DECIZIA (UE) 2022/459 A COMISIEI

din 10 septembrie 2021

privind ajutoarele de stat SA.49668 (2019/C) (ex 2017/FC) și SA.53403 (2019/C) (ex 2017/FC) puse în aplicare de Danemarca și Suedia în favoarea societăților PostNord AB și Post Danmark A/S

[notificată cu numărul C(2021) 6568]

(Numai textele în limbile daneză și suedeză sunt autentice)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1. PROCEDURĂ

(1) La 27 noiembrie 2017, Brancheorganisation for den danske vejgodstransport (denumită în continuare „ITD”) a trimis Comisiei o plângere cu privire la o serie de măsuri care au fost acordate sau care urmau să fie acordate societății Post Danmark A/S (denumită în continuare „Post Danmark”) de către Danemarca și Suedia. Comisia a evaluat mai multe dintre aceste măsuri în Decizia sa SA.47707 din 28 mai 2018 (denumită în continuare „decizia din 2018”) (2). În decizia din 2018, Comisia a precizat că va adopta o decizie separată cu privire la restul măsurilor, iar acestea fac obiectul prezentei decizii: (a) o injecție de capital din partea PostNord Group AB (denumit în continuare „grupul PostNord”) în favoarea Post Danmark; (b) o injecție de capital din partea Danemarcei în favoarea PostNord AB și (c) o injecție de capital din partea Suediei în favoarea PostNord AB.

(2) Prin scrisorile din 20 decembrie 2017, 12, 13 și 28 martie 2018, 3, 6 și 26 aprilie, 15, 26, 28 și 30 mai, 1 și 13 iunie 2018, 9 octombrie 2018, 10 decembrie 2018, 6 și 13 martie 2019, autoritățile daneze și suedeze au furnizat Comisiei, în mod individual sau colectiv, informații suplimentare (3).

(3) Prin scrisoarea din 14 iunie 2019, Comisia a informat Danemarca și Suedia în legătură cu decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) cu privire la ajutor (4) (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). Comisia a solicitat Danemarcei și Suediei să își prezinte observațiile și să furnizeze toate informațiile care ar putea contribui la evaluarea celorlalte măsuri rămase și a invitat, de asemenea, toate părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la acestea.

(4) Comisia a primit primele observații din partea Suediei și a Danemarcei cu privire la decizia de inițiere a procedurii prin scrisorile din 12 și, respectiv, 16 iulie 2019.

(5) Comisia a primit observații din partea a șapte părți terțe, inclusiv ITD, cu privire la decizia de inițiere a procedurii prin scrisorile din 17 septembrie 2019.

(6) Comisia a transmis Suediei și Danemarcei observațiile primite din partea tuturor părților terțe la 3 și 14 octombrie 2019.

(7) Autoritățile suedeze și daneze și-au prezentat propriile observații cu privire la observațiile părților terțe printr-o scrisoare comună și prin scrisori separate la 13 decembrie 2019.

(8) În cursul procedurii, Comisia a primit observații suplimentare din partea Suediei și a Danemarcei la 24 martie 2020 și la 19 mai 2020, în urma solicitărilor de informații din 14 februarie 2020 și 22 aprilie 2020.

(9) Comisia a primit observații suplimentare din partea ITD la 15 mai 2020 și la 5 februarie 2021. Cele din urmă au fost transmise Suediei și Danemarcei la 9 februarie 2021. Danemarca și Suedia au reacționat prin e-mail la 7 aprilie 2021.

2. DESCRIEREA DETALIATĂ A AJUTORULUI

2.1. Beneficiari

2.1.1. Post Danmark și PostNord AB

(10) Furnizarea de servicii poștale ca parte integrantă a activității guvernului danez datează din 1711. Circulația la nivel național a obiectelor de corespondență a fost introdusă în 1865. Până în 1995, serviciile poștale din Danemarca au fost prestate sub responsabilitatea Ministerului Lucrărilor Publice.

(11) Prin Legea nr. 88 din 8 februarie 1995 (5), Danemarca a transferat toate activitățile serviciului poștal către societatea Post Danmark, care a fost înființată ca o întreprindere publică independentă. În temeiul Legii privind serviciile poștale (6), Post Danmark deținea un monopol legal asupra scrisorilor transmise la nivel național și transfrontalier.

(12) Ministrul danez al transporturilor a înființat Post Danmark ca societate cu răspundere limitată deținută de stat, în temeiul Legii nr. 409 din 6 iunie 2002 (7). În temeiul articolului 4 din legea respectivă, statul putea vinde până la 25 % din acțiunile Post Danmark. În 2005, Post Invest S.A. (administrată de CVC Capital Partners) a achiziționat 22 % din acțiunile Post Danmark, iar 3 % din acțiuni au fost oferite angajaților. În 2009, Post Invest S.A. și-a vândut participațiile în cadrul societății înapoi (8) către Danemarca, chiar înainte ca societatea să fuzioneze (9) cu operatorul poștal suedez Posten AB (10). În urma fuziunii a fost înființată societatea PostNord AB.

(13) Intenția care a stat la baza fuziunii a fost de a înființa o întreprindere mai solidă și de a face față presiunii tot mai mari asupra produsului principal al întreprinderii, și anume distribuirea corespondenței. PostNord AB este deținută în coproprietate de Danemarca (40 %) și Suedia (60 %), drepturile de vot fiind distribuite în mod egal între acestea (50-50), și este singura proprietară a grupului PostNord. Structura întreprinderii este prezentată în figura 1. Întreprinderea în ansamblu, inclusiv toate filialele sale, este denumită „PostNord”. Figura 1 Structura corporativă a PostNord

(14) Post Danmark este o filială deținută integral de grupul PostNord și funcționează în deplină concurență cu alți operatori de servicii poștale de la liberalizarea pieței poștale daneze în 2011, ca urmare a Directivei 97/67/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11). Danemarca a încredințat Post Danmark obligația de serviciu universal (denumită în continuare „OSU”) în temeiul legii daneze privind serviciile poștale (12), care prevede în special livrarea și distribuirea corespondenței pe teritoriul Danemarcei. Post Danmark este supusă concurenței, în special pe piața coletelor și pe piața de distribuție a ziarelor și a revistelor.

2.1.2. Piețele pe care își desfășoară activitatea PostNord și Post Danmark

(15) PostNord își desfășoară activitatea în principal pe piețele de servicii poștale suedeze, daneze, norvegiene și finlandeze și furnizează servicii de curierat, transport de mărfuri și soluții logistice în regiunea nordică și în restul Europei.

(16) Post Danmark își desfășoară activitatea pe piețele daneze de servicii poștale și oferă o gamă largă de servicii poștale (livrarea de scrisori, de colete, livrări expres, servicii de curierat, servicii de poștă electronică, servicii de transport de mărfuri, exploatarea unei rețele de oficii poștale).

2.2. Contextul măsurilor care fac obiectul evaluării

2.2.1. Impactul digitalizării asupra Post Danmark

(17) Tendințele generale în materie de digitalizare și circumstanțele specifice din Danemarca (13) au condus la o scădere rapidă a numărului de scrisori manipulate de Post Danmark, de exemplu, volumul de scrisori a scăzut drastic de la începutul anilor 2000, într-un procent mai ridicat decât în alte țări comparabile. În Danemarca, volumul de scrisori a scăzut cu peste 80 % în perioada 2006-2019. Evoluția volumelor de scrisori manipulate de Post Danmark comparativ cu alți operatori europeni de servicii poștale este ilustrată în figura 2. Figura 2 Evoluția volumelor de corespondență la nivelul operatorilor europeni de servicii poștale Alte linii reprezintă Germania (- 27 %), Austria (- 29 %), Elveția (- 31 %), Belgia (- 35 %), Franța (- 43 %), Regatul Unit (- 50 %), Spania (- 52 %), Italia (- 63 %), Țările de Jos (- 64 %), Suedia (- 50 %), Finlanda (- 47 %), Norvegia (- 53 % din 2008), Irlanda (- 48 % din 2010), Portugalia (- 44 %). Sursă: Site-urile web și rapoartele anuale ale operatorilor poștali

(18) Consecința acestei digitalizări accelerate a fost o scădere a veniturilor. În perioada 2009-2019, veniturile Post Danmark au scăzut cu 55 %, în mare parte ca urmare a scăderii veniturilor de pe piața corespondenței, iar începând cu 2012 întreprinderea a înregistrat deficite anuale, a se vedea tabelul 1: Tabelul 1 Veniturile și câștigurile înainte de dobânzi și impozite („EBIT”) ale societății Post Danmark în perioada 2009-2019: MDKK 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Venituri 10 828 10 107 9 250 8 811 8 171 7 964 7 641 6 728 5 836 6 214 4 913 EBIT 81 348 305 - 207 - 204 - 301 - 289 -1 178 - 790 -1 063 - 221

(19) Post Danmark a luat măsuri pentru a-și îmbunătăți situația financiară, iar 8 000 de angajați ai ENI au părăsit întreprinderea în perioada 2009-2016. Aceste măsuri au fost însă insuficiente, iar Post Danmark a putut evita falimentul doar datorită unei injecții de capital din partea grupului PostNord, în valoare de 1 miliard DKK, la 23 februarie 2017 [abordată în decizia din 2018 (14)].

(20) Pentru a restabili viabilitatea economică a Post Danmark, Consiliul de administrație al PostNord AB a dezvoltat un nou model de producție. Modelul de producție face parte dintr-un plan de transformare mai amplu (15), care include, de asemenea, reorganizarea administrației (și anume reducerea cheltuielilor generale, a costurilor IT și a costurilor imobiliare). Noul model de producție vizează creșterea eficienței în principal în următoarele trei moduri: (a) livrarea scrisorilor urgente și a altor obiecte de corespondență zilnice trebuie să se bazeze pe rețeaua logistică de livrare (și anume, livrarea împreună cu colete) pentru a reduce costurile prin evitarea rețelelor de distribuție paralele; (b) obiectele de corespondență trebuie să fie distribuite direct de la un centru de distribuție a serviciilor poștale sau de la un punct de vânzare a serviciilor poștale, fără a fi nevoie de facilități separate, cu excepția centrelor de sortare a corespondenței; (c) corespondența curentă și revistele urmează să fie livrate conform unui așa-numit model de floare, care înlocuiește metoda actuală de distribuție și implică o reducere semnificativă a numărului de curse zilnice.

(21) Acest plan presupune costuri ridicate, în special legate de concedierea a peste 4 000 de angajați, dintre care aproximativ 1 500 din 3 200 de foști funcționari publici.

2.2.2. Acordul din octombrie

(22) În acest context, Suedia și Danemarca au semnat la 20 octombrie 2017 un acord bilateral (denumit în continuare „Acordul din octombrie”) care descrie o serie de măsuri acordate în favoarea PostNord AB și Post Danmark. Acordul din octombrie prevede: „Pentru a face față provocărilor digitalizării în Danemarca, societatea [(PostNord AB)] a dezvoltat un nou model de producție cu un cost estimat de aproximativ 5,0 miliarde SEK” (16). PostNord AB a estimat la momentul respectiv că finanțarea externă necesară pentru punerea în aplicare a planului de transformare va fi de 3 miliarde SEK (aproximativ 297 de milioane EUR) (17). Potrivit Acordului din octombrie, această sumă urmează să fie finanțată printr-o injecție de capital în valoare de 400 de milioane SEK (aproximativ 39,6 milioane EUR) din partea Suediei și printr-o injecție de capital în valoare de 267 de milioane SEK (aproximativ 26,4 milioane EUR) din partea Danemarcei. Aceste două injecții de capital urmează să fie efectuate ca aport de capital la PostNord AB (18). În plus, grupul PostNord urma să acorde Post Danmark o contribuție internă de aproximativ 2,3 miliarde SEK (aproximativ 228 de milioane EUR). Suedia și Danemarca și-au vărsat injecțiile de capital în cauză, în timp ce grupul PostNord a injectat până în prezent capital în valoare de 2,339 miliarde DKK (aproximativ 314,6 milioane EUR (19)). Injecția de capital din partea grupului PostNord este menționată la punctul 4 din Acordul din octombrie, fără a se menționa în mod explicit o sumă: „Societatea a estimat nevoia de capital la 3,0 miliarde SEK, din care acționarul suedez este de acord să investească 400 de milioane SEK, iar acționarul danez este de acord să investească 267 de milioane SEK pentru a sprijini punerea în aplicare a noului model de producție, iar Societatea va furniza finanțarea suplimentară. Aceste investiții trebuie realizate ca aport de capital la societate în condițiile pieței, fără a fi emise noi acțiuni.” (subliniere adăugată)

(23) În plus, Acordul din octombrie prevede că statul danez trebuie să pună la dispoziția Post Danmark suma de 1,533 miliarde SEK (aproximativ 151,6 milioane EUR) pentru a finanța anumite costuri preexistente. În cele din urmă, Danemarca a notificat această sumă drept compensație pentru îndeplinirea OSU și a fost aprobată ca ajutor compatibil prin decizia din 2018.

