Vinurile petiante (categoria 8) au o culoare galben-pai mai mult sau mai puțin intens, uneori cu tonuri verzui mai mult sau mai puțin intense, în funcție de soiurile de struguri utilizate; aroma este delicată și fructată, adesea de fructe albe, uneori cu arome florale sau citrice, variind în intensitate în funcție de soiurile de struguri utilizate; gustul variază de la sec la demidulce și este armonios, fructat, cu arome de fructe coapte sau de fructe roșii. Aceste vinuri sunt caracterizate, de asemenea, de o prospețime deosebită datorată acidității date de solurile bogate în potasiu și de condițiile climatice favorabile. Această categorie își are originea în vechea tradiție de îmbuteliere a vinului din ultima recoltă încă de la sfârșitul lunii octombrie, când încă mai conține zahăr rezidual nefermentat. De vreme ce vinurile au fost îmbuteliate fără a fi filtrate în prealabil – acestea au trecut doar prin procesul de sedimentare naturală –, și-au păstrat drojdii încă active. Într-o astfel de stare, vinurile au trecut prin procesul de fermentare secundară în sticlă, care le-a îmbogățit cu dioxid de carbon și le-a făcut spumante.

Vinurile din struguri supramaturați (categoria 16) sunt obținute din struguri cultivați în zonele deluroase expuse cel mai mult la soare și la vânt, unde se practică de mult timp tradiția foarte răspândită de a lăsa cei mai sănătoși ciorchini să se supramatureze pe viță, ceea ce permite obținerea unor vinuri mai dulci, mai calde și mai fine datorită climatului cald și uscat. Condițiile pedologice și climatice conferă acestor vinuri arome delicate de fructe roșii, uneori de gem, cu posibile note condimentate pe măsură ce vinul se învechește – în cazul vinurilor roșii –, respectiv arome de fructe albe coapte sau de fructe confiate în cazul vinurilor albe, păstrându-se un bun echilibru între conținutul de acid și cel de zahăr.

Descrierea interacțiunii cauzale dintre elementele de la litera (A) și cele de la litera (B).

Terenurile deluroase și pantele orientate spre sud-est contribuie la crearea unui mediu bine ventilat și însorit, unde apa este drenată în mod natural din sol și care este deosebit de propice pentru cultivarea viței-de-vie din care se produc vinurile cu IGT „Valle d'Itria”.

Textura și structura chimică și fizică a solurilor au o influență decisivă asupra fiziologiei viței-de-vie, contribuind la crearea caracteristicilor fizice, chimice și organoleptice ale vinurilor „Valle d'Itria”.

Clima caldă și uscată din arealul de producție, caracterizată de precipitații reduse – ploile sunt rare în timpul verii și practic absente în iulie și august – și de lumină solară din abundență chiar și în septembrie și octombrie, permite coacerea lentă și completă a strugurilor, contribuind semnificativ la caracteristicile calitative ale vinurilor „Valle d'Itria”.

Activitatea intensivă a populației rurale a jucat un rol determinant în crearea caracteristicilor viticole ale zonei. În epoca Magna Graecia, vinurile din Apulia s-au bucurat de o reputație comercială foarte bună. În special în zona centrală a Apuliei, în jurul așezării grecești și ulterior romane Gnatia, care cuprindea și teritoriul Valle d'Itria, a existat o tradiție viticolă de sine stătătoare, în care se folosea pe scară largă soiul de struguri Bianco d'Alessano. Cercetările arheologice au scos la iveală, în diferite porturi din regiune, rezervoare folosite la păstrarea vinului, care era ulterior transferat în amfore și expediat spre diverse destinații din bazinul Mediteranei.

Folosirea cuvântului „mir”, care este utilizat numai în dialectul din Apulia, este un indiciu al unei civilizații viticole preexistente; populațiile latine au tradus acest cuvânt prin „merum” pentru a descrie un vin autentic, veritabil și frust, rezervând termenul „vinum” pentru alte tipuri de vin care, dimpotrivă, nu păreau să aibă aceste caracteristici. Prin urmare, cuvântul „mir” era deja folosit de populațiile antice din Apulia, respectiv de iapigi și mesapi, care s-au stabilit în sudul Apuliei în secolul al XI-lea î.H. Istoria vinificației din Apulia, datând de mii de ani în zona în cauză și atestată de numeroase documente, este dovada generală și fundamentală a legăturii și a interacțiunii strânse dintre factorii umani și caracteristicile calitative ale vinurilor „Valle d'Itria”. Aceasta demonstrează modul în care intervenția umană în zona respectivă a asigurat, de-a lungul secolelor, transmiterea tehnicilor viticole și oenologice tradiționale, care au fost îmbunătățite și rafinate în epoca modernă și contemporană grație progreselor științifice și tehnologice, pentru a crea renumitele vinuri „Valle d'Itria”.

9. Alte condiții esențiale

—

Link către caietul de sarcini

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13251

(1) Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei din 14 iulie 2009 de stabilire a unor norme de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în ceea ce privește denumirile de origine protejate și indicațiile geografice protejate, mențiunile tradiționale, etichetarea și prezentarea anumitor produse vitivinicole (JO L 193, 24.7.2009, p. 60).