REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/1805 AL COMISIEI

din 12 octombrie 2021

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1. PROCEDURA

1.1. Măsuri în vigoare

(1) Prin Regulamentul (CE) nr. 703/2009 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „măsurile inițiale”). Ancheta care a condus la instituirea măsurilor inițiale va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.

(2) Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1846 (3), Comisia Europeană a reinstituit măsuri antidumping definitive la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor (denumită în continuare „reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor”).

(3) Măsurile impuse au luat forma unei taxe ad valorem la nivel național de 24 %, în timp ce un grup de societăți (denumit în continuare „grupul Valin”) au beneficiat de un nivel individual al taxei de 7,9 %.

1.2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

(4) În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (4), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

(5) Cererea de reexaminare a fost depusă la data de 14 iulie 2020 de către Asociația Europeană a Oțelului („EUROFER”) (denumită în continuare „solicitantul”), în numele unor producători din Uniune care reprezintă aproximativ 60 % din producția totală de sârmă laminată din Uniune. Cererea de reexaminare s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar determina, probabil, reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

1.3. Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

(6) Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 14 octombrie 2020, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în privința importurilor de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză”), în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

1.3.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

(7) Perioada anchetei de reexaminare (denumită în continuare „PAR”) s-a derulat între 1 iulie 2019 și 30 iunie 2020. Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

1.3.2. Părțile interesate

(8) În avizul de deschidere, părțile interesate au fost invitate să contacteze Comisia în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii cunoscuți din RPC și autoritățile din RPC, importatorii, utilizatorii și comercianții despre care se cunoaște că sunt interesați de deschiderea anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și i-a invitat să participe la aceasta.

(9) Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Nicio parte interesată nu a prezentat observații și nu a solicitat o audiere.

1.3.3. Eșantionarea

(10) În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.3.3.1. Eșantionarea producătorilor din Uniune

(11) La 14 octombrie 2020, Comisia a informat părțile interesate că a ales în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Ea a selectat eșantionul pe baza dimensiunii producției de produs similar în perioada anchetei de reexaminare. Acest eșantion a fost format din 4 producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau aproape 25 % din volumul total estimat al producției de produs similar din Uniune și au asigurat, de asemenea, o bună distribuție geografică. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu. Nu s-au primit observații în termenul de 7 zile de la notificarea eșantionului provizoriu și, prin urmare, eșantionul provizoriu a fost confirmat. Eșantionul este reprezentativ pentru industria din Uniune.

1.3.3.2. Eșantionarea importatorilor

(12) Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat unor importatori neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

(13) Niciunul dintre importatorii cunoscuți care au fost contactați nu s-a manifestat și nu a răspuns la formularul privind eșantionarea.

1.3.3.3. Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC

(14) Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor cunoscuți din RPC ai produsului care face obiectul reexaminării să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți producători, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

(15) Nu s-a prezentat nicio societate din RPC în termenul stabilit. Prin urmare, Comisia a informat autoritățile din RPC prin nota verbală din 29 octombrie 2020 că intenționează să recurgă la utilizarea datelor disponibile în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază în contextul analizării continuării și/sau reapariției dumpingului. Autoritățile din RPC nu au răspuns.

1.3.4. Chestionare și vizite de verificare

(16) Comisia a trimis un chestionar guvernului chinez (denumit în continuare „GC”). GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar.

(17) Fără a aduce atingere aplicării articolului 18 din regulamentul de bază, Comisia a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și interesul Uniunii.

(18) De asemenea, Comisia a trimis chestionare producătorilor din Uniune incluși în eșantion și unui utilizator care s-a manifestat. Același chestionar fusese pus la dispoziție online în ziua deschiderii procedurii.

(19) Comisia a primit răspunsuri la chestionar de la cei patru producători din Uniune incluși în eșantion, de la asociația producătorilor din Uniune și de la un utilizator.

(20) Având în vedere pandemia de COVID-19 și măsurile de izolare puse în aplicare de diferite state membre, precum și de diferite țări terțe, Comisia nu a putut efectua, în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază, vizite de verificare la sediul următoarelor entități juridice cooperante.

Producători din Uniune

— Saarstahl AG, Germania

— Riva Acier S.A.S., Franța

— Moravia Steel a.s., Republica Cehă

— Ferriere Nord S.p.A., Italia

Utilizator

— AGRATI France S.A.S., Franța

(21) Prin urmare, Comisia a considerat că informațiile transmise în mod corespunzător de către părți (cum ar fi răspunsurile la chestionar sau răspunsurile la scrisorile de clarificare) sunt în conformitate cu Avizul din 16 martie 2020 privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (6).

2. PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1. Produsul care face obiectul reexaminării

(22) Produsul care face obiectul reexaminării este același cu produsul care a făcut obiectul anchetei inițiale și al reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, și anume bare și tije, laminate la cald, rulate în spire nearanjate, din fier, oțeluri nealiate sau oțeluri aliate altele decât oțeluri inoxidabile, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 și 7227 90 95 (denumite în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”).

2.2. Produsul similar

(23) Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, precum și în reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor, prezenta anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază: — produsul care face obiectul reexaminării; — produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC; — produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

(24) Aceste produse sunt considerate, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

(25) La 17 iunie 2021, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să mențină taxele antidumping în vigoare. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare.

(26) Doar Eurofer a transmis observații. Acesta a fost de acord cu concluziile la care a ajuns Comisia.

3. DUMPINGUL

(27) În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea conduce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului din partea RPC.

3.1. Procedura de stabilire a valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

(28) Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la inițierea anchetei care indicau existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a deschis ancheta în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

(29) Prin urmare, pentru a colecta datele necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia a invitat, în avizul de deschidere, producătorii din RPC să furnizeze informațiile cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. Niciun producător nu a prezentat informațiile solicitate în anexa III la avizul de deschidere.

(30) Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar inclusiv către GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În termenul stabilit nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC și nicio observație privind aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

(31) În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale bazate pe prețuri sau valori de referință nedistorsionate.

(32) La 25 noiembrie 2020, Comisia a emis o primă notă la dosar (denumită în continuare „prima notă la dosar”), prin care solicită opiniile părților interesate cu privire la sursele relevante pe care Comisia le poate utiliza pentru stabilirea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e) a doua liniuță din regulamentul de bază. În nota respectivă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție – cum ar fi materialele, energia și forța de muncă – utilizați de producătorii-exportatori la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării. În plus, pe baza criteriilor de alegere a prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat trei țări reprezentative posibile: Thailanda, Turcia și Peru.

(33) Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. S-au primit observații numai din partea solicitantului, care a prezentat argumente împotriva utilizării Turciei ca țară reprezentativă. Solicitantul a susținut, de asemenea, că Peru ar fi cea mai bună alegere pentru țara reprezentativă.