(24) Acordul din octombrie subliniază că acordul dintre Danemarca și Suedia este supus „aprobării guvernului danez, a Parlamentului danez, a guvernului suedez, a Parlamentului suedez și, în ceea ce privește elementele de ajutor de stat, aprobării din partea Comisiei Europene” (20).

2.2.3. Acordul privind punerea în aplicare a compensației pentru îndeplinirea OSU

(25) La 11 iunie 2018, PostNord AB și Danemarca au încheiat un acord având ca obiect principiile de punere în aplicare a compensației pentru îndeplinirea OSU (21). Respectivul acord cuprinde și o clauză care obliga consiliul de administrație al PostNord AB să transfere injecția de capital din partea grupului PostNord către Post Danmark. Consiliul de administrație a decis să acționeze în acest sens în aceeași zi.

2.3. Descrierea măsurilor care fac obiectul evaluării

2.3.1. Măsurile supuse evaluării

(26) Domeniul de aplicare al prezentei decizii vizează cele trei injecții de capital enumerate în considerentul 1, astfel cum sunt descrise mai detaliat în secțiunile 2.3.2, 2.3.3 și 2.3.4.

2.3.2. Injecția de capital din partea grupului PostNord în favoarea Post Danmark

2.3.2.1. Obiectivul

(27) Obiectivul injecției de capital din partea grupului PostNord în favoarea Post Danmark, astfel cum au declarat autoritățile daneze și suedeze, este de a sprijini punerea în aplicare a planului de transformare de către Post Danmark.

2.3.2.2. Cuantum și origine

(28) Injecția de capital din partea grupului PostNord în favoarea Post Danmark se ridică la valoarea de 2,339 miliarde DKK.

2.3.2.3. Calendar

(29) Grupul PostNord a vărsat injecția de capital către Post Danmark în trei tranșe. Mai întâi, la 4 aprilie 2018, a fost plătită o tranșă în valoare de 150 de milioane DKK. Apoi, la 18 iunie 2018, a fost plătită o tranșă în valoare de 1 450 de milioane DKK. În sfârșit, la 4 februarie 2019, a fost plătită o tranșă în valoare de 739 de milioane DKK.

2.3.3. Injecția de capital din partea Danemarcei în favoarea PostNord AB

2.3.3.1. Obiectivul

(30) Injecția de capital din partea Danemarcei în favoarea PostNord AB face parte, de asemenea, din Acordul din octombrie, având însă un obiectiv diferit. Danemarca a explicat că obiectivul injecției de capital din partea Danemarcei se referă la menținerea ratingului „investment grade” al PostNord AB (22).

2.3.3.2. Cuantum și origine

(31) Injecția de capital din partea Danemarcei în favoarea PostNord AB se ridică la valoarea de 267 de milioane SEK.

2.3.3.3. Calendar

(32) Danemarca a vărsat injecția de capital către PostNord AB la 10 decembrie 2018.

2.3.4. Injecția de capital din partea Suediei în favoarea PostNord AB

2.3.4.1. Obiectivul

(33) Ca și Danemarca, Suedia a explicat că obiectivul injecției de capital suedeze este menținerea ratingului „investment grade” al PostNord AB (23).

2.3.4.2. Cuantum și origine

(34) Injecția de capital din partea Suediei în favoarea PostNord AB se ridică la valoarea de 400 de milioane SEK.

2.3.4.3. Calendar

(35) Suedia a vărsat injecția de capital către PostNord AB la 10 decembrie 2018.

2.4. Plângerea formulată de ITD

(36) La 27 noiembrie 2017, Comisia a primit o plângere din partea ITD, o asociație cu peste 810 membri activi în sectorul transportului rutier și al logisticii din Danemarca (a se vedea considerentul 1). Comisia a evaluat o parte din plângere în decizia din 2018. Plângerea viza următoarele măsuri: (a) o garanție de stat acordată în 2002 de Danemarca foștilor funcționari publici drept compensație pentru plata indemnizațiilor de concediere în cazul falimentului Post Danmark; (b) o scutire de TVA în ceea ce privește societățile care își desfășoară activitatea în sectorul comerțului electronic, în vigoare din 1990 până la 1 ianuarie 2017; (c) presupusa separare incorectă a conturilor Post Danmark și presupusa subvenționare încrucișată a serviciilor comerciale prin activitățile OSU în perioada 2006-2013; și (d) un transfer intern în valoare de 1 miliard DKK, efectuat de grupul PostNord către Post Danmark la 23 februarie 2017; (e) compensația pentru îndeplinirea OSU pentru perioada 2017-2019; și (f) trei injecții de capital menționate în Acordul din octombrie (a se vedea considerentele 22-24), care fac obiectul prezentei decizii.

2.5. Decizia din 2018

(37) La 28 mai 2018, Comisia a adoptat decizia din 2018 în care a concluzionat că patru măsuri menționate în plângerea formulată de ITD nu constituiau niciun ajutor ori ajutor existent, iar compensația pentru îndeplinirea OSU în valoare de 1,683 miliarde SEK constituia ajutor compatibil în temeiul Cadrului privind serviciile de interes economic general (SIEG) (24) (doar suma de 1,533 miliarde SEK a fost plătită în cele din urmă).

(38) În decizia din 2018, Comisia a anunțat că cele trei injecții de capital reclamate de ITD vor fi evaluate separat.

(39) La 20 septembrie 2018, ITD și Danske Fragtmænd A/S, o societate activă pe piața daneză a transportului rutier de mărfuri și a serviciilor de distribuție de colete, au contestat decizia din 2018 din motive procedurale. În susținerea acțiunii formulate, reclamantele au invocat un motiv unic, potrivit căruia Comisia a omis să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE, în pofida dificultăților serioase ridicate de aprecierea compensației în cauză și a celorlalte măsuri denunțate în plângerea formulată de ITD. Tribunalul a înregistrat cauza cu numărul T-561/18 (25).

(40) La 5 mai 2021, Tribunalul a admis concluzia Comisiei potrivit căreia compensația pentru îndeplinirea OSU pentru perioada 2017-2019 constituie ajutor compatibil în temeiul Cadrului SIEG. În plus, acesta a admis concluzia Comisiei cu privire la două dintre celelalte patru măsuri invocate în plângere, și anume garanția de stat acordată în 2002 de Danemarca foștilor funcționari publici drept compensație pentru plata indemnizațiilor de concediere în cazul falimentului Post Danmark și modul în care Post Danmark și-a alocat costurile în perioada 2006-2013. Cu toate acestea, Tribunalul a anulat parțial decizia din 2018, considerând că s-ar fi impus inițierea de către Comisie a procedurii oficiale de investigare în ceea ce privește injecția de capital în valoare de 1 miliard DKK acordată Post Danmark de către grupul PostNord la 23 februarie 2017, precum și scutirea societăților care activează în sectorul comerțului electronic de taxa pe valoare adăugată în contextul achiziționării serviciilor de transport de la Post Danmark.

2.6. Descrierea motivelor care au condus la inițierea procedurii oficiale de investigare

(41) La 14 iunie 2019, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare cu privire la măsurile descrise în secțiunea 2.3 din cauza îndoielilor sale referitoare la conformitatea celor trei injecții de capital cu condițiile de piață.

2.6.1. Injecția de capital din partea grupului PostNord în favoarea Post Danmark

(42) În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a considerat că modelul fluxului de numerar actualizat (denumit în continuare „DCF”) prezentat de autoritățile daneze și suedeze era, din punct de vedere metodologic, în conformitate cu practica acceptabilă de evaluare a conformității unei investiții cu condițiile de piață. Valoarea actualizată netă (denumită în continuare „VAN”) a viitoarelor fluxuri de numerar ale unei societăți (ajustată în funcție de datorie) este o modalitate utilizată în mod curent pentru evaluarea deciziilor de investiții în capitaluri proprii. Modelul a avut în vedere două fluxuri de numerar, și anume unul rezultat din falimentul Post Danmark (fluxuri de numerar negative), care ar fi evitat, iar celălalt rezultat din profiturile operaționale viitoare ale Post Danmark (fluxuri de numerar pozitive).

(43) Cu toate acestea, în ceea ce privește calculul profiturilor operaționale viitoare ale Post Danmark, Comisia a avut îndoieli cu privire la ratele de creștere preconizate pentru piața corespondenței și a logisticii, având în vedere faptul că vânzările nete ale Post Danmark au scăzut cu aproape 10 % în 2017. În ceea ce privește calculul efectelor negative ale falimentului Post Danmark, Comisia a considerat că Danemarca și Suedia nu au justificat în mod suficient cuantificarea efectelor negative.

(44) De asemenea, Comisia a observat că modelul DCF era relativ sensibil la ipotezele aplicate. În special, investiția nu ar mai respecta principiul operatorului economic privat în economia de piață (denumit în continuare „MEOP”) dacă, de exemplu, costul mediu ponderat al capitalului (denumit în continuare „WACC”) ar fi de […] %, iar creșterea vânzărilor totale anuale estimate ar fi de […] %. În acest context, Comisia a considerat că se impune o mai mare certitudine cu privire la parametrii care trebuie utilizați în calcule.

(45) Având în vedere informațiile prezentate în considerentele 42-44, Comisia și-a exprimat anumite îndoieli cu privire la conformitatea injecției de capital a grupului PostNord cu condițiile de piață (26).

2.6.2. Injecția de capital din partea Danemarcei în favoarea PostNord AB

(46) Comisia a luat act de faptul că autoritățile daneze nu au luat în considerare nici probabilitatea ca PostNord AB să își piardă categoria de investiții paralele în absența injecțiilor de capital din partea Danemarcei și a Suediei, nici probabilitatea ca PostNord AB să piardă, în orice caz, respectiva categorie de investiții paralele, în ciuda acordării injecțiilor de capital din partea Danemarcei și a Suediei.

(47) În plus, Comisia a luat act de faptul că autoritățile daneze nu au luat în considerare nici scadența împrumuturilor care urmau să fie refinanțate, nici perioada în care s-a presupus că respectiva categorie de investiții paralele a PostNord AB ar fi menținută pe fondul injecțiilor de capital din partea Danemarcei și a Suediei. Cu toate acestea, ambele elemente ar trebui avute în vedere pentru a estima în mod corespunzător economiile în materie de costuri de finanțare care pot fi atribuite injecțiilor de capital, presupunând că astfel de economii ar exista.

(48) Având în vedere considerentele 46 și 47, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la conformitatea injecției de capital din partea autorităților daneze cu condițiile de piață (27).

2.6.3. Injecția de capital din partea Suediei în favoarea PostNord AB

(49) Comisia a considerat că argumentele prezentate în considerentele 46-48 se aplică, de asemenea, evaluării prezentate de autoritățile suedeze cu privire la injecția suedeză de capital în favoarea PostNord AB. În plus, Comisia a considerat că autoritățile suedeze nu au demonstrat că economiile anuale în materie de costuri ale îndatorării în valoare de […] SEK, estimate de autoritățile suedeze ca fiind imputabile injecțiilor de capital din Danemarca și Suedia, ar oferi autorităților suedeze o rentabilitate conformă cu condițiile de piață din injecția lor de capital.

(50) Comisia a luat act de faptul că autoritățile suedeze au recunoscut totodată că există o serie de incertitudini incluse în analiza ratingului de credit. Aceste incertitudini sunt reprezentate în special de faptul că PostNord AB nu are un rating de credit public real și ipoteza subiacentă că întreaga datorie curentă este refinanțată, precum și că PostNord AB va fi în măsură să achiziționeze suplimentar […] SEK sub formă de datorii de pe piață. Astfel de incertitudini necuantificate au părut dificil de conciliat cu o abordare adecvată a investitorilor privați.

(51) Având în vedere considerentele 49 și 50, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la conformitatea injecției de capital din partea autorităților suedeze cu condițiile de piață (28).

3. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

(52) La 17 septembrie 2019, Comisia a primit observații din partea a șapte părți interesate: ITD, Dansk Distribution A/S, Dansk Scanning A/S, Danske Fragtmænd A/S, Jørgen Jensen Distribution A/S (denumită în continuare „JJD”), UPS Europe SPRL/BVBA și o parte interesată care a solicitat păstrarea anonimatului. Toate părțile interesate și-au prezentat observațiile separat.

3.1. ITD (reclamantul)

(53) ITD are sediul central la Padborg (Danemarca) și puncte de lucru la Copenhaga și Bruxelles. ITD este o asociație profesională daneză, iar printre cei peste 810 membri ai săi se numără societăți profesionale daneze care își desfășoară activitatea pe piețele naționale și/sau internaționale pentru transportul rutier de mărfuri și servicii logistice (29). Printre obiectivele pe care le urmărește se numără asigurarea unui cadru politic și juridic solid pentru competitivitatea societăților daneze de transport rutier și de logistică și menținerea unui nivel ridicat de profesionalism în sectorul transportului rutier prin furnizarea de orientări, instrumente și servicii către societățile care își desfășoară activitatea în domeniul transportului rutier de mărfuri. ITD susține că aproximativ jumătate dintre membrii săi transportă mărfuri generale și colete și, prin urmare, sunt concurenți direcți ai Post Danmark. Cealaltă jumătate constă în potențiali viitori concurenți pe diverse segmente de piață.

3.1.1. Cele trei injecții de capital constituie o măsură unică

(54) ITD consideră că cele trei injecții de capital (a se vedea secțiunea 2.3) constituie o măsură unică și nu trei măsuri distincte, astfel cum a afirmat Comisia în considerentul 69 di decizia sa de inițiere a procedurii.

(55) Potrivit ITD, hotărârea Grecia și alții/Comisia (30) demonstrează că, pentru a stabili dacă ajutorul sub forma unor diverse plăți constituie mai multe măsuri sau o măsură unică, ar trebui să se ia în considerare „succesiunea lor în timp, finalitatea acestora și situația întreprinderii” (31). În opinia ITD, aplicarea acestor criterii în prezenta cauză nu poate conduce decât la concluzia că cele trei injecții de capital constituie o măsură unică: (a) Succesiunea în timp – ITD susține că toate cele trei injecții de capital au fost acordate la 20 octombrie 2017, data la care Acordul din octombrie a fost semnat de Danemarca și Suedia (a se vedea secțiunea 3.1.2); (b) finalitatea – ITD susține că toate cele trei injecții de capital au același scop, și anume punerea în aplicare a planului de transformare a societății Post Danmark și că injecțiile de capital din partea Danemarcei și a Suediei nu au scopul de a menține ratingul „investment grade” al PostNord, care, potrivit ITD, este doar un efect secundar al injecției de capital. În acest sens, ITD explică faptul că formularea utilizată în Acordul din octombrie arată că injecțiile de capital din Danemarca și Suedia vizează, de asemenea, sprijinirea punerii în aplicare a planului de transformare a societății Post Danmark și că decizia de inițiere a procedurii ar sprijini acest punct de vedere în considerentele 59-61, 66 și 67; ITD susține în continuare că necesitatea injecțiilor de capital din Danemarca și Suedia reiese din „deficitul evident de finanțare” [și anume, Acordul din octombrie estimează costurile planului de transformare din care face parte noul model de producție la 5 miliarde SEK (a se vedea considerentul 22), dar injecția PostNord este de „numai” 2,339 miliarde DKK], chiar dacă aceste injecții nu ar fi suficiente pentru realizarea noului model de producție; (c) situația întreprinderii – ITD susține că situația în care Post Danmark se afla la momentul efectuării celor trei injecții de capital era aceeași.

(56) Potrivit ITD, Comisia a utilizat în mod eronat un alt set de criterii față de criteriile recunoscute în Hotărârea Grecia și alții/Comisia, și anume că injecțiile de capital: (a) sunt injectate de diverse tipuri de investitori [Danemarca, Suedia și PostNord (32)] care se află în situații financiare diferite și au costuri de finanțare diferite care implică rate de rentabilitate diferite (a se vedea considerentele 69-74 din decizia de inițiere a procedurii); (b) nu au aceeași finalitate; (c) nu sunt acordate acelorași beneficiari; și (d) implică măsuri suplimentare de punere în aplicare.

(57) În ceea ce privește considerentul 71 din decizia de inițiere a procedurii, ITD respinge argumentul Comisiei potrivit căruia cauza BP Chemicals nu este relevantă pentru speța de față, deoarece, în cauza BP Chemicals, același investitor a injectat capital în mai multe situații. ITD consideră că, în speță, cauza BP Chemicals este relevantă din două motive. În primul rând, potrivit ITD, cauza BP Chemicals este o altă cauză care demonstrează necesitatea analizării de către Comisie a succesiunii în timp, a finalității și a situației (a se vedea considerentul 55). În plus, ITD susține că nu există nicio afirmație în hotărârea pronunțată în cauza BP Chemicals (sau în orice altă hotărâre) care să susțină ideea că este important să se stabilească dacă unul sau mai mulți investitori injectează capital. În acest sens, ITD observă că, în ceea ce privește costurile diverselor investiții, acestea vor varia în mod firesc (indiferent dacă sunt realizate de unul sau mai mulți investitori).

(58) De asemenea, potrivit ITD, Comisia ar fi trebuit să se concentreze mai degrabă pe investiții și pe întreprinderea-țintă decât pe investitor. În această privință, făcând trimitere la textul Acordului din octombrie, ITD consideră că toate injecțiile de capital au avut același beneficiar, și anume Post Danmark, contrar celor susținute de Comisie. În această privință, în observațiile sale din 17 septembrie 2019, ITD a declarat următoarele în legătură cu Acordul din octombrie: „Din cuprinsul punctului 1 din Acordul din octombrie 2017 reiese că «a fost dezvoltat un nou model de producție cu costuri estimate în valoare de aproximativ 5,0 miliarde SEK» și că «în contextul punerii în aplicare a noului model de producție, societatea [PostNord] va transfera capitalul [respectiv] către Post Danmark». Din cuprinsul punctului 4 reiese că „nevoia de capital [estimată] este de 3,0 miliarde SEK, din care acționarul suedez acceptă să investească 400 de milioane SEK, iar acționarul danez acceptă să investească 267 de milioane SEK pentru a sprijini punerea în aplicare a noului model de producție [al Post Danmark]” [subliniere adăugată de ITD (33)].

(59) În ceea ce privește cerința privind măsuri suplimentare de punere în aplicare, care ar afecta momentul acordării diferitelor injecții de capital, ITD explică faptul că, potrivit jurisprudenței, pentru ca măsurile de punere în aplicare să fie prezente, fie cerința ca injecțiile de capital să poată fi acordate numai în urma respectivelor măsuri de punere în aplicare ar fi trebuit să fie prevăzută într-un acord preexistent sau într-un act legislativ preexistent (34), fie acordarea injecțiilor de capital nu ar trebui să fie posibilă în lipsa adoptării respectivelor măsuri de punere în aplicare (35). Potrivit ITD, niciuna dintre aceste condiții nu este îndeplinită (36).

(60) În plus, ITD indică plata primei tranșe din injecția de capital în favoarea PostNord la 4 aprilie 2018, în cazul căreia, aparent, nu erau necesare măsuri de punere în aplicare și care a avut loc înainte de data la care Comisia consideră că a fost acordată injecția de capital în favoarea PostNord. ITD face, de asemenea, referire la injecția de capital în valoare de 1 miliard DKK, care a făcut obiectul Deciziei din 2018, și care s-ar putea realiza fără nicio măsură de punere în aplicare.

(61) În plus, ITD consideră că, în cazul în care Comisia s-ar abate de la raționamentul său din decizia de inițiere a procedurii (a se vedea considerentele 69-76 din decizia de inițiere a procedurii), potrivit căruia injecțiile de capital sunt trei măsuri distincte (și, prin urmare, ar concluziona că există o singură măsură), se impune o nouă decizie de inițiere a procedurii.

3.1.2. Cele trei injecții de capital au fost acordate la aceeași dată

(62) ITD consideră că, deși Comisia susține că cele trei injecții de capital sunt trei măsuri distincte, acestea sunt totuși acordate la aceeași dată, și anume la 20 octombrie 2017, odată cu încheierea Acordului din octombrie.

(63) În subsidiar, în cazul în care Comisia consideră că injecțiile de capital au fost condiționate de aprobarea compensației pentru îndeplinirea OSU, cele trei injecții de capital ar trebui să fie considerate acordate la 28 mai 2018, data la care Comisia a aprobat compensația pentru îndeplinirea OSU.

(64) În această privință, ITD explică în primul rând că Acordul din octombrie are caracter obligatoriu atât pentru Danemarca, cât și pentru Suedia (37), în mod similar Acordului interguvernamental încheiat între Danemarca și Suedia privind înființarea unui consorțiu responsabil de construirea, gestionarea și exploatarea așa-numitei legături fixe Øresund (38).

(65) În al doilea rând, ITD explică faptul că nu sunt necesare măsuri de punere în aplicare pentru ca Acordul din octombrie să intre în vigoare. Măsurile de punere în aplicare menționate de Comisie în contextul injecției de capital acordate de PostNord în favoarea Post Danmark și al injecției de capital acordate de Danemarca în favoarea PostNord nu erau necesare potrivit ITD, nici în temeiul Acordului din octombrie, nici în temeiul oricărui alt act legislativ (39), nefiind imposibilă acordarea injecțiilor de capital în lipsa măsurilor de punere în aplicare (40). Prin urmare, ITD consideră că data de 11 iunie 2018 pentru acordarea injecției de capital atât de către PostNord în favoarea Post Danmark, cât și de către Danemarca în favoarea PostNord este incorectă.

(66) ITD face totodată trimitere la publicarea unui raport întocmit de auditorul de stat danez (denumit în continuare „Rigsrevisionen”), la 15 ianuarie 2021. Acest raport prezintă concluziile Rigsrevisionen în ceea ce privește caracterul adecvat al supravegherii practicilor contabile ale Post Danmark. Un grafic inclus în acest raport, precum și textul raportului arată, potrivit ITD, că toate cele trei injecții de capital constituie o singură măsură și au fost acordate la aceeași dată, și anume la 20 octombrie 2017, data încheierii Acordului din octombrie.

3.1.3. Injecțiile de capital constituie ajutor

3.1.3.1. Resurse de stat, imputabilitate, selectivitate, denaturarea concurenței și afectarea schimburilor comerciale

(67) În ceea ce privește evaluarea ajutorului efectuată de Comisie în cadrul deciziei de inițiere a procedurii, ITD salută opinia Comisiei potrivit căreia cele trei injecții de capital implică resurse de stat și sunt imputabile Danemarcei, Suediei sau ambelor, sunt selective, denaturează concurența și afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

3.1.3.2. Avantajul injecției de capital din partea PostNord în favoarea Post Danmark

(68) În ceea ce privește analiza DCF elaborată de PostNord, potrivit căreia câștigurile realizate de PostNord ca urmare a injecției de capital din partea PostNord în favoarea Post Danmark depășesc pierderile rezultate din lichidarea Post Danmark, ITD susține că această analiză nu este fiabilă din următoarele motive: (a) analiza DCF a fost efectuată chiar de PostNord și nu de un expert independent; (b) costul capitalului din analiza DCF ar fi subevaluat, deoarece include doar o singură injecție de capital (și anume, injecția de capital din partea PostNord în favoarea Post Danmark), în timp ce toate injecțiile de capital sunt, în opinia ITD, legate între ele și, prin urmare, ar trebui să fie considerate o singură intervenție care se impune a fi avută în vedere în analiza DCF; (c) analiza DCF ar include costuri neeligibile, deoarece ia în considerare: 1. datoriile și împrumuturile ipotecare imobiliare ale Post Danmark pe care Post Danmark nu le-ar putea rambursa în caz de lichidare; în condițiile în care, în conformitate cu legislația daneză, costurile legate numai de valoarea acțiunilor PostNord, având în vedere valoarea de lichidare a activelor Post Danmark, ar fi trebuit să fie avute în vedere; 2. costurile legate de responsabilitățile autorităților publice, cum ar fi costul garantului (și anume PostNord) pentru plata datoriei ipotecare și a altor împrumuturi ale Post Danmark, și anume o formă de ajutor de stat, pe care niciun investitor privat nu s-ar angaja să o plătească, având în vedere situația financiară dezastruoasă a Post Danmark din ultimii ani; 3. costurile indirecte generate de faliment, și anume presupusele costuri mai ridicate ale îndatorării PostNord și aferente pierderii PostNord „de a nu putea oferi soluții logistice nordice cuprinzătoare” (41), precum și „pierderea sinergiilor și a amplorii operațiunilor sale nordice” (42), pe care niciun investitor privat nu ar fi dispus să le plătească și, prin urmare, acestea ar trebui excluse, deoarece implică acordarea ajutorului de stat; (d) potrivit ITD, analiza DCF include fluxuri de numerar neeligibile, cum ar fi compensația pentru îndeplinirea OSU, care constituie ajutor de stat și, prin urmare, ar trebui să fie în egală măsură exclusă.