(34) Comisia a abordat aceste observații în a doua notă la dosar din 7 ianuarie 2021 (7) (denumită în continuare „a doua notă la dosar”). De asemenea, Comisia a stabilit lista factorilor de producție și a concluzionat că, în această etapă, Peru este țara reprezentativă cea mai adecvată în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) prima liniuță din regulamentul de bază. Comisia a informat, de asemenea, părțile interesate că va stabili costurile de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costurile VAG”), precum și profiturile, pe baza informațiilor referitoare la societatea Corporación Aceros Arequipa S.A., (denumită în continuare „Aceros Arequipa”), un producător din țara reprezentativă. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Comisia nu a primit nicio observație prin care să se opună alegerii Peru ca țară reprezentativă.

3.2. Lipsa cooperării din partea Republicii Populare Chineze

(35) Astfel cum se menționează în considerentul 15, niciun producător-exportator chinez nu a cooperat la anchetă.

(36) Nici GC nu a cooperat cu Comisia în cadrul prezentei anchete. Mai precis, GC nu a furnizat niciun răspuns la chestionar și nici nu a abordat elementele de probă din dosar furnizate de către solicitant, inclusiv „Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială” (denumit în continuare „raportul”) (8). Într-adevăr, în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază, Comisia a emis raportul în care sunt colectate informații privind existența unei intervenții substanțiale a statului la mai multe niveluri ale economiei, inclusiv distorsiuni specifice în ceea ce privește numeroși factori-cheie de producție (printre care terenurile, energia, capitalul, materiile prime și forța de muncă), precum și sectoare specifice (printre care cel siderurgic și cel chimic). Raportul a fost inclus în dosarul anchetei în etapa de deschidere a acesteia. Cererea de reexaminare conținea, de asemenea, unele elemente de probă relevante care au completat raportul. Părțile interesate au fost invitate să infirme, să comenteze sau să completeze elementele de probă din dosarul de anchetă la momentul deschiderii acesteia.

(37) Prin notele verbale din 29 octombrie 2020 și 23 noiembrie 2020, Comisia a informat GC că, din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor/producătorilor din RPC și a absenței unui răspuns la chestionar sau a unor observații din partea GC, intenționa să își bazeze constatările pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Comisia a subliniat, de asemenea, că o constatare bazată pe datele disponibile ar putea fi mai puțin favorabilă părții în cauză și a invitat GC să prezinte observații. Nu s-au transmis observații.

(38) Prin urmare, pe această bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului prezentate mai jos au fost stabilite pe baza datelor disponibile. În special, Comisia s-a bazat pe informațiile conținute în cererea de reexaminare și în observațiile prezentate de părțile interesate, combinate cu alte surse de informații, cum ar fi statisticile comerciale privind importurile și exporturile [de exemplu, Eurostat și Global Trade Atlas (denumit în continuare „GTA”) (9)], precum și baze de date precum Dun & Bradstreet (10) și Orbis Bureau van Dijk (11).

3.3. Valoarea normală

(39) În cadrul anchetelor recente privind sectorul siderurgic din RPC (12), Comisia a constatat existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a concluzionat în această anchetă că, pe baza elementelor de probă disponibile, aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază era, de asemenea, adecvată.

(40) În cadrul anchetelor respective, Comisia a constatat că există o intervenție substanțială a statului în RPC, ceea ce duce la o distorsionare a alocării efective a resurselor în conformitate cu principiile pieței (13). În special, Comisia a concluzionat că, în sectorul siderurgic, care este principala materie primă pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării, nu numai că o mare parte a întreprinderilor se află, în continuare, în proprietatea GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază (14), dar GC este, de asemenea, în măsură să intervină în procesul de stabilire a prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor, în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază (15). Comisia a constatat, de asemenea, că prezența și intervenția statului pe piețele financiare, precum și în ceea ce privește aprovizionarea cu materii prime și factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare a pieței. Într-adevăr, în ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt concentrate în sectoarele desemnate de GC ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic, în loc să fie alocate în concordanță cu forțele pieței (16). De asemenea, Comisia a concluzionat că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător, în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază, ceea ce generează, astfel, distorsiuni în special atunci când întreprinderi insolvente sunt menținute pe linia de plutire și când sunt atribuite drepturi de folosință a terenurilor în RPC (17). În aceeași ordine de idei, Comisia a constatat distorsiuni ale costurilor salariale în sectorul siderurgic în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază (18), precum și distorsiuni pe piețele financiare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, în special în ceea ce privește accesul la capital al actorilor corporativi din RPC (19).

(41) La fel ca în anchetele anterioare referitoare la sectorul siderurgic din RPC, Comisia a analizat, în prezenta anchetă, dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse cerere și în raport, care au fost obținute din surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum au constatat și anchetele sale anterioare în această privință.

(42) Cererea conținea informații privind efectele distorsionante ale celui de al 13-lea plan cincinal pentru industria siderurgică asupra industriei siderurgice. În plus, în cerere s-au menționat constatările Departamentului de Comerț al SUA cu privire la industria siderurgică (20). În plus, în cerere s-a subliniat rolul PCC în întreprinderile deținute de stat (21) și efectele distorsionante ale subvențiilor, astfel cum au fost raportate în Raportul de țară al FMI nr. 17/248 și în trei documente ale Camerei de Comerț a UE: raportul anual 2016/2017, „China Manufacturing 2025” și Documentul de poziție al întreprinderilor europene din China 2016/2017. În cerere s-a afirmat, de asemenea, că factorii de producție utilizați pentru fabricarea sârmei laminate sunt, în esență, aceiași cu cei utilizați pentru fabricarea de produse plate laminate la cald („HRF”) din oțel nealiat. Prin urmare, cererea a citat constatările făcute de Comisie în Regulamentul (UE) 2017/969 (22) cu privire la subvențiile pentru producătorii de HRF În cerere s-a adăugat faptul că constatările privind subvențiile denaturante au fost confirmate, de asemenea, de un raport ThinkDesk (23). Cererea a enumerat, în special, distorsiunile privind drepturile de folosință asupra terenului, energia (electricitatea), împrumuturile preferențiale și alte forme de sprijin financiar și forța de muncă. În plus, ea a enumerat distorsiunile de pe piața cocsului și a cărbunelui cocsificabil, a minereului de fier și a fierului vechi, precum și a feroaliajelor. În cele din urmă, cererea a menționat efectele distorsionante ale sprijinului fiscal pentru industria siderurgică și standardele de mediu scăzute din China.

(43) Astfel cum se precizează la considerentul 37, GC nu a prezentat observații și nu a furnizat dovezi care să susțină sau să respingă dovezile existente la dosarul cazului, inclusiv raportul, precum și dovezile suplimentare furnizate de reclamant, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la adecvarea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față.

(44) La fel ca în anchetele anterioare referitoare la sectorul siderurgic din RPC, Comisia a analizat dacă este adecvat sau nu să utilizeze prețurile și costurile interne din RPC, dată fiind existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse în raport, care au fost obținute din surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului care face obiectul reexaminării. Comisia a completat în continuare aceste elemente de probă cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC, astfel cum au constatat și anchetele sale anterioare în această privință.

(45) Sectorul oțelului, care este principala materie primă pentru fabricarea de sârmă laminată, continuă, în mod special, să se afle în mare parte în proprietatea GC. Mulți dintre cei mai mari producători sunt în proprietatea statului. Unii dintre aceștia sunt menționați în mod specific în „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru perioada 2016-2020”. De exemplu, societatea chineză deținută de stat Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (denumită în continuare „Tisco”) menționează pe site-ul său web că este „un supergigant al sectorului siderurgic” care „a evoluat într-un complex producător de fontă și oțel de dimensiuni extraordinare, care este integrat în activitățile de minerit, de producție, de prelucrare, de livrare și de comercializare a fierului și a oțelului (24)”. Baosteel este o altă întreprindere chineză majoră deținută de stat care este implicată în fabricarea oțelului și care face parte din grupul consolidat recent China Baowu Steel Group Co. Ltd. (anterior Baosteel Group și Wuhan Iron & Steel) (25). Deși se estimează că raportul nominal dintre numărul de IDS și numărul de societăți private este aproape egal, dintre cei cinci producători chinezi de oțel clasați printre primii 10 producători de oțel ca mărime din lume, patru sunt IDS (26). Totodată, în timp ce primii zece producători au reprezentat doar aproximativ 36 % din producția industrială totală în 2016, GC a stabilit în același an obiectivul de a concentra până în 2025 între 60 % și 70 % din producția de oțel la aproximativ zece întreprinderi de mari dimensiuni (27). Această intenție a fost reiterată de GC în aprilie 2019, când s-a anunțat lansarea unor orientări privind consolidarea industriei siderurgice (28). Această consolidare poate atrage după sine fuziuni forțate între societăți private profitabile și IDS neperformante (29). Având în vedere că niciun exportator chinez de sârme laminate nu a cooperat, nu se poate determina proporția exactă a producătorilor de sârme laminate privați și a celor deținuți de stat. Cu toate acestea, ancheta a arătat că, în sectorul sârmei laminate, o serie de mari producători sunt întreprinderi deținute de stat, printre care Baoshan, Shougang, Hesteel, Jiangsu Shagang și Anshan Iron and Steel Group.

(46) În ceea ce privește faptul că GC este în măsură să intervină în ceea ce privește stabilirea prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor, în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază, ancheta a stabilit existența unor legături personale între producătorii produsului care face obiectul reexaminării și PCC, cum ar fi faptul că membri ai CCP se aflau în conducerea superioară sau printre membrii consiliului de administrație ai mai multor societăți care produc sârmă laminată, printre care HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) și Shougang.

(47) Atât întreprinderile publice, cât și cele private din sectorul sârmei laminate fac obiectul supravegherii și al orientărilor în materie de politici. Următoarele exemple ilustrează tendința menționată de intervenție din ce în ce mai mare a GC în sectorul sârmei laminate. Mulți producători de sârmă laminată evidențiază în mod explicit pe site-urile lor web activități de consolidare a partidului, au membri de partid în conducerea societății și își subliniază afilierea la PCC. Ancheta a evidențiat activități de consolidare a partidului organizate în cadrul mai multor societăți producătoare de sârmă laminată, printre care HBIS Group (Hesteel), care a subliniat pe site-ul său web importanța comitetului de partid în funcționarea societății. Jiangsu Shagang este o altă societate producătoare de sârmă laminată care explică: „De la înființarea sa, în urmă cu 45 de ani, Shagang a continuat să își aprofundeze cunoștințele, depunând eforturi pentru a integra lucrările de consolidare a partidului în organizarea sa generală de dezvoltare a întreprinderii și transformând avantajul organizației partidului în avantajul competitiv și în avantajul de dezvoltare al întreprinderii” și, în continuare: „În prezent, Comitetul de partid al Shagang are 16 sucursale de partid generale și 66 de sucursale de partid, iar numărul membrilor de partid reprezintă peste 14 % din numărul total de angajați (30)”. Anshan Iron and Steel Group face trimitere la importanța activităților de consolidare a partidului în felul următor: „În mod concret, este necesar să se respecte și să se consolideze conducerea cuprinzătoare a Partidului și ca aceasta să se reflecte în sfera extinsă a membrilor Partidului și în conștientizarea ideologică a cadrelor, în întregul domeniu de activitate și de conducere al întreprinderii, în întregul proces de guvernanță corporativă, precum și în toate etapele reformei și dezvoltării întreprinderii (31)”. Un alt articol rezumă activitățile de consolidare a partidului organizate de Anshan după cum urmează: „Prioritatea sucursalei de partid este de a deservi nivelul central și de a implica membrii partidului. Începând din acest an, sucursala de partid a aprofundat programul «Proiectul membrilor Partidului Comunist», a exploatat potențialul intern al angajaților și a depus eforturi susținute pentru a-i ajuta pe angajați să își aducă contribuția la îndeplinirea atribuțiilor. Ei au elaborat, în total, 12 «proiecte ale membrilor Partidului Comunist», care au soluționat în mod eficace principalele probleme tehnice care limitează producția; au fost furnizate 160 de sugestii de raționalizare, iar 2 metode avansate de operare au fost clasificate ca metode avansate de operare la nivelul grupului” (32). Baoshan (Baosteel) descrie activitățile de consolidare a partidului după cum urmează: „Își asumă responsabilitatea principală de a gestiona partidul în mod strict și cuprinzător; Conduc activitatea ideologică și politică a societății, activitatea de pe frontul comun, construirea unei civilizații spirituale, construirea unei culturi corporative și a structurilor colective, cum ar fi sindicatele și Liga Tineretului Comunist; Conduc construcția unui guvern orientat de partid și onest, sprijină comitetele de disciplină să-și îndeplinească în mod eficace responsabilitățile de supraveghere (33)”. Comitetul partidului îndeplinește, de asemenea, un rol important la Shougang: „Comitetul Partidului din Shougang înțelege în totalitate considerațiile lui Xi Jinping cu privire la socialismul cu caracteristici chineze în noua eră, pune în aplicare pe deplin spiritul celui de al 19-lea Congres național al partidului, insistă asupra stabilirii direcției, a gestionării situației generale și a asigurării punerii în aplicare, acordând pe deplin un rol de lider comitetului de partid, care conduce peste 40 000 de membri ai partidului în cadrul grupului și se concentrează pe consolidarea partidului în toate aspectele activității (34)”.

(48) În plus, în sectorul sârmei laminate sunt în vigoare politici discriminatorii în favoarea producătorilor interni sau care influențează în alt mod piața în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază.