(69) În plus, ITD susține următoarele: (a) chiar dacă s-ar admite că acționarii Post Danmark ar trebui să suporte costurile directe și indirecte ale falimentului, DCF nu ar trebui să includă valoarea totală a costurilor evitate ale falimentului Post Danmark, întrucât falimentul acesteia nu ar fi neapărat evitat prin acordarea injecției de capital din partea PostNord; (b) veniturile prevăzute în DCF sunt prea mari și nu țin seama de riscul neprelungirii licenței OSU după 2019. ITD a sugerat că un astfel de risc ar putea fi luat în considerare prin utilizarea unei rate de actualizare mai ridicate (și anume, WACC) după 2020; (c) având în vedere scăderea cu 10 % a vânzărilor nete ale Post Danmark în 2017, estimările prevăzute în DCF ale ratelor de creștere de pe piața corespondenței și a logisticii sunt prea optimiste și, prin urmare, discutabile; (d) WACC din DCF este prea scăzut, deoarece ia în considerare omologii PostNord, mai degrabă decât omologii Post Danmark. În plus, WACC nu ia în considerare riscul de faliment ca urmare a planului de transformare, iar WACC nu ia în considerare ipotezele arbitrare privind condițiile de piață viitoare; (e) o potențială pierdere a categoriei de investiții ar fi cauzată de faptul că injecția de capital din partea PostNord ar fi neviabilă din punct de vedere financiar, ceea ce, la rândul său, ar dovedi că injecția de capital din partea PostNord nu respectă criteriul investitorului privat în economia de piață.

3.1.3.3. Avantajul injecțiilor de capital din partea Danemarcei și a Suediei în favoarea PostNord

(70) ITD consideră că există mai multe elemente care pun la îndoială injecțiile de capital din Danemarca și Suedia decât cele menționate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii: (a) pe baza Acordului din octombrie, este clar că injecțiile de capital din partea Danemarcei și a Suediei în favoarea PostNord urmează să fie transferate către Post Danmark și că niciun investitor privat în economia de piață nu ar injecta capital în Post Danmark; (b) niciuna dintre cele trei injecții de capital nu este în conformitate cu condițiile pieței, deoarece Danemarca a acordat încă 112 milioane DKK (aproximativ 15 milioane EUR) în decembrie 2019 pentru prelungirea licenței OSU a Post Danmark în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2020 și 30 iunie 2020, pentru a permite Post Danmark A/S să supraviețuiască; (c) calculul VAN efectuat pentru injecțiile de capital daneze și suedeze pentru a demonstra conformitatea acestora cu condițiile de piață în contextul menținerii ratingului de credit al PostNord nu indică valoarea randamentului (dacă există); (d) nu s-a făcut nicio comparație între valoarea injecțiilor de capital și scenariul contrafactual în care PostNord ar fi lichidată și, prin urmare, niciun investitor privat în economia de piață nu ar efectua injecțiile de capital respective.

3.2. Dansk Distribution

(71) Dansk Distribution A/S are sediul central în Karlslunde (Danemarca) și expediază colete, paleți și mărfuri generale. Dansk Distribution susține că, în sectorul coletelor și, în general, în sectorul distribuției se află în concurență cu Post Danmark. Aceasta are interesul de a prezenta observații deoarece Dansk Distribution și Post Danmark participă la aceleași licitații pentru contracte de logistică în cadrul cărora Post Danmark ar oferi prețuri sub prețul pieței.

(72) Dansk Distribution a prezentat aceleași observații ca ITD.

3.3. Dansk Scanning

(73) Dansk Scanning A/S are sediul central în Esbjerg (Danemarca) și creează arhive digitale pentru clienții săi. Aceasta oferă o gamă largă de servicii de digitalizare. Dansk Scanning susține că, în sectorul poștal digitalizat și în special pe piața serviciilor de scanare se află în concurență cu Post Danmark.

(74) Dansk Scanning a prezentat aceleași observații ca ITD.

3.4. Danske Fragtmænd A/S

(75) Danske Fragtmænd A/S are sediul la Aarhus (Danemarca) și este o filială a Fragtmænd Holding A/S. Aceasta furnizează servicii de logistică pentru clienți persoane juridice din Danemarca. Recepționează comenzi și, ulterior, depozitează, preia, ambalează și distribuie produse semifinite și fabricate, piese de schimb, bunuri de uz curent, bunuri de folosință îndelungată. Aceasta poate oferi servicii de livrare zilnică și asigură livrarea la domiciliu. În plus, Danske Fragtmænd activează pe piața serviciilor de antrepozitare și de tehnologie a informației.

(76) Danske Fragtmænd A/S a prezentat aceleași observații ca ITD.

3.5. Jørgen Jensen Distribution A/S

(77) JJD are sediul central în Ikast (Danemarca) și furnizează servicii de transport de mărfuri. Aceasta furnizează o serie de servicii de transport, printre care distribuția de colete, de mărfuri, de mărfuri paletizate, livrări pe distanțe lungi, care includ bunuri sensibile la temperatură (cum ar fi produsele alimentare) și bunuri care nu sunt sensibile la temperatură. În plus, JJD își desfășoară activitatea pe piețele serviciilor de transport de mărfuri cu preluare și livrare într-un termen foarte scurt, precum și pe piețele serviciilor de curierat. JJD susține că, în sectorul transporturilor și al distribuției, se află în concurență cu Post Danmark. Aceasta consideră că injecțiile de capital, care fac obiectul prezentei decizii, îi afectează în mod direct operațiunile, deoarece ar oferi Post Danmark posibilitatea de a oferi prețuri sub prețul pieței (cu 15 % până la 30 %). JJD explică faptul că s-a confruntat cu această situație în contextul licitațiilor și al competițiilor bazate pe invitații adresate clienților (43).

(78) JJD a prezentat aceleași observații ca ITD.

3.6. UPS

(79) UPS este un furnizor mondial de servicii poștale și de transport maritim specializate. După Statele Unite ale Americii, Europa este cea mai mare piață deservită de UPS, cuprinzând 56 de țări și teritorii. Din 1988, UPS își desfășoară activitatea pe piața daneză, unde oferă servicii poștale și logistice interne și internaționale, inclusiv servicii de curierat rapid și standard de colete, precum și o serie de servicii de transport aerian, maritim și rutier de mărfuri. UPS susține că, în sectorul serviciilor de coletărie, poștale și logistice neuniversale, se află în concurență directă cu Post Danmark.

(80) Observațiile UPS se suprapun în mare măsură cu cele prezentate de ITD și de alte părți terțe, dar există observații specifice legate de evaluarea principiului operatorului economic privat în economia de piață.

3.6.1. Injecția de capital din partea PostNord în favoarea Post Danmark

(81) În primul rând, UPS susține că rata de creștere preconizată din calculele DCF poate fi validată prin compararea sa corespunzătoare cu cea a sectorului poștal și logistic, astfel cum s-a raportat într-o serie de materiale de cercetare și alte surse (44).

(82) De asemenea, UPS sugerează că ar trebui pusă sub semnul întrebării capacitatea PostNord de a estima cu precizie rezultatele preconizate în ceea ce privește obiectivele specifice, cum ar fi rata de creștere a veniturilor și câștigurile înainte de dobânzi și impozite (EBIT) ale societății. Acestea din urmă ar putea fi evaluate prin „testarea ex-post” a planului istoric în raport cu rezultatele efective ale obiectivelor respective.

(83) În plus, potrivit UPS, costurile suplimentare ale îndatorării, ca urmare a scăderii nivelului de clasificare, ar trebui incluse în DCF, nu numai în scenariul falimentului în absența injecției de capital din partea PostNord, ci și în scenariul în care are loc injecția de capital din partea PostNord. UPS consideră că aceasta ar fi în conformitate cu declarația autorităților daneze potrivit căreia ratingul de credit al PostNord ar putea, de asemenea, să se deterioreze ca urmare a injecției de capital în favoarea Post Danmark.

3.6.2. Injecții de capital din partea Danemarcei și a Suediei în favoarea PostNord

(84) UPS susține că, pentru a stabili dacă injecțiile de capital din partea Danemarcei și a Suediei ar fi fost efectuate de un investitor privat, ar fi trebuit efectuată o evaluare mai detaliată a presupuselor costuri suplimentare ale îndatorării care rezultă din scăderea ratingului de credit al PostNord. Evaluarea respectivă ar fi trebuit să ia în considerare nevoile de finanțare viitoare preconizate, sub forma unei analize a fluxurilor de numerar previzionate și a unei imagini de ansamblu a datoriei existente.

3.7. Societate anonimă

(85) Terțul anonim susține că se află în concurență cu Post Danmark în sectorul distribuției de colete și de mărfuri.

(86) Terțul anonim a prezentat aceleași observații ca ITD.

4. OBSERVAȚII FORMULATE DE DANEMARCA ȘI SUEDIA

4.1. Observații comune formulate de Danemarca și Suedia cu privire la decizia de inițiere a procedurii

(87) În observațiile lor comune, Suedia și Danemarca indică faptul că, în calitate de proprietari separați și independenți ai PostNord AB, au efectuat propriile evaluări ale raționamentului economic al injecțiilor de capital acordate. Din acest motiv, observațiile acestora cu privire la injecțiile de capital din partea Danemarcei și a Suediei sunt prezentate separat în secțiunile 4.2 și 4.3.

(88) Într-o anexă la observațiile lor comune, Suedia și Danemarca au prezentat observațiile PostNord AB cu privire la decizia de inițiere a procedurii. Potrivit PostNord AB, „guvernele danez și suedez au solicitat PostNord AB să prezinte observații cu privire la părțile deciziei de inițiere a procedurii și la observațiile terților referitoare la transferurile intragrup.” Întrucât Suedia și Danemarca au prezentat observațiile PostNord AB, Comisia le tratează ca observații atât din partea Danemarcei, cât și din partea Suediei.

4.1.1. Injecțiile de capital constituie trei măsuri distincte

(89) În primul rând, Suedia și Danemarca remarcă faptul că nu numai cele trei injecții de capital ar fi măsuri distincte, ci și compensația pentru îndeplinirea OSU acordată Post Danmark în perioada 2017-2019 ar fi o măsură distinctă. Acestea susțin că acest lucru este o consecință a Acordului din octombrie, conform căruia plata de către Danemarca a compensației pentru îndeplinirea OSU era o condiție pentru injecția de capital daneză în valoare de 267 de milioane SEK și pentru injecția de capital suedeză în valoare de 400 de milioane SEK. În mod similar, compensația pentru îndeplinirea OSU era indispensabilă pentru evaluarea grupului PostNord, potrivit căreia injecția sa de capital s-ar realiza în condițiile pieței. Potrivit Danemarcei și Suediei, condiționarea unei injecții de capital (în conformitate cu condițiile pieței) de plata unui ajutor de stat compatibil în favoarea aceleiași întreprinderi este o practică decizională a Comisiei adoptată la scară largă (45).

(90) În al doilea rând, Danemarca și Suedia împărtășesc opinia Comisiei, potrivit căreia cele trei injecții de capital constituie trei măsuri distincte. În această privință ele susțin că, în ceea ce privește considerațiile Comisiei (și anume faptul că măsurile sunt acordate de diverși investitori cu costuri de finanțare diferite, cerințe diferite privind randamentul și procesul decizional, faptul că măsurile au alți beneficiari și scopuri diferite), acestea ar fi adecvate și susținute de cauza Grecia/Comisia (46). În respectiva cauză, potrivit Tribunalului, Comisia ar fi trebuit să se întemeieze pe totalitatea elementelor relevante de fapt și de drept și nu numai pe contextul acestora și pe succesiunea în timp a măsurilor.

(91) În plus, Danemarca și Suedia subliniază că Suedia nu avea obligații pe teritoriul danez care să decurgă din Directiva 97/67/CE și, prin urmare, nu ar fi avut alte stimulente decât să ia decizii de investiții justificate din punct de vedere economic referitoare la finanțarea de către grupul PostNord a planului de transformare a societății Post Danmark. Reiese că interesul Suediei față de Post Danmark este de natură pur comercială.

(92) În plus, Danemarca și Suedia explică faptul că, potrivit jurisprudenței, o serie de organisme publice din același stat membru ar trebui considerate operatori economici individuali de pe piață (47). Din acest motiv, ele consideră incontestabil faptul că două state diferite ar trebui considerate ca fiind doi operatori separați și individuali de pe piață.

(93) În opinia Danemarcei și a Suediei, nu numai că sunt investitori distincți, dar acestea și grupul PostNord sunt în egală măsură investitori diferiți. Acest fapt ar rezulta în special din analiza rentabilității (sau a reducerii pierderilor) efectuată de grupul PostNord înainte de realizarea investiției în favoarea Post Danmark, care este diferită de analiza efectuată de Danemarca și Suedia.

(94) În ceea ce privește injecțiile de capital care au beneficiari diferiți, Danemarca și Suedia consideră că trimiterile părților interesate la Acordul din octombrie, care se presupune că identifică Post Danmark ca fiind singurul beneficiar, nu sunt justificate, întrucât Acordul din octombrie nu viza identificarea beneficiarilor reali în scopul ajutorului de stat. Acordul din octombrie era mai degrabă un acord de principiu, ceea ce reiese în mod clar din formularea sa. Danemarca și Suedia au explicat că injecțiile lor de capital respective nu sunt direcționate către Post Danmark și, prin urmare, ar avantaja în primul rând PostNord AB.

(95) Danemarca și Suedia explică faptul că orice beneficiu indirect pe care Post Danmark l-ar putea obține ca urmare a injecțiilor lor de capital este prea indirect pentru a constitui un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În plus, alte filiale ale grupului PostNord ar beneficia de un avantaj indirect similar.

(96) În ceea ce privește măsurile care au scopuri diferite, Danemarca și Suedia explică în primul rând faptul că grupul PostNord a efectuat injecția de capital în favoarea Post Danmark cu scopul de a facilita punerea în aplicare a planului de transformare și de a crește valoarea acțiunilor (sau de a reduce pierderile potențiale). În al doilea rând, prin acordarea injecțiilor de capital respective, Danemarca și Suedia au urmărit reducerea riscului ca întregul grup PostNord să fie considerat ca neavând nivelul de calitate cerut pentru investiții și, prin urmare, să mențină sau să crească valoarea acțiunilor.

4.1.2. Cele trei injecții de capital au fost acordate la date diferite

(97) Danemarca și Suedia consideră că este important să se clarifice procedurile decizionale naționale aplicabile injecțiilor de capital respective și să se rectifice decizia de inițiere a procedurii în ceea ce privește momentul în care injecțiile de capital respective au fost efectiv acordate.

(98) În Danemarca, toate costurile sau cheltuielile care nu sunt cuprinse în bugetul de stat, astfel cum este descris în Legea finanțelor, necesită un temei juridic separat pentru a fi valabile din punct de vedere juridic. Comisia pentru finanțe din cadrul Parlamentului poate furniza un astfel de temei juridic sub forma unui decret ministerial (Akstykke) în urma unei cereri din partea ministerului competent (în speță, Ministerul Transporturilor, Construcțiilor și Locuințelor). Odată adoptat, statul rezervă fondurile pentru obiectivul descris în decretul ministerial, iar ministerul poate dispune ulterior de fonduri prin intermediul contului său de trezorerie, sub rezerva condițiilor prevăzute în decretul ministerial. Adoptarea decretului ministerial nu generează obligația ministerului de a dispune de fonduri; este stabilit doar temeiul juridic pentru a acționa în acest sens. În cazul în care ministerul nu utilizează fondurile (de exemplu, deoarece o tranzacție nu poate fi finalizată, anumite proiecte sunt întârziate sau anulate) fondurile sunt returnate către Trezorerie. Decretul ministerial privind injecția de capital daneză este Decretul ministerial din 17 mai 2018.

(99) În Suedia, guvernul are nevoie de un mandat din partea Parlamentului pentru a efectua modificări la nivelul portofoliului său de societăți, inclusiv injecții de capital. Un astfel de mandat din partea Parlamentului permite guvernului să acționeze; cu toate acestea, ca regulă generală, acesta nu obligă guvernul să acționeze la un anumit moment sau într-un anumit mod. Poate exista un interval de timp semnificativ între aprobarea Parlamentului, care permite guvernului să acționeze și momentul în care guvernul acționează efectiv, în cazul în care decide în acest sens. La sfârșitul anului 2019, guvernul suedez avea mai multe mandate de a acționa, în raport cu care nu a decis să acționeze parțial sau integral (48). Injecția de capital suedeză pentru PostNord AB necesită o decizie guvernamentală și, prin urmare, un mandat din partea Parlamentului.

(100) Având în vedere considerentele 97-99, Danemarca și Suedia fac o distincție între data la care au fost adoptate deciziile de investiții (cu alte cuvinte, orice evaluare a conformității cu condițiile de piață ar fi trebuit efectuată înainte de această dată), data la care au fost acordate injecțiile de capital și data la care acestea au fost puse la dispoziție sau vărsate în favoarea beneficiarului. Aceste trei momente sunt înfățișate în figura 3 prezentată de Danemarca și Suedia: Figura 3 Calendarul acordării celor trei injecții de capital

(101) Danemarca și Suedia explică faptul că, din figura 3, reies următoarele: (a) decizia de investiții a proprietarului danez din 17 mai 2018 la care se face trimitere este decretul ministerial menționat în considerentul 98; (b) decizia de investiții a proprietarului suedez din 29 noiembrie 2018 (49) a fost adoptată în urma deciziei Parlamentului din 12 decembrie 2017 (50), care a permis guvernului să acționeze în acest sens; (c) decizia de investiții a PostNord din 11 iunie 2018 a fost adoptată în urma încheierii acordului de punere în aplicare (a se vedea considerentul 25) și a deciziei subsecvente a Consiliului de administrație adoptată în aceeași zi, potrivit căreia injecția de capital ar fi rațională din punct de vedere economic; (d) Danemarca a acordat injecția de capital abia la 10 decembrie 2018, data la care a fost vărsată. Înainte de această dată, Danemarca consideră că PostNord AB nu avea niciun drept legal de a primi capitalul. Danemarca consideră că Decretul ministerial din 17 mai 2018 nu reprezintă o obligație pentru Danemarca de a acorda ajutorul (a se vedea considerentul 98); (e) Suedia a acordat injecția de capital la 29 noiembrie 2018, aceeași dată la care a fost adoptată decizia de investiții; (f) PostNord a acordat injecția de capital la 11 iunie 2018, aceeași dată la care a fost adoptată decizia de investiții. Acest fapt este în conformitate cu concluzia Comisiei enunțată în considerentul 82 din decizia de inițiere a procedurii; (g) Danemarca a plătit injecția de capital la 10 decembrie 2018, dată ce coincide cu data acordării; (h) Suedia a plătit injecția de capital la 10 decembrie 2018; (i) grupul PostNord și-a plătit injecția de capital (minus 150 de milioane DKK deja plătite la 4 aprilie 2018) la 18 iunie 2018, aceeași dată la care a fost plătită și compensația pentru îndeplinirea OSU, aprobată în cauza SA.47707.

4.1.3. Injecția de capital din partea grupului PostNord în favoarea Post Danmark nu implică ajutor de stat

4.1.3.1. Observații comune formulate de Danemarca și Suedia în ceea ce privește imputabilitatea, resursele de stat și denaturarea concurenței

(102) Autoritățile daneze și suedeze susțin că injecția de capital din partea grupului PostNord în favoarea Post Danmark a constituit doar un transfer în cadrul aceleiași întreprinderi (și anume, grupul PostNord) și nu ar determina modificarea condițiilor concurenței pe piață (51), întrucât Post Danmark era deja prezentă și funcționa pe piață.

(103) În această privință, Danemarca și Suedia explică faptul că, potrivit hotărârii Curții în cauza ENEA, „unele resurse ale întreprinderilor publice pot fi considerate resurse de stat atunci când acesta este în măsură, prin exercitarea influenței sale dominante, să orienteze utilizarea lor pentru a finanța avantaje în favoarea altor întreprinderi” (subliniere adăugată de autoritățile daneze și suedeze) (52).

(104) Cu toate acestea, în cauza de față, autoritățile daneze și suedeze consideră că nici Danemarca, nici Suedia nu au fost în măsură să orienteze utilizarea resurselor grupului PostNord către Post Danmark, dar, mai important, un transfer de fonduri între diversele entități din cadrul PostNord (cum ar fi injecția de capital din partea grupului) nu ar constitui un avantaj „în favoarea altor întreprinderi” (53), ci ar reprezenta doar un transfer în cadrul aceleiași întreprinderi (PostNord).

(105) În plus, autoritățile daneze și suedeze explică, făcând din nou trimitere la cauza ENEA (54), că în speță comportamentul PostNord AB nu ar fi fost „dictat de instrucțiuni emise de autorități publice” și, prin urmare, nu era imputabil Danemarcei sau Suediei.

(106) În acest context, Danemarca și Suedia susțin în continuare că, potrivit jurisprudenței Uniunii în cauza Stardust Marine, în cazul în care deciziile sunt luate de întreprinderi publice, simplul fapt că o întreprindere publică se află sub controlul statului nu este suficient pentru ca măsurile luate de acea întreprindere să fie imputabile statului. În fapt, trebuie să se demonstreze că autoritățile publice pot fi considerate ca fiind implicate în adoptarea măsurii, iar această imputabilitate în sarcina statului poate fi dedusă dintr-un ansamblu de indicatori (55).

(107) Autoritățile daneze și suedeze explică faptul că transferul sumei de 150 de milioane DKK efectuat la 4 aprilie 2018 a fost realizat pentru a se asigura că Post Danmark putea continua să funcționeze în așteptarea aprobării preconizate de către Comisie a compensației pentru îndeplinirea OSU și a punerii ulterioare în aplicare de către grupul PostNord a planului de transformare, inclusiv a injecției de capital din partea grupului PostNord. În plus, nu există nicio dovadă că Danemarca și Suedia au fost implicate, într-un fel sau altul, în decizia de efectuare a transferului în valoare de 150 de milioane DKK.

(108) În ceea ce privește transferurile efectuate în iunie 2018 și februarie 2019, aceste contribuții făceau parte din decizia adoptată de PostNord AB la 11 iunie 2018 de continuare a planului de transformare (data acordului de punere în aplicare, a se vedea considerentul 25). În plus, în ceea ce privește aceste două transferuri, Danemarca și Suedia susțin că nu există nicio dovadă a implicării vreuneia dintre ele în decizia PostNord AB de a continua planul de transformare (inclusiv efectuarea transferurilor interne din 18 iunie 2018 și 4 februarie 2019), decât în calitatea lor de acționari ai PostNord AB. Prin urmare, potrivit Danemarcei și Suediei, Comisia a considerat în mod eronat, la considerentul 87 din decizia de inițiere a procedurii, că transferul intern de capital este imputabil Danemarcei și Suediei, deoarece făcea parte din Acordul din octombrie. În această privință, Danemarca și Suedia susțin că Acordul din octombrie impune obligații doar celor doi proprietari (Danemarca și Suedia), nu și grupului PostNord.

(109) În plus, Danemarca și Suedia susțin că menționarea, la punctele 1 și 4 din Acordul din octombrie, a intenției PostNord AB de a pune în aplicare noul model de producție și injecția aferentă de capital din partea grupului PostNord în favoarea Post Danmark, nu face decât să stabilească contextul factual al Acordului din octombrie. Aceasta nu înseamnă că decizia PostNord AB de a executa planul de transformare era imputabilă Danemarcei și Suediei. Respectiva situație ar fi susținută de faptul că: (a) la inițiativa PostNord AB, planul de transformare a fost deja elaborat în toamna anului 2016; (b) un transfer intern de capital către Post Danmark a fost deja efectuat în februarie 2017; și (c) analizele și evaluările subiacente ale situației și ale planului de afaceri ale Post Danmark au fost efectuate de PostNord AB și nu de Danemarca și Suedia.

(110) Potrivit Danemarcei și Suediei, faptul că acordarea de către Danemarca a compensației pentru îndeplinirea OSU era condiționată de punerea în aplicare a planului de transformare (punctul 9 din Acordul din octombrie) subliniază doar în continuare faptul că decizia de a pune în aplicare planul de transformare respectiv revenea PostNord AB, deoarece condiția ar fi fost redundantă dacă PostNord AB ar fi fost deja obligată să acționeze astfel.

4.1.3.2. Observații comune formulate de Danemarca și Suedia în ceea ce privește inexistența unui avantaj

(111) Danemarca și Suedia susțin că grupul PostNord a pus în aplicare injecția de capital în favoarea Post Danmark în conformitate cu principiul MEOP. Decizia PostNord de a efectua transferurile interne de capital s-a bazat pe metode care sunt în conformitate cu practicile de piață, cum ar fi analiza DCF, modelul de determinare a valorii activelor financiare și WACC.