(49) Chiar dacă sectorul sârmei laminate este un sector specializat și chiar dacă în cursul anchetei nu s-a putut identifica niciun document de politică specific care să îndrume în mod special dezvoltarea sectorului sârmei laminate ca atare, acesta beneficiază de îndrumare și intervenție din partea statului în ceea ce privește principala materie primă necesară pentru producția de sârmă laminată, și anume fierul și oțelul nealiat. Industria siderurgică este considerată de GC ca fiind o industrie-cheie (35). Acest lucru este confirmat de numeroasele planuri, directive și alte documente axate pe oțel, care sunt emise la nivel național, regional și municipal, precum „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru perioada 2016-2020”, valabil în perioada de anchetă. Acest plan arăta că industria siderurgică este „un sector important, fundamental al economiei chineze, o piatră de temelie a națiunii (36)”. Principalele sarcini și obiective stabilite în acest plan acoperă toate aspectele legate de dezvoltarea industriei (37). Cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială (38), aplicabil în perioada de anchetă, prevedea sprijinirea întreprinderilor producătoare de tipuri de produse din oțel de înaltă calitate (39). De asemenea, acesta se axează pe obținerea calității, durabilității și fiabilității produselor, prin sprijinirea întreprinderilor care utilizează tehnologii legate de producția nepoluantă a oțelului, laminarea de precizie și îmbunătățirea calității (40). „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013)” (41) (denumit în continuare „catalogul”) plasează sectorul oțelului în rândul sectoarelor industriale încurajate.

(50) Cealaltă materie primă importantă utilizată pentru fabricarea sârmei laminate este fierul. Minereul de fier a fost inclus în Planul național privind resursele minerale pentru perioada 2016-2020 în cursul perioadei de anchetă. Planul avea în vedere, printre altele, „asigurarea concentrării întreprinderilor și dezvoltarea unor mine mari și mijlocii competitive pe piață”, „asigurarea orientării resurselor locale astfel încât acestea să se concentreze asupra grupurilor miniere de mari dimensiuni”, „reducerea sarcinii asupra întreprinderilor producătoare de minereu de fier, creșterea competitivității întreprinderilor naționale producătoare de minereu de fier” și „controlul adecvat al dezvoltării minelor de minereu de fier cu adâncime de 1 000 de metri și a minelor de minereu de fier de mici dimensiuni”.

(51) Minereul de fier este menționat, de asemenea, în cel de-al 13-lea plan cincinal privind oțelul pentru perioada 2016-2020, care a fost în vigoare în perioada anchetei de reexaminare. Planul are în vedere, în ceea ce privește minereul de fier: „sprijinirea în continuare a lucrărilor de explorare în principalele zone minerale interne, […] sprijinirea unei serii de întreprinderi naționale existente și foarte competitive din sectorul minereului de fier, datorită unei dezvoltări mai ample și intensificate […], precum și consolidarea rolului bazelor de resurse minerale interne în ceea ce privește securitatea (aprovizionării)”.

(52) Minereul de fier este clasificat ca industrie strategică emergentă („ISE”) și, prin urmare, face obiectul celui de-al 13-lea plan cincinal privind ISE. Minereul de fier, fonta brută și feroaliajele sunt, de asemenea, enumerate în Catalogul îndrumător al NDRC pentru adaptarea industriei 2019. Feroaliajele sunt menționate în Catalogul îndrumător MIIT 2018 pentru dezvoltarea și transferul industriei.

(53) După cum reiese din exemplele de mai sus privind oțelul, fierul și feroaliajele, care reprezintă materii prime importante pentru producția de sârmă laminată, GC îndrumă, de asemenea, dezvoltarea sectorului sârmei laminate în conformitate cu o gamă largă de directive și de instrumente de politică și controlează practic toate aspectele legate de dezvoltarea și de funcționarea acestui sector. Astfel, industria sârmei laminate beneficiază de îndrumare și de intervenție din partea statului în ceea ce privește principala materie primă necesară pentru producția de sârmă laminată, și anume fierul și oțelul nealiat.

(54) Pe lângă cele de mai sus, producătorii de sârmă laminată beneficiază, de asemenea, de subvenții de stat, ceea ce indică în mod clar interesul statului pentru acest sector. În cursul anchetei, Comisia a stabilit că o serie de producători de sârmă laminată au beneficiat de subvenții directe de stat, inclusiv HBIS Group (42), Jiangsu Shagang (43), Anshan Iron and Steel Group (44), Baoshan/Baosteel (45) și Shougang (46).

(55) În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția de oțel, de fier și de feroaliaje ca principale materii prime utilizate la fabricarea sârmei laminate. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze în mod liber.

(56) Prezenta anchetă nu a evidențiat niciun element de probă care să indice că aplicarea discriminatorie sau inadecvată a legislației privind falimentul și proprietatea în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază în sectorul sârmei laminate menționat mai sus, în considerentul 40, nu i-ar afecta pe producătorii produsului care face obiectul reexaminării.

(57) Sectorul sârmei laminate este, de asemenea, afectat de distorsiuni ale costurilor salariale în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat, de asemenea, în considerentul 40 de mai sus. Aceste distorsiuni afectează sectorul atât direct (în contextul fabricării produsului care face obiectul reexaminării sau a principalilor factori de producție), cât și indirect (în contextul accesului la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC) (47).

(58) În plus, în cadrul prezentei anchete nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că sectorul sârmei laminate nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum s-a menționat, de asemenea, în considerentul 40 de mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile.

(59) În cele din urmă, Comisia reamintește că, pentru a produce sârmă laminată, este necesară o serie de factori de producție. Atunci când producătorii de sârmă laminată cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le-au plătit (și care sunt înregistrate drept costuri ale acestora) sunt expuse acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor, aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor care afectează sectorul financiar/alocarea de capital și fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrației publice și în toate sectoarele.

(60) În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare de sârmă laminată pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același raționament este valabil, de asemenea, pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe.

(61) Nici GC, nici producătorii-exportatori nu au prezentat elemente de probă sau argumente contrare în cadrul prezentei anchete.

(62) În concluzie, elementele de probă disponibile au arătat că prețurile sau costurile produsului care face obiectul reexaminării, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate. Având în vedere aceste elemente și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile interne pentru a stabili valoarea normală în acest caz. Prin urmare, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, și anume, în acest caz, pe baza costurilor de producție și de vânzare corespunzătoare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, după cum se arată în secțiunea următoare.

3.3.1. Țara reprezentativă

3.3.1.1. Observații generale

(63) Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază: — un nivel de dezvoltare economică similar cu cel din RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor similar cu cel din RPC, potrivit datelor din baza de date a Băncii Mondiale (48); — fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în țara respectivă; — disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă și — în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, s-a acordat preferință, dacă a fost cazul, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

(64) Astfel cum s-a explicat în secțiunea 3.1, Comisia a emis două note la dosar privind sursele de stabilire a valorii normale, informând părțile că intenționează să utilizeze Peru ca țară reprezentativă.

3.3.1.2. Surse utilizate pentru stabilirea costurilor nedistorsionate

(65) Pe baza deciziei de a utiliza Peru ca țară reprezentativă, Comisia a informat părțile interesate în a doua notă la dosar că va utiliza GTA (49) pentru a stabili costurile nedistorsionate ale majorității factorilor de producție. În plus, Comisia va utiliza date de la Agenția peruană de Supraveghere a Investițiilor în Energie și Minerit (Osinergmin) (50) pentru prețurile industriale ale gazelor naturale și ale energiei electrice, de la Agenția Națională de Supraveghere a Serviciilor Sanitare (Sunass) (51) pentru prețul utilizării în scop industrial a apei și de la OIM (52) pentru costul forței de muncă. De asemenea, Comisia a făcut trimitere la datele financiare ale societății peruane Aceros Arequipa (53) pentru a stabili costurile VAG nedistorsionate și profitul.