(112) În special, atât Danemarca, cât și Suedia susțin că ratele de creștere ale Post Danmark pe piața corespondenței ([…] % pe an), piața logisticii ([…] %) și creșterea globală (combinată) (și anume, estimată a atinge […] % în 2026 și […] % după 2026) preconizate în modelul DCF au fost prudente. Acest fapt se bazează pe așteptările conform cărora sectorul logisticii va crește la o rată minimă de creștere a PIB-ului subiacent și se preconizează că declinul activității în sectorul corespondenței va încetini până în 2022 și se va stabiliza în 2026. Ratele de creștere preconizate s-au bazat pe tendințele lor din ultimii ani și au avut în vedere previziunile în materie de inflație și creștere a populației. Încetinirea presupusă a declinului serviciilor de corespondență până în 2022 s-a bazat pe faptul că volumele de corespondență daneză erau deja în mare parte digitalizate (aproximativ 80 % din volume comparativ cu 2001) și pe ipoteza că restul volumelor de corespondență ar scădea într-un ritm mult mai lent decât prima și cea mai mare parte (56).

(113) În plus, Danemarca și Suedia susțin că, într-un scenariu în care Post Danmark ar intra în faliment, piața ar pune sub semnul întrebării capacitatea și disponibilitatea grupului PostNord de a sprijini celelalte filiale. Într-un astfel de scenariu, ratingul de credit paralel al PostNord AB ar fi declasat în mod semnificativ de la echivalentul unei categorii de investiții slabe în domeniul […] la un rating speculativ în domeniul […]. Aceasta ar corespunde unei marje între o obligațiune […] și o obligațiune […] de […] puncte de bază (BPS) sau echivalentul unui randament de […] %. În acest sens, Danemarca și Suedia consideră că ipoteza unei creșteri de […] % a costurilor îndatorării într-un scenariu de faliment este prudentă. În același timp, creșterea costurilor îndatorării a fost calculată pe baza datoriei brute de […] SEK, care este considerată soldul mediu al pasivelor purtătoare de dobândă necesar în perioada 2018-2026 pentru finanțarea grupului PostNord în cazul falimentului Post Danmark.

(114) Danemarca și Suedia susțin că, în cazul în care Post Danmark ar intra în faliment, PostNord ar pierde avantajul concurențial al unei rețele nordice complete, împreună cu sinergiile combinate din modelul de producție actual. Aceasta ar duce la o pierdere de venituri de […] % din propriile operațiuni nordice ale PostNord până în 2026 (indexat cu inflația și creșterea volumului de colete), în valoare de […] milioane SEK, în timp ce impactul corespunzător câștigului înainte de dobânzi, taxe, depreciere și amortizare („EBITDA”) ar fi de […] %.

(115) Danemarca și Suedia au prezentat două analize cantitative detaliate pentru a demonstra conformitatea injecției de capital din partea grupului PostNord cu condițiile de piață. Aceste analize explică în mod detaliat calculele efectuate de grupul PostNord înainte de realizarea investiției. Ambele analize sunt modele DCF bazate pe previziuni ale costurilor și veniturilor actualizate la momentul investiției, pentru a stabili rentabilitatea globală a investiției respective. Principala diferență dintre cele două analize este tipul de profit pe care îl au în vedere.

(116) Prima analiză (prezentată în tabelul 2) calculează mai întâi valoarea întreprinderii pentru a calcula valoarea capitalurilor proprii. Aceasta constă într-un model DCF privind fluxul de numerar disponibil acumulat la nivelul Post Danmark în ansamblu, și anume profiturile disponibile pentru a fi distribuite atât titularilor de creanțe, cât și acționarilor (flux de numerar disponibil pentru întreprindere), actualizate utilizând costul WACC al Post Danmark. Pe lângă aceste profituri, prima analiză include pierderile potențiale pe care grupul PostNord le-ar suporta în scenariul contrafactual în care Post Danmark intră în faliment. Aceste pierderi includ, printre altele, costuri cu dobânzi mai ridicate din cauza unor potențiale preocupări legate de capacitatea grupului PostNord de rambursare a datoriei, veniturile datorate sinergiilor dintre Post Danmark și celelalte activități ale grupului PostNord și veniturile pe care grupul PostNord le primește de la Post Danmark drept compensație pentru costurile la nivel de grup (cum ar fi costurile […] și […]). Valoarea capitalurilor proprii se calculează scăzând datoria netă din valoarea întreprinderii. Tabelul 2 Post Danmark A/S – Model de evaluare DCF pentru injecția de capital din partea grupului PostNord – Valoarea întreprinderii (sume în milioane DKK) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 Ipoteze privind valoarea finală a întreprinderii EBITDA […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Capex […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Variația capitalului circulant net […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Injecția de capital propriu pentru îndeplinirea OSU 1 161 Creșterea netă a provizioanelor […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Impozit pe EBIT […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] FCFF (inclusiv OSU) (Flux de numerar disponibil pentru întreprindere) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] WACC […] % Rata finală de creștere a FCFF […] % Valoarea finală a întreprinderii […] Valoarea actualizată (VA) a FCFF (A) […] VA a valorii finale a întreprinderii (B) […] Valoarea întreprinderii (C)=(A)+(B) […] Datorie netă (D) […] Valoarea capitalurilor proprii (E)=(C)-(D) […] VA a efectelor falimentului (F) […] Pierderile de capital ale grupului PostNord în scenariul lichidării Post Danmark (G)=(F)-(E) […] Injecția de capital din partea grupului PostNord (H) -2 339

(117) Potrivit Danemarcei și Suediei, din tabelul 2 reiese că, în scenariul lichidării Post Danmark, pierderile pe care le-ar suferi grupul PostNord (în calitate de acționar unic) (și anume pierderile de capital propriu, „G”) în valoare de […] MDKK ar fi mai mari decât costul suportat efectiv de grupul PostNord prin injectarea unui capital („H”) de 2 339 MDKK pentru a sprijini Post Danmark.

(118) A doua analiză cantitativă (prezentată în tabelul 3) se axează în mod direct pe valoarea capitalurilor proprii și constă în aplicarea metodei DCF, care se bazează pe profiturile obținute numai de proprietarul Post Danmark, și anume grupul PostNord. Metoda „DCF în echivalență” are ca punct de plecare aceleași fluxuri de numerar disponibile pentru întreprindere utilizate în prima analiză, scăzând apoi costurile ratei dobânzii aferente datoriei, rambursarea împrumuturilor și intrările de numerar din împrumuturi noi la nivelul Post Danmark, rezultând fluxuri de numerar disponibile pentru capitaluri proprii. Acest flux de numerar disponibil este actualizat de costul capitalului propriu al proprietarului (grupul PostNord). La fel ca în cazul primei analize, calculul valorii capitalurilor proprii furnizate de Danemarca ia în considerare efectele negative asupra grupului PostNord în scenariul contrafactual. Tabelul 3 Post Danmark A/S – Model de evaluare DCF pentru injecția de capital din partea grupului PostNord – Valoarea capitalurilor proprii (sume în milioane DKK) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 Ipoteze privind valoarea finală a capitalurilor proprii FCFF (inclusiv OSU) (Flux de numerar disponibil pentru întreprindere) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Injecția de capital propriu pentru îndeplinirea OSU -1 161 Flux de numerar disponibil pentru întreprindere (exclusiv OSU) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Variația datoriei nete […] […] […] […] […] […] […] […] […] Costuri cu dobânzile […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Diferența de impozit între FCF pentru întreprindere și FCF pentru capitaluri proprii […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Injecția de capital propriu pentru îndeplinirea OSU 1 161 FCFE (inclusiv OSU) (Flux de numerar disponibil pentru capitaluri proprii) […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Costul capitalurilor proprii […] % Rata finală de creștere a FCFE […] % Valoarea finală a capitalurilor proprii […] Valoarea actualizată (VA) a FCFE (A) […] VA a valorii finale a capitalurilor proprii (B) […] Valoarea capitalurilor proprii (E)=(A)+(B) […] VA a efectelor falimentului (F) […] Pierderile de capital ale grupului PostNord în scenariul lichidării Post Danmark (G)=(F)-(E) […] Injecția de capital din partea grupului PostNord (H) -2 339

(119) Potrivit Danemarcei și Suediei, din tabelul 3 reiese că, în scenariul lichidării Post Danmark, pierderile pe care le-ar suferi grupul PostNord (în calitate de acționar unic) (și anume pierderile de capital propriu, „G”) în valoare de […] MDKK ar fi mai mari decât costul suportat efectiv de grupul PostNord prin injectarea unui capital („H”) de 2 339 MDKK pentru a sprijini Post Danmark.

(120) Potrivit Danemarcei și Suediei, ambele analize prezentate în considerentele 116 și 118 demonstrează conformitatea injecției de capital din partea grupului PostNord cu condițiile de piață, deoarece valoarea actualizată a pierderilor evitate ca urmare a injecției de capital este mai mare decât costul respectivei injecții de capital.

(121) Aceleași analize (prezentate în tabelul 4) arată, de asemenea, că rata internă de rentabilitate economică („RIRE”) de […] % a injecției de capital din partea grupului PostNord în favoarea Post Danmark ar depăși rentabilitatea minimă necesară unui operator în cadrul economiei de piață, și anume costul capitalului propriu de […] %, astfel cum se explică mai jos în considerentul 148. Bilanț la sfârșitul perioadei

Data fluxului de numerar 31 decembrie 2017 30 iunie 2018 30 iunie 2019 29 iunie 2020 29 iunie 2021 30 iunie 2022 30 iunie 2023 29 iunie 2024 29 iunie 2025 30 iunie 2026 Valoarea finală a capitalurilor proprii Capitalul circulant net […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Active fixe corporale […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Capital de lucru pentru finanțare […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Flux de numerar disponibil pentru capitaluri proprii (inclusiv OSU) […] […] […] […] […] […] […] […] […] Excedent de numerar […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Imobilizări financiare […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Provizioane […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Împrumuturi acordate instituțiilor de credit […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Active și pasive financiare nete […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Capitaluri proprii […] […] […] […] […] […] […] […] […] […] Injecții de capital din partea investitorilor (-)/dividende (+) -2 339 […] […] […] […] […] […] […] […] […] Titlurile de capital din abordarea IRR […] % Costul capitalurilor proprii […] %

(122) Danemarca și Suedia susțin că ipotezele aplicate în cadrul modelelor DCF au fost prudente și conservatoare, deoarece, astfel cum reiese din eșantionul de rate WACC echivalente în sectorul poștal, WACC de […] % utilizat în modelul DCF este cu […] puncte procentuale […] decât în cazul entităților comparabile. În plus, previziunile în materie de rentabilitate sunt rezonabile și justificate de studiile de piață (57), în timp ce ipotezele privind ratele de creștere a veniturilor și rentabilitatea Post Danmark au fost evaluate comparativ cu un eșantion de omologi ai Post Danmark (58).

4.1.4. Injecțiile de capital din partea Danemarcei și a Suediei în favoarea PostNord AB nu implică ajutor de stat

(123) În ceea ce privește obligația Danemarcei și a Suediei, în calitate de proprietari și investitori ai PostNord AB, de a evalua probabilitatea ca PostNord AB să piardă categoria de investiții („investment grade”) în absența injecțiilor de capital, acestea susțin că o astfel de cerință are un caracter extrem de speculativ. În plus, acestea consideră că proprietarii comparabili care iau în considerare posibilitatea de a investi în propria lor societate (astfel cum susțin Danemarca și Suedia că ar fi procedat) au cunoștințe detaliate cu privire la propriile lor întreprinderi, dar este posibil să nu fi descris, calculat și documentat toate aceste efecte în mod explicit și detaliat înainte de a efectua o anumită investiție. Solicitarea unei astfel de documentații ar depăși în mod semnificativ documentele pe care operatorii obișnuiți de pe piață le-ar furniza înainte de efectuarea unor astfel de investiții. Întreprinderile private aflate în situații similare ar fi în mod normal ghidate de așa-numita regulă a raționamentului comercial, cu alte cuvinte, de standardul conform căruia conducerea unei întreprinderi poate fi răspunzătoare pentru deciziile sale. Întrebarea esențială potrivit acestei reguli este dacă temeiul deciziei a fost rezonabil și dacă decizia este luată în interesul întreprinderii.

(124) Suedia și Danemarca susțin că temeiul deciziei de a injecta capital în PostNord AB a fost rezonabil, suficient și similar cu ceea ce ar fi solicitat un investitor privat comparabil, din următoarele motive: (a) înainte de a lua decizii de investiții, Danemarca și Suedia s-au consultat cu consultanți financiari externi care au efectuat evaluări economice ale conformității cu condițiile de piață și au recomandat efectuarea injecțiilor de capital; (b) Danemarca și Suedia au demonstrat că injecțiile de capital au constituit investiții solide prin cuantificarea costurilor preconizate ale nefurnizării de capital și prin efectuarea mai multor evaluări calitative ale efectelor pozitive și negative ale injecțiilor de capital; și (c) Danemarca și Suedia au demonstrat că nu au avut alte stimulente pentru realizarea unei investiții în PostNord AB în afară de luarea unor decizii de investiții raționale din punct de vedere economic referitoare la finanțarea de către PostNord a punerii în aplicare a planului de transformare a societății Post Danmark.

(125) În opinia Danemarcei și a Suediei, analiza DCF demonstrează că investițiile lor au un randament pozitiv sub forma creării de valoare, deoarece, în cazul în care PostNord AB ar pierde categoria de investiții, aceasta ar suferi pierderi ale valorii întreprinderii de 1 071 de milioane SEK. Acestea ar depăși costul total efectiv suportat de Danemarca și Suedia, care se ridică la 667 de milioane SEK, și anume capitalul total injectat de acestea. Statele în cauză s-au bazat pe efectele investițiilor lor asupra valorii întreprinderii PostNord AB și a obiectivului lor de a-și proteja valoarea în calitate de acționari (și anume, valoarea capitalurilor proprii de […] SEK) și, în opinia lor, principiul MEOP nu prevede obligația proprietarilor de a efectua evaluări economice pe baza unui scenariu contrafactual în care PostNord AB ar fi lichidată.

(126) În continuare, Danemarca și Suedia susțin că, deși nu a fost menționat în mod explicit în analizele economice ale proprietarilor, acestea aveau cunoștințe aprofundate cu privire la nevoile de refinanțare ale PostNord. În plus, Danemarca și Suedia au angajat consilieri financiari (SEB și Rothschild) care au efectuat analize detaliate ale situației financiare a PostNord. În cadrul acestor analize a fost luată în considerare scadența împrumuturilor care urmau a fi refinanțate. Prin urmare, în opinia Danemarcei și a Suediei, ipoteza că PostNord necesita o refinanțare semnificativă și, din acest motiv, avea o nevoie specifică de a-și menține calificativul „investment grade”, de a permite accesul la piața creditelor și de a dovedi flexibilitate în alegerea celor mai adecvate și mai ieftine surse de finanțare, a fost justificată în mod corespunzător.

(127) În cele din urmă, Danemarca și Suedia susțin că, deși nu sunt necesare în cadrul unei evaluări a principiului MEOP, dovezile ex post, cum ar fi randamentul obligațiunilor emise de PostNord și de alți omologi, în 2018 și 2019, demonstrează că injecțiile de capital au fost într-adevăr conforme cu condițiile de piață și că, în absența injecțiilor de capital, costurile cu dobânzile ar putea crește cu […] puncte de bază.

4.2. Observațiile Danemarcei cu privire la decizia de inițiere a procedurii

(128) Observațiile individuale ale Danemarcei se referă numai la injecțiile de capital din partea sa și a Suediei. Danemarca susține că estimarea probabilității ca PostNord AB să își piardă statutul „investment grade” cu și fără injecția de capital din partea Suediei și din partea sa nu a fost explicită, ci implicită în evaluarea efectuată de autoritățile daneze înainte de decizia lor de investiții. Potrivit evaluării, era posibil (și anume, […] % până la […] % sigur) ca PostNord AB să piardă categoria de investiții în absența injecțiilor de capital din partea Danemarcei și a Suediei.

(129) Injecția de capital din partea Danemarcei și a Suediei în valoare de 667 de milioane SEK ar garanta că raportul dintre datoria netă și rata EBITDA va rămâne sub […] în următorii ani, un nivel impus de obicei de piața financiară pentru a intra în categoria „investment grade”. În plus, injecția de capital din partea proprietarilor ar consolida în sine bonitatea societății, semnalând piețelor financiare că proprietarii au evaluat performanța financiară viitoare a PostNord AB și au crezut în aceasta.

(130) Danemarca susține că efectuarea unui calcul financiar exact al scenariilor contrafactuale și factuale pentru a stabili dacă ratingul de credit al PostNord AB ar fi menținut strict pe fondul injecțiilor de capital din partea Danemarcei și a Suediei nu ar fi o practică standard de piață, deoarece, având în vedere transformarea operațională a Post Danmark, s-ar putea preconiza că bonitatea PostNord AB se va îmbunătăți treptat în orice caz.

(131) Cu toate acestea, Danemarca consideră totodată că analiza efectuată de Rothschild a oferit un exemplu ilustrativ, dar realist, de pierderi potențiale ale PostNord AB aflată în categoria „non-investment grade”, pe baza totalului pasivelor existente în 2017 (și anume, […] SEK) și presupunând o scadență de […] ani. Potrivit acestei analize, PostNord AB trebuia să intre în categoria „investment grade” pentru a asigura un interes scăzut pentru refinanțarea pasivelor scadente în viitorul apropiat. Prin urmare, analiza relevă faptul că riscul realist ca PostNord AB să piardă valoarea întreprinderii din cauza creșterii costurilor de investiții ar fi determinat orice investitor proprietar privat, în circumstanțe similare, să efectueze injecția de capital fără nivelul de detaliu al evaluării solicitate de Comisie.

(132) Danemarca susține, de asemenea, că perioada în care categoria „investment grade” a PostNord AB ar fi menținută ca urmare a injecțiilor de capital din partea Danemarcei și a Suediei ar fi incertă. Cu toate acestea, întrucât majoritatea pasivelor PostNord AB au necesitat refinanțare în perioada 2018-2019, menținerea PostNord AB în categoria „investment grade” în perioada respectivă a fost esențială. În plus, PostNord AB își desfășoară activitatea pe o piață supusă unor schimbări semnificative, ceea ce ar implica faptul că piețele financiare ar putea aplica criterii mai stricte pentru a face distincția între categoriile „investment grade” și „non-investment grade” și pentru a da dovadă de mai puțină flexibilitate în ceea ce privește raportul dintre datoria netă și rata EBITDA. În aceste condiții, ratingul „investment grade” al PostNord AB s-ar menține la un nivel important timp de mai mulți ani, chiar și după finalizarea transformării Post Danmark.

(133) Danemarca susține că raportul dintre datoria netă și rata EBITDA ar fi unul dintre principalii indicatori financiari utilizați de agențiile de rating de credit pentru a stabili riscul de credit al unui emitent, prin urmare, menținerea acestui raport specific sub un anumit prag ar fi esențială pentru ca PostNord AB să își mențină ratingul „investment grade”. În același timp, piețele financiare nu își pot baza evaluările de credit decât pe rezultatele viitoare preconizate, de exemplu, probabilitatea transformării cu succes a Post Danmark. În acest context, injecțiile de capital din partea Danemarcei și a Suediei în favoarea PostNord AB ar fi afectat în mod pozitiv evaluarea riscurilor de piață.

4.3. Observațiile Suediei cu privire la decizia de inițiere a procedurii

(134) Observațiile individuale ale Suediei se referă numai la injecțiile de capital din partea sa și a Danemarcei. Suedia susține că, în cazul în care grupul PostNord ar transfera capital către Post Danmark în lipsa compensației pentru îndeplinirea OSU din partea Danemarcei sau a injecțiilor de capital în cadrul PostNord AB din partea acționarilor, punerea în aplicare a planului de transformare a societății Post Danmark ar consuma resursele financiare ale grupului PostNord într-o măsură în care întregul grup ar fi expus riscului.

(135) Suedia estimează că impactul falimentului Post Danmark asupra valorii capitalului propriu al participației suedeze la capitalul PostNord AB în ansamblu a fost incert, dar estimat a fi negativ.

(136) Suedia susține că, în lipsa injecțiilor de capital și a compensațiilor pentru îndeplinirea OSU în favoarea Post Danmark, grupul PostNord ar fi considerat în categoria „non-investment grade”, cu un risc financiar semnificativ, costuri mai mari ale îndatorării și flexibilitate financiară limitată. Un rating mai mic ar putea implica un impact negativ asupra relațiilor cu clienții și furnizorii, dificultăți în păstrarea angajaților talentați, precum și alte efecte de semnalizare ale absenței sprijinului (sub formă de capital) din partea proprietarului. Prin urmare, Suedia a considerat că este esențial să fie asigurat un nivel de risc financiar corespunzător unui rating de credit de calitate în ceea ce privește investițiile […] sau apropiat de acesta, care să fie comparabil cu cel al omologilor.

(137) Suedia, pe baza unei analize DCF, concluzionează că, incluzând ajutorul danez în valoare de 1 533 de milioane SEK în legătură cu compensația pentru îndeplinirea OSU pentru perioada 2017-2019, valoarea actualizată netă (VAN) a activității daneze crește de la […] SEK la […] SEK, crescând la rândul său valoarea capitalului propriu al acționarilor. Creșterea valorii capitalului propriu al acționarului suedez în valoare de […] SEK depășește în mod clar investiția sa de 400 de milioane SEK, ceea ce ar demonstra că decizia Suediei de a injecta capital în PostNord AB a respectat principiul MEOP.

4.4. Observații din partea Danemarcei și a Suediei în ceea ce privește observațiile terților

4.4.1. Cele trei injecții de capital constituie trei măsuri distincte și nu o măsură unică

(138) Din motivele explicate în secțiunea 4.1.1, Danemarca și Suedia nu împărtășesc opinia ITD și a altor părți terțe potrivit căreia cele trei injecții de capital ar trebui considerate o măsură unică. În plus, cu referire la considerentul 75 din decizia de inițiere a procedurii, Danemarca și Suedia iau act de faptul că respectiva compensație pentru îndeplinirea OSU pentru perioada 2017-2019 este o măsură distinctă.

(139) Danemarca și Suedia consideră, printre altele, că nu poate fi acceptată afirmația ITD potrivit căreia, pentru a răspunde la întrebarea dacă o serie de măsuri se impun a fi abordate separat, ar trebui analizată „situația beneficiarului și nu a investitorilor”. Danemarca și Suedia consideră că respectarea principiului MEOP ar trebui să depindă de raționalitatea economică privită din perspectiva fiecărui investitor în parte (59).

(140) În ceea ce privește scopul celor trei injecții de capital și argumentul ITD potrivit căruia presupusul deficit de finanțare dintre costurile estimate ale noului model de producție (și anume 5 miliarde SEK în conformitate cu Acordul din octombrie) și injecția de 2,339 miliarde DKK din partea grupului PostNord ar indica faptul că injecțiile de capital din partea Suediei și Danemarcei sunt, în fapt, destinate tot planului de transformare (60), Danemarca și Suedia observă că estimările costurilor noului model de producție, astfel cum se menționează în Acordul din octombrie, nu sunt echivalente cu nevoia de capital, deoarece costurile estimate includ pierderile prevăzute din exploatare suportate chiar de Post Danmark, nevoia de capital fiind mai redusă.

(141) În ceea ce privește afirmația ITD potrivit căreia beneficiarul final al tuturor celor trei injecții de capital este Post Danmark (a se vedea considerentul 58), Danemarca și Suedia remarcă faptul că obiectivul Acordului din octombrie nu este de a identifica beneficiarul real în scopul ajutorului de stat. Este vorba mai degrabă despre un acord în materie de principii, care a fost pus în aplicare ulterior cu angajamente obligatorii din punct de vedere juridic față de PostNord AB.

4.4.2. Cele trei injecții de capital nu au fost acordate la data încheierii Acordului din octombrie

(142) Din motivele explicate în secțiunea 4.1.2, Danemarca și Suedia nu împărtășesc nici opinia ITD potrivit căreia cele trei injecții de capital au fost acordate la data încheierii Acordului din octombrie. Danemarca și Suedia fac referire la condițiile enumerate în hotărârile Magdeburger Mühlenwerke și BSCA (61) atunci când explică faptul că o măsură poate fi considerată ca fiind acordată numai printr-un act obligatoriu din punct de vedere juridic prin care autoritatea națională competentă se angajează să acorde măsura beneficiarului, printr-o promisiune necondiționată și obligatorie din punct de vedere juridic, sau atunci când au fost îndeplinite toate condițiile pentru obținerea ajutorului și când beneficiarul ajutorului poate fi identificat.