3.3.2. Costuri și valori de referință nedistorsionate

3.3.2.1. Datele utilizate pentru construirea valorii normale

(66) Comisia a întocmit o listă de factori de producție și surse destinate a fi utilizate pentru toți factorii de producție, cum ar fi materialele, energia și forța de muncă utilizate la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării de către producătorii-exportatori. Comisia nu a primit observații referitoare la lista factorilor de producție.

(67) Având în vedere informațiile disponibile în dosar, pe baza cererii de reexaminare și a informațiilor ulterioare prezentate de solicitant, au fost identificați următorii factori de producție și, după caz, codurile SA corespunzătoare: Tabelul 1 Factori de producție și surse de informații Factor de producție Codurile SA Valoare (RMB) Unitate Materii prime Țagle – semifabricate din fier sau din oțeluri nealiate 7207 11 7207 20 3,23 3,23 kg Forța de muncă Salariile forței de muncă în sectorul de producție [N/A] 23,684 Ore Energie Energie electrică [N/A] 0,441-0,492 (54) kWh Gaze naturale [N/A] 0,733–0,819 (55) m3 Apă [N/A] 4,84 m3 Subprodus/deșeuri Deșeuri și resturi 7204 10 7204 41 7204 29 7204 49 2,39 2,39 2,82 1,96 kg

3.3.2.2. Materii prime și resturi

(68) Astfel cum s-a explicat în prima notă la dosar, informațiile de care dispune Comisia în cererea de reexaminare și în anchetele anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor și în anchetele inițiale indică faptul că producătorii chinezi de sârmă laminată au, în general, două procese distincte pentru a produce sârmă laminată. Primul este procesul integrat de furnal, prin care o întreprindere produce țagle din materii prime, care sunt ulterior reprelucrate în sârmă laminată. Al doilea este procesul pentru cuptor cu arc electric care nu începe cu materiile prime, ci cu țaglele, care sunt reprelucrate în sârmă laminată. În lipsa cooperării din partea oricărui producător chinez de sârmă laminată și având în vedere disponibilitatea informațiilor și a datelor, Comisia și-a bazat analiza factorilor de producție numai pe procesul de producție neintegrat, începând cu țaglele.

(69) Pentru materiile prime și resturi, Comisia s-a bazat pe prețurile de import în Peru. Prețul de import în țara reprezentativă a fost stabilit ca media ponderată a prețurilor unitare ale importurilor din toate țările terțe, cu excepția RPC (56). Comisia a decis să excludă importurile din China în Peru din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Având în vedere că nu există nicio dovadă care să arate că aceleași distorsiuni nu afectează și produsele destinate exportului, Comisia a considerat că aceleași distorsiuni au afectat prețurile de export.

(70) Pentru un tip de țagle (cod SA 7207 11) și două tipuri de resturi (codurile SA 7204 10 și 7204 41), în perioada anchetei de reexaminare, în Peru nu au existat importuri sau au fost importate cantități nesemnificative. Aceasta înseamnă fie că nu a existat niciun preț de import, fie că prețul de import a fost nereprezentativ din cauza cantităților mici importate. Pentru a stabili un preț nedistorsionat pentru acești factori de producție, Comisia a examinat în ce măsură nivelurile prețurilor diferă între cele două tipuri de țagle și, respectiv, între cele patru tipuri de resturi. În acest sens, Comisia a analizat prețurile de import ale acestor materii prime în mai multe alte țări, cum ar fi Brazilia, Rusia, Canada și Ucraina, precum și datele utilizate de solicitant în cererea sa de reexaminare.

(71) În medie, nu a existat nicio diferență semnificativă nici între prețurile celor două tipuri de țagle, nici între prețurile celor patru tipuri de resturi. În plus, în timp ce prețul de import al țaglelor clasificate la codul SA 7207 11 era mai ridicat decât cel al țaglelor clasificate la codul SA 7207 20 în unele țări, el a fost mai mic în altele. Aceleași diferențe de preț au fost observate pentru cele patru tipuri de resturi. În plus, informațiile de care dispune Comisia cu privire la cantitățile utilizate pentru diferitele tipuri de țagle sau resturi de către producătorii-exportatori ai produsului care face obiectul reexaminării nu au permis diferențierea între subtipuri. Informațiile furnizate de solicitant în cererea sa de reexaminare și în observațiile ulterioare arată cantitățile totale utilizate pentru ambele tipuri de țagle luate împreună și pentru diferitele tipuri de resturi luate împreună.

(72) Având în vedere fluctuațiile de preț și faptul că, în medie, prețurile de import au fost similare pentru cele două tipuri de țagle și pentru cele patru tipuri de resturi, Comisia a decis să utilizeze numai prețurile țaglelor și resturilor care au fost importate în cantități semnificative în Peru în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Aceasta înseamnă că prețul pentru țagle a fost stabilit pe baza prețului pentru țaglele clasificate la codul SA 7207 20, iar prețul pentru resturi a reprezentat o medie a prețului pentru deșeurile clasificate la codurile SA 7204 29 și 7204 49.

(73) Comisia a încercat să stabilească prețul nedistorsionat al materiilor prime utilizate în producția de sârmă laminată, astfel cum au fost livrate la poarta fabricii producătorului-exportator. Prin urmare, ea a aplicat taxa la import din țara reprezentativă fiecărei țări de origine. În mod normal, prețurile de transport intern ar trebui, de asemenea, să fie adăugate la aceste prețuri de import. Cu toate acestea, având în vedere constatarea din secțiunea 3.5, precum și natura prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, care se concentrează asupra determinării continuării dumpingului în perioada anchetei de reexaminare sau a posibilității de reapariție a acestuia, și nu asupra amplorii exacte a acestuia, Comisia a decis că ajustările pentru transportul intern erau inutile. Astfel de ajustări ar conduce doar la creșterea valorii normale și, prin urmare, a marjei de dumping.

(74) Costurile materiilor prime (de exemplu, alte subproduse decât resturile) cu un impact neglijabil în ceea ce privește costurile au fost incluse în costurile materiilor prime, ca procent din deșeuri și resturi. Conform informațiilor din cererea de reexaminare, costurile reale ale acestor alte materii prime au reprezentat o parte neglijabilă din totalul costurilor reale de fabricație. În plus, consumabilele au fost exprimate ca procent din costurile materiilor prime totale și au fost aplicate costurilor nedistorsionate ale materiilor prime totale.

3.3.2.3. Forța de muncă

(75) Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile forței de muncă, Comisia a utilizat statisticile OIM care au furnizat date privind numărul mediu săptămânal de ore lucrate efectiv per angajat și câștigurile salariale lunare ale angajaților din industria prelucrătoare în cursul perioadei anchetei de reexaminare (57). Folosind aceste date, Comisia a calculat un salariu orar în producție, la care s-au adăugat costuri suplimentare legate de forța de muncă (contribuții la sistemul de asigurări sociale și de șomaj plătite de angajator) (58).