(143) În opinia Danemarcei și a Suediei, Acordul din octombrie nu îndeplinește niciuna dintre aceste trei condiții din următoarele motive: (a) Acordul din octombrie nu este obligatoriu din punct de vedere juridic, iar Danemarca și Suedia nu s-au angajat să acorde injecțiile de capital prin acordul respectiv. În particular, Acordul din octombrie este un acord de principiu (62) încheiat între două state și nu o expresie a unui angajament obligatoriu din punct de vedere juridic față de PostNord AB; (b) Acordul din octombrie prevedea clauze condiționale, impunând o serie de măsuri de punere în aplicare. În acest sens, Danemarca și Suedia fac referire la necesitatea de a obține acordul guvernelor și parlamentelor lor în cauză. În absența acordului lor, Danemarca și Suedia ar putea renunța la acord în orice moment, fără consecințe juridice. Nici măcar aprobarea parlamentelor în cauză nu ar fi suficientă, deoarece acestea nu obligă guvernele respective să dispună de capital (a se vedea considerentele 98 și 99). În plus, a fost necesar ca elementele de ajutor de stat prevăzute în Acordul din octombrie să fie notificate Comisiei și aprobate de aceasta. Mai mult, pentru a condiționa plata compensației pentru îndeplinirea OSU de utilizarea acesteia în vederea rezilierii contractelor foștilor funcționari publici, se impunea încheierea unui acord de punere în aplicare (63) între Danemarca și PostNord AB. Același acord conține dispoziții care obligă PostNord să pună în aplicare propria injecție de capital în favoarea Post Danmark (considerentul 25). Statele consideră, de asemenea, că textul Acordului din octombrie susține necesitatea unor măsuri de punere în aplicare, de exemplu, „aceste investiții trebuie realizate ca aport de capital la societate în condițiile pieței, fără a fi emise noi acțiuni”. În opinia Danemarcei și a Suediei, ar urma ca injecțiile de capital să depindă de condițiile de piață, ceea ce necesită o analiză suplimentară pentru a stabili dacă acest lucru ar fi posibil (64); (c) Acordul din octombrie nu identifică beneficiarii, deoarece beneficiarul efectiv al injecțiilor de capital de stat nu este același cu cel descris în Acordul din octombrie.

(144) Mai mult decât atât, statele consideră irelevantă afirmația ITD potrivit căreia măsurile de punere în aplicare, pentru a fi caracterizate ca atare în scopul ajutoarelor de stat, ar trebui să fie stabilite ex ante și că ar fi imposibilă acordarea ajutorului în lipsa întreprinderii măsurilor de punere în aplicare (a se vedea considerentul 59). În acest sens, statele au îndoieli cu privire la relevanța jurisprudenței menționate de ITD. În primul rând, hotărârea în cauza Arriva Italia și alții nu era încă pronunțată la data la care ITD și-a prezentat observațiile. În orice caz, potrivit statelor, cauza Arriva Italia și alții nu ar privi posibilitatea de a impune măsuri de punere în aplicare sau momentul în care aceste măsuri ar putea fi impuse, ci mai degrabă dacă legislația națională care a acordat dreptul de a primi ajutorul conținea măsuri de punere în aplicare și dacă acestea au fost îndeplinite (65). În al doilea rând, celelalte hotărâri menționate de ITD (a se vedea nota de subsol 35) se referă la posibila încadrare a măsurilor naționale în categoria schemelor de ajutor și la considerarea conversiei unei societăți într-o anumită formă juridică drept o schemă de ajutor sau un ajutor individual. În opinia statelor, această jurisprudență este în mod clar irelevantă în ceea ce privește afirmația ITD.

(145) În opinia Danemarcei și a Suediei, raționamentul subsidiar al ITD potrivit căruia toate cele trei injecții de capital au fost acordate la 28 mai 2018 nu este justificat, astfel cum se explică în considerentele 100 și 101.

(146) În ceea ce privește trimiterea ITD la raportul Rigsrevisionen (considerentul 66), Danemarca și Suedia remarcă următoarele: (a) afirmația Rigsrevisionen în cadrul raportului său, potrivit căreia Post Danmark a primit injecții de capital din partea proprietarilor (și anume Danemarca și Suedia), este incorectă, după cum reiese direct din teza ulterioară în care sunt enumerate injecțiile de capital: „Det fremgår af figur 3, at Post Danmarks regnskabsreglement er blevet ændret 2 gange siden postdirek-tivet fra 2008. Det fremgår desuden, at Post Danmark de seneste år flere gange har fået tilført kapital fra ejerne og koncernen . Det drejer sig om 3 tilførsler i 2017, der henholdsvis medførte 2.340 mio. danske kroner fra PostNord til Post Danmark , 267 mio. svenske kroner fra den danske stat til PostNord og 400 mio. svenske kroner fra den svenske stat til PostNord . I tillæg hertil forpligtede den danske stat sig i 2017 til delvist at kompensere PostNord med 1.533 mio. svenske kroner for udgifter i forbindelse med afskedi-gelser af tidligere tjenestemænd.” (subliniere adăugată) „Figura 3 arată că normele contabile în cazul Post Danmark au făcut de două ori obiectul modificărilor de la punerea în aplicare a Directivei poștale [Directiva 97/67/CE] în 2008. În plus, relevă că Post Danmark a primit de mai multe ori capital din partea proprietarilor și a grupului. Sunt vizate 3 transferuri de capital în 2017: 2 340 milioane DKK din partea PostNord în favoarea Post Danmark, 267 de milioane SEK din partea statului danez în favoarea PostNord și 400 de milioane SEK din partea statului suedez în favoarea PostNord. În plus, în 2017, statul danez s-a angajat să compenseze parțial PostNord cu 1 533 milioane SEK pentru costurile legate de încetarea activității foștilor funcționari publici.” (subliniere adăugată) Prin urmare, Rigsrevisionen face referire la injecțiile de capital din partea Danemarcei și a Suediei în favoarea PostNord AB, și nu în favoarea Post Danmark; (b) Rigsrevisionen nu a analizat situația contabilă a Post Danmark, potrivit celor susținute de ITD. Astfel cum se menționează în mod clar în raport, în cadrul acestuia este vizată în mod specific supravegherea exercitată asupra Post Danmark de Ministerul danez al Transporturilor, Construcțiilor și Locuințelor și de Autoritatea de Transport; (c) Rigsrevisionen afirmă în mod eronat în graficul inclus în raport (menționat la considerentul 66) că diversele injecții de capital au fost transferate în 2017. Potrivit statelor, astfel cum reiese din raportul anual al Post Danmark din 2019 (66), sumele au fost transferate de la grupul PostNord în 2018 și 2019, iar raportul anual al PostNord AB din 2018 menționează, de asemenea, suma primită din partea statelor (67). În orice caz, Rigsrevisionen nu este o autoritate competentă în materie de ajutoare de stat și nu a efectuat nicio evaluare cu privire la o dată de acordare relevantă în scopul ajutoarelor de stat.

4.4.3. Calculele DCF în ceea ce privește injecția de capital din partea grupului PostNord în favoarea Post Danmark sunt corecte

(147) Danemarca și Suedia contestă afirmația ITD potrivit căreia costul WACC utilizat în cazul injecției de capital din partea grupului PostNord în favoarea Post Danmark ar fi trebuit să fie mai ridicat pentru a reflecta probabilitatea ca îndeplinirea OSU să nu fie încredințată Post Danmark. Acestea explică faptul că sarcina îndeplinirii OSU a revenit întotdeauna Post Danmark, iar grupul PostNord nu ar fi avut niciun motiv să se aștepte ca statul danez să intenționeze să schimbe această situație, cu atât mai mult cu cât serviciul universal este o obligație costisitoare și o activitate generatoare de pierderi.

(148) Danemarca și Suedia contestă, de asemenea, afirmația ITD potrivit căreia WACC ar fi trebuit să fie mai ridicat decât WACC al omologilor grupului PostNord pentru a reflecta riscurile legate de realizarea planului de transformare, deoarece riscul de afaceri relevant a fost inclus în planul de afaceri subiacent, fiind aplicate prime de risc rezidual suplimentare (pentru digitalizare și dimensiune), astfel cum reiese din tabelul 5: Tabelul 5 Post Danmark A/S – Calculul WACC Modelul de determinare a valorii activelor financiare […] % Prima de risc – dimensiune […] % Prima de risc – digitalizare […] % Costul capitalurilor proprii […] % Costul datoriei […] % Ponderea capitalurilor proprii […] % Ponderea datoriei […] % WACC […] % Notă: Rata de impozitare 22 %

(149) În plus, Danemarca și Suedia susțin că performanța Post Danmark s-ar fi îmbunătățit în comparație cu obiectivele stabilite în planul de afaceri pentru perioada 2018-2020, astfel cum se menționează în raportul anual al PostNord AB pentru anul 2018, pagina 25. Atât în opinia Danemarcei, cât și în cea a Suediei, este susținută astfel concluzia că ipotezele de calcul al DCF au fost prudente și conservatoare. De asemenea, este contrazisă afirmația ITD potrivit căreia evoluția rezultatelor operaționale ale Post Danmark începând cu anul 2017 a fost exclusiv și din ce în ce mai negativă. În schimb, s-a înregistrat o tendință de creștere a EBIT înainte ca elementele să afecteze comparabilitatea. Astfel cum se menționează în raportul anual al PostNord AB pentru anul 2018, pierderile reduse se datorează punerii în aplicare a planului de transformare.

(150) Contrar argumentelor ITD, Danemarca și Suedia consideră că injecțiile lor de capital în favoarea PostNord AB nu ar fi trebuit să fie incluse în DCF ca injecție de capital din partea grupului. Cu toate acestea, chiar dacă injecțiile de capital ar fi fost incluse în calculul VAN a injecției de capital din partea grupului PostNord prevăzut în tabelul 1 din decizia de inițiere a procedurii, majorând astfel injecția de capital (A) cu 667 de milioane SEK (460 de milioane DKK), Danemarca și Suedia susțin că valoarea totală netă a injecției de capital (G) ar rămâne pozitivă, și anume aproximativ […] DKK ([…] DKK – 460 de milioane DKK).

(151) Contrar argumentelor ITD, Danemarca și Suedia consideră, de asemenea, că măsura cu efect unic referitoare la creditele imobiliare din Danemarca ([…] DKK) ar fi trebuit să fie inclusă în DCF pentru injecția de capital din partea grupului PostNord, deoarece includerea acesteia s-a bazat pe clauze de tip „cross-default” (neîndeplinire încrucișată a obligațiilor) în cadrul facilității de credit a grupului PostNord. În orice caz, potrivit statelor, includerea măsurii cu efect unic de natură imobiliară în DCF nu are niciun impact semnificativ asupra rezultatului și, chiar dacă respectiva măsură ar fi fost exclusă, valoarea totală netă a injecției de capital s-ar fi menținut la un nivel pozitiv.

(152) Ca răspuns la argumentul ITD potrivit căruia compensația pentru îndeplinirea OSU implică ajutor de stat și, prin urmare, ar trebui exclusă din analiza DCF, cele două state susțin că respectiva compensație pentru îndeplinirea OSU a fost neutralizată în DCF prin costuri corespunzătoare legate de OSU generatoare de pierderi.

(153) În sfârșit, ca răspuns la argumentul ITD potrivit căruia modelul DCF a fost conceput chiar de PostNord, statele susțin că întreprinderi publice precum PostNord dispun în mod evident de personal intern competent pe deplin capabil să efectueze o analiză a investiției, care să respecte principiul MEOP, mai degrabă decât să o atribuie unui expert independent.

5. EVALUARE

5.1. Calificarea injecțiilor de capital drept o măsură unică sau trei măsuri distincte

(154) ITD (precum și alte părți terțe) susține că toate injecțiile de capital ar trebui considerate o măsură unică (a se vedea secțiunea 3.1.1). În schimb, Danemarca și Suedia susțin că injecțiile de capital ar trebui să fie considerate trei măsuri distincte (a se vedea secțiunea 4.1.1). În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a considerat că cele trei injecții de capital reprezintă trei măsuri distincte, necesitând fiecare în parte o evaluare adecvată (a se vedea considerentul 69 din decizia de inițiere a procedurii).

(155) După examinarea tuturor observațiilor primite în cadrul procedurii oficiale de investigare, Comisia își menține opinia exprimată în decizia de inițiere a procedurii, conform căreia cele trei injecții de capital sunt trei măsuri distincte, necesitând fiecare în parte o evaluare distinctă.

5.1.1. Investitori diferiți

(156) Grupul PostNord, Danemarca și Suedia nu sunt același inv