3.3.2.4. Energie

(76) Pentru a stabili valoarea de referință pentru costurile gazelor și energiei electrice, Comisia a utilizat prețurile de referință stabilite de Osinergmin.

(77) Prețurile de referință pentru gazele naturale sunt stabilite de Osinergmin lunar și sunt ușor accesibile pe site-ul său internet (59).

(78) Prețurile de referință pentru energia electrică depind de zona în care este furnizată energia electrică. Conform raportului său anual, producția societății Aceros Arequipa este concentrată la uzina societății din Pisco (Ica). Prețurile maxime ale energiei electrice percepute de către întreprinderea de energie electrică din Pisco sunt, de asemenea, stabilite de Osinergmin și sunt ușor accesibile. Informațiile au fost suficient de detaliate pentru a permite identificarea prețului energiei electrice și a prețului pentru utilizarea sistemului de distribuție plătite lunar de utilizatorii industriali (60).

(79) Prețul apei pentru utilizatorii industriali, practicat de societatea locală din Pisco (Emapisco), se bazează pe prețurile de referință stabilite de Sunass în raportul său pentru perioada 2018-2023, disponibil online (61).

3.3.2.5. Cheltuielile indirecte de producție, costurile VAG, profiturile și deprecierea

(80) Pentru a stabili o valoare nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de producție și având în vedere absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a utilizat datele disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, pe baza datelor producătorilor din Uniune furnizate de solicitant, Comisia a stabilit raportul dintre cheltuielile generale de producție și costurile directe de producție. Acest procent a fost aplicat ulterior la valoarea nedistorsionată a costului direct de fabricație pentru a obține valoarea nedistorsionată a cheltuielilor indirecte de producție.

(81) Pentru a stabili o sumă nedistorsionată și rezonabilă pentru costurile VAG și profit, Comisia s-a bazat pe datele financiare pentru 2019 referitoare la Aceros Arequipa, astfel cum au fost raportate în conturile auditate ale societății (62).

3.3.2.6. Calcularea valorii normale

(82) Pe baza celor de mai sus, Comisia a construit valoarea normală la nivelul franco fabrică în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

(83) În primul rând, Comisia a stabilit costurile de producție nedistorsionate. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori, Comisia a utilizat informațiile furnizate de solicitant în cererea de reexaminare și referitoare la utilizarea fiecărui factor de producție (materiale, energie electrică și forță de muncă) la fabricarea de sârmă laminată. Comisia a înmulțit factorii legați de utilizare cu costurile nedistorsionate unitare observate în țara reprezentativă Peru.

(84) Odată ce a fost stabilit costul de producție nedistorsionat, Comisia a adăugat cheltuielile generale de producție, costurile VAG și profitul, astfel cum se menționează în secțiunea 3.3.2.5. Cheltuielile generale de producție au fost stabilite pe baza datelor furnizate de solicitant. Costurile VAG și profitul au fost determinate pe baza situațiilor financiare ale Aceros Arequipa. Comisia a adăugat următoarele elemente la costurile nedistorsionate de producție: — cheltuielile generale de producție, care au reprezentat în total 12-18 % din costurile directe de producție (63), — costurile VAG și alte costuri, care au reprezentat 11,03 % din costul vânzărilor pentru Aceros Arequipa și — profiturile, care s-au ridicat la 11,14 % din CMV, astfel cum au fost obținute de Aceros Arequipa, au fost aplicate costurilor totale nedistorsionate de producție.

(85) Pe această bază, Comisia a construit valoarea normală la nivel franco fabrică, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază.

3.3.3. Continuarea dumpingului

(86) În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, determinarea prețului de export s-a bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Comisia a încercat să utilizeze informațiile statistice disponibile furnizate de Eurostat pentru a determina prețurile de export.

(87) Cu toate acestea, conform Eurostat, doar 75 de tone de sârmă laminată au fost importate din RPC în cursul perioadei anchetei de reexaminare, ceea ce reprezintă mai puțin de 1 % din totalul importurilor. Această cantitate este neglijabilă având în vedere consumul total al Uniunii (18 826 155 de tone). Din acest motiv, Comisia a concluzionat că aceste volume mici nu oferă o bază suficientă pentru continuarea unei analize a dumpingului. Prin urmare, Comisia și-a concentrat ancheta asupra probabilității reapariției dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

3.4. Probabilitatea de reapariție a dumpingului

(88) Având în vedere cele menționate în considerentele 86 și 87 de mai sus, Comisia a analizat în continuare dacă există elemente de probă privind probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: prețul de export al sârmei laminate din RPC către restul lumii, capacitatea de producție din RPC și capacitatea neutilizată, comportamentul exportatorilor chinezi pe alte piețe și atractivitatea pieței Uniunii.

3.5. Comparație între valoarea normală și prețul de export practicat față de restul lumii

(89) Întrucât producătorii-exportatori chinezi nu au cooperat, Comisia a trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pentru a stabili prețurile de export din RPC către piețele altor țări terțe. În lipsa oricăror altor informații fiabile, Comisia a utilizat datele privind exporturile din GTA.

(90) Potrivit GTA, peste 3 699 934 de tone de sârmă laminată au fost exportate la nivel mondial de către RPC în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Aceasta reprezintă aproape 20 % din consumul total al Uniunii în aceeași perioadă. Tabelul 2 de mai jos sintetizează cifrele pentru cele mai mari cinci țări în ceea ce privește volumul exporturilor din China, reprezentând aproape 65 % din totalul exporturilor chineze efectuate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Tabelul 2 Exporturile de sârmă laminată din RPC către restul lumii (volum în tone și prețuri, EUR/tonă) Țara Volumul în 2018 Prețul mediu în 2018 Volumul în 2019 Prețul mediu în 2019 Volumul în PAR Prețul mediu în PAR Coreea de Sud 816 301 498 902 953 461 849 193 446 Thailanda 724 536 496 643 022 466 633 517 455 Indonezia 470 161 523 407 158 498 411 668 470 Vietnam 472 460 500 393 555 482 301 005 471 Filipine 714 053 471 373 321 447 187 523 449 Sursă: GTA

(91) Prețul mediu de export constatat în cursul perioadei anchetei de reexaminare pentru fiecare dintre țările menționate anterior a fost cu peste 40 % mai mic decât valoarea normală stabilită în considerentul 85. Aceasta a indicat că, în cazul în care importurile din RPC ar ajunge în Uniune la acest nivel, vânzările respective s-ar efectua la prețuri care fac obiectul unui dumping semnificativ.

(92) Cifrele arată, de asemenea, că volumele exporturilor chineze au scăzut în ultimii ani, în concordanță cu volumul exporturilor și cererea de la nivel mondial. Cu toate acestea, astfel cum se explică în secțiunea 3.5.1 de mai jos, capacitatea neutilizată depășește cu mult cererea locală din RPC, în timp ce comunicate de presă recente indică faptul că cererea globală pentru produsul care face obiectul reexaminării este în creștere și va crește în continuare în anul următor (64). În plus, RPC rămâne printre primele zece țări cu cele mai scăzute prețuri de export pentru sârma laminată.

(93) În cele din urmă, articolele de presă din 2021 sugerează că există o divergență tot mai mare între piața internă chineză și piața de export. În timp ce cererea locală încetinește, scăzând prețurile locale, piața de export devine din ce în ce mai atractivă pentru producătorii chinezi (65).

3.5.1. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC

(94) Pe baza informațiilor furnizate de solicitant, printre care datele furnizate de Mysteel (66), producția chineză de sârmă laminată se situează, în prezent, la un nivel mai ridicat decât la momentul ultimei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Producția a crescut din 2016 până la un nivel de producție cuprins între 155 și 165 de milioane de tone în 2019, ceea ce reprezintă de peste opt ori mai mult decât producția totală a Uniunii.

(95) Producătorii chinezi au o capacitate neutilizată estimată de aproximativ 90 de milioane de tone, conform cererii de reexaminare. Solicitantul subliniază că o mare parte din capacitate provine de la întreprinderile nou intrate pe piața sârmei laminate din RPC. Având în vedere supracapacitatea mare, aceste întreprinderi nou-venite se vor îndrepta din ce în ce mai mult spre piața de export, în special având în vedere scăderea cererii locale, astfel cum se menționează în considerentul 93 de mai sus. Din cauza lipsei de cooperare a Chinei, a fost dificil să se obțină informații suplimentare cu privire la acest aspect. Cu toate acestea, având în vedere nivelurile ridicate de producție menționate în considerentul anterior în comparație cu cifrele de la nivel european și mondial, RPC ar putea influența cu ușurință piețele internaționale, chiar și fără a-și folosi capacitatea neutilizată.

3.5.2. Atractivitatea pieței Uniunii

(96) Având în vedere nivelul ridicat al prețurilor de pe piața Uniunii comparativ cu prețurile de vânzare ale Chinei observate în alte țări terțe, după cum se indică în tabelul 2, piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii chinezi. Existența măsurilor de protecție pe multe piețe de export sporește și mai mult atractivitatea pieței Uniunii (67). Astfel, se poate preconiza în mod rezonabil că exporturile chineze vor reîncepe a fi efectuate, în volume considerabile, pe piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. În acest sens, ar trebui reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, în 2008, volumul vânzărilor chineze pe piața Uniunii s-a ridicat la 1,1 milioane de tone, în comparație cu volumul de 75 de tone din perioada anchetei de reexaminare.

3.6. Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

(97) Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că este probabil ca dumpingul să reapară în cazul în care s-ar permite ca măsurile antidumping să expire. În special, nivelul valorii normale stabilite pentru RPC, nivelul prețurilor de export practicate de RPC pe piețele țărilor terțe, atractivitatea pieței Uniunii și disponibilitatea unei capacități de producție semnificative în RPC indică o probabilitate mare de reapariție a dumpingului în cazul expirării măsurilor actuale.

4. PREJUDICIU

4.1. Definirea industriei din Uniune și a producției din Uniune

(98) Produsul similar a fost fabricat de 62 de producători din Uniune în cursul perioadei examinate. Aceștia constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

(99) Producția totală a Uniunii în perioada anchetei de reexaminare a fost stabilită la aproximativ 18,3 milioane de tone. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile cu privire la industria din Uniune, precum datele furnizate de către solicitant (68). Conform explicațiilor de la considerentul 11, patru producători din Uniune au fost selectați în eșantion, reprezentând aproape 25 % din producția totală a produsului similar în Uniune.

(100) Comisia a constatat că o parte a producției totale a producătorilor din Uniune a fost destinată pieței captive, astfel cum se arată în tabelul 3 de mai jos. Piața captivă a crescut în cursul perioadei examinate cu 5 puncte procentuale, ceea ce reprezintă 13,5 % din consumul Uniunii în perioada anchetei de reexaminare. Comisia a examinat anumiți indicatori economici referitori la industria din Uniune, doar pe baza datelor privind piața liberă. Acești indicatori sunt: volumul vânzărilor și prețurile de vânzare pe piața Uniunii; cota de piață; volumul și prețurile exporturilor și rentabilitatea. Pentru alți indicatori, cum ar fi producția, capacitatea, productivitatea, ocuparea forței de muncă și salariile, cifrele menționate mai jos se referă la întreaga activitate și, prin urmare, nu a fost justificată separarea cifrelor.

4.2. Consumul din Uniune

(101) Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza (a) datelor Eurofer privind vânzările în Uniune de produs similar ale industriei din Uniune, verificate încrucișat cu producătorii din Uniune incluși în eșantion; și (b) importurilor de produs care face obiectul reexaminării din toate țările terțe, astfel cum au fost raportate către Eurostat.

(102) Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează: Tabelul 3 Consumul la nivelul Uniunii (tone) (69) 2017 2018 2019 PAR Consum total la nivelul Uniunii 20 365 727 21 318 592 20 219 432 18 821 504 Indice (2017 = 100) 100 105 99 92 Piața captivă 2 426 375 2 724 231 2 535 896 2 545 577 Indice (2017 = 100) 100 112 105 105 Piața liberă 17 939 352 18 594 360 17 683 536 16 275 927 Indice (2017 = 100) 100 104 99 91 Sursă: Eurofer și Eurostat

(103) În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii pe piața liberă a scăzut cu 9 %. O analiză detaliată arată că, în perioada 2017-2018, consumul de pe piața liberă din Uniune a crescut cu 4 %, de la aproximativ 17,9 la 18,6 milioane de tone, înainte de a scădea în 2019 cu 5 % și de a scădea și mai mult, în perioada anchetei de reexaminare, cu 8 puncte procentuale, ajungând la 16,3 milioane de tone. Consumul total al Uniunii a urmat o tendință similară, cu o creștere în 2018, urmată de o scădere în 2019, continuată în perioada anchetei de reexaminare ca urmare a pandemiei de COVID-19 care a cauzat o reducere a consumului total de sârmă laminată, în special în industria automobilelor și în industria construcțiilor.

4.3. Importurile provenite din țara în cauză

4.3.1. Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

(104) Comisia a stabilit volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza consumului din Uniune, astfel cum a fost stabilit în considerentul 102.

(105) Importurile din țara în cauză au evoluat după cum urmează: Tabelul 4 Volumul importurilor (tone) și cota de piață (70) 2017 2018 2019 PAR Volumul importurilor originare din țara vizată (tone) 556 44 47 75 Indice (2017 = 100) 100 8 8 14 Cota de piață (%) 0,0 0,0 0,0 0,0 Sursă: Eurostat

(106) Deși importurile din China reprezentau 5 % din piață și 1,1 milioane de tone în perioada anchetei inițiale, acestea, pe baza informațiilor de la Eurostat, au dispărut practic de pe piața Uniunii. Astfel, importurile din RPC au scăzut de la 556 la 75 de tone pe parcursul perioadei luate în considerare.

(107) Societatea cu un nivel al taxei de 7,9 % este afiliată grupului Arcelor Mittal și, potrivit reclamanților, nu mai produce cantități semnificative de sârmă laminată. Cu toate acestea, și ceilalți producători-exportatori chinezi au încetat să mai vândă în Uniune. Piața sârmei laminate pare să fie foarte sensibilă la preț, iar creșterea cu 24 % a prețului, cauzată de taxa antidumping în vigoare, a făcut ca exportatorii chinezi să își piardă interesul față de piața Uniunii.

4.3.2. Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

(108) Având în vedere volumele foarte scăzute de importuri din RPC, prețurile acestor importuri nu au putut fi analizate în mod concludent.

(109) Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori din RPC și cantitățile foarte mici importate în Uniune din RPC, nu au putut fi stabilite prețuri de import fiabile în cursul perioadei anchetei de reexaminare și, prin urmare, nu a fost posibil să se realizeze un calcul precis al nivelului subcotării prețurilor. În aceste circumstanțe, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pentru importurile din RPC în cursul perioadei anchetei de reexaminare comparând: 1. prețurile medii ponderate de vânzare percepute de producătorii din Uniune incluși în eșantion de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco-fabrică și 2. prețurile medii ponderate corespunzătoare ale produsului care face obiectul reexaminării fabricat în RPC și vândut în restul lumii, stabilite pe o bază CIF, cu ajustări corespunzătoare pentru costurile ulterioare importului. În lipsa altor informații, aceste costuri au fost estimate la 1 % din valoarea CIF (71).

(110) Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri înregistrată de producătorii din cadrul Uniunii incluși în eșantion în perioada anchetei de reexaminare. Acest rezultat a indicat o marjă de subcotare medie ponderată pentru țara în cauză de 4,5 %. Prin urmare, este de așteptat un nivel de subcotare similar pe piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

4.4. Importurile din țările terțe, altele decât RPC

(111) Importurile produsului care face obiectul reexaminării din alte țări terțe decât RPC au provenit în principal din Turcia, Rusia, Belarus și Elveția.

(112) Volumul (agregat) al importurilor, precum și cota de piață și tendințele prețurilor pentru importurile produsului care face obiectul reexaminării din alte țări terțe au evoluat după cum urmează: Tabelul 5 Importurile din țări terțe Țara 2017 2018 2019 PAR Turcia Volum (în tone) 441 408 921 060 458 996 329 613 Indice (2017 = 100) 100 209 104 75 Cota de piață pe piața liberă (%) 2,5 5,0 2,6 2,0 Indice (2017 = 100) 100 201 105 82 Preț mediu (EUR/tonă) 468 513 475 473 Indice (2017 = 100) 100 110 101 101 Rusia Volum (în tone) 349 011 368 158 249 488 331 194 Indice (2017 = 100) 100 105 71 95 Cota de piață pe piața liberă (%) 1,9 2,0 1,4 2,0 Indice (2017 = 100) 100 102 73 105 Preț mediu (EUR/tonă) 444 497 464 434 Indice (2017 = 100) 100 112 104 98 Belarus Volum (în tone) 282 422 195 380 243 772 257 688 Indice (2017 = 100) 100 69 86 91 Cota de piață pe piața liberă (%) 1,6 1,1 1,4 1,6 Indice (2017 = 100) 100 67 88 101 Preț mediu (EUR/tonă) 425 519 478 459 Indice (2017 = 100) 100 122 112 108 Alte țări terțe Volum (în tone) 1 142 592 1 192 067 1 024 468 1 111 213 Indice (2017 = 100) 100 104 90 97 Cota de piață pe piața liberă (%) 6,4 6,4 5,8 6,8 Indice (2017 = 100) 100 101 91 107 Preț mediu (EUR/tonă) 519 595 550 516 Indice (2017 = 100) 100 115 106 99 Totalul tuturor țărilor terțe cu excepția RPC Volum (în tone) 2 215 433 2 676 664 1 976 724 2 029 708 Indice (2017 = 100) 100 121 89 92 Cota de piață pe piața liberă (%) 12,3 14,4 11,2 12,5 Indice (2017 = 100) 100 117 91 101 Preț mediu (EUR/tonă) 485 548 513 488 Indice (2017 = 100) 100 113 106 101 Sursă: Eurostat

(113) Importurile totale de produs care face obiectul reexaminării din alte țări terțe decât țara în cauză au scăzut cu 8 % (de la 2,21 la 2,03 milioane de tone) în cursul perioadei examinate, urmând aceeași tendință descendentă a consumului de pe piața liberă din Uniune ca cea menționată în tabelul 3. Cu toate acestea, țările terțe și-au menținut, în cursul perioadei examinate, cota de piață pe piața liberă în mare măsură din cauza prețurilor constant mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune, a cărei cotă de piață pe piața liberă a scăzut în aceeași perioadă, astfel cum se menționează în tabelul 7.

4.5. Situația economică a industriei Uniunii

4.5.1. Observații generale

(114) Evaluarea situației economice a industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

(115) Astfel cum s-a menționat în considerentul 11, pentru evaluarea situației economice a industriei Uniunii s-a recurs la eșantionare.

(116) În scopul determinării prejudiciului, Comisia a făcut distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor conținute în răspunsul Eurofer privind vânzările în Uniune de produs similar ale industriei din Uniune, verificate încrucișat cu producătorii din Uniune incluși în eșantion. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor referitoare la producătorii din cadrul Uniunii incluși în eșantion, care au fost furnizate în răspunsurile la chestionar. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

(117) Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

(118) Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul cu forța de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri.

4.5.2. Indicatorii macroeconomici (72)

4.5.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

(119) Producția totală a Uniunii, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității de producție au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează: Tabelul 6 Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție 2017 2018 2019 PAR Volumul producției (tone) 20 101 565 20 670 532 19 942 245 18 298 579 Indice (2017 = 100) 100 103 99 91 Capacitatea de producție (în tone) 25 860 247 25 875 427 26 941 347 27 300 050 Indice (2017 = 100) 100 100 104 106 Rata de utilizare a capacității (%) 78 80 74 67 Indice (2017 = 100) 100 103 95 86 Sursă: Eurofer și producătorii din Uniune incluși în eșantion

(120) Volumul producției a crescut pentru prima dată în 2018, ca urmare a creșterii pieței captive. Acesta a scăzut în 2019 și în perioada de anchetă, urmând o tendință similară cu scăderea consumului din Uniune ca urmare a pandemiei de COVID-19, care a cauzat o reducere a consumului total de sârmă laminată. Volumul producției a scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare.

(121) Capacitatea de producție a înregistrat o creștere pe parcursul perioadei examinate. Având în vedere că volumul producției a scăzut în ansamblu și capacitatea de producție a înregistrat o creștere, gradul de utilizare a capacității de producție prezintă o tendință descendentă (-14 %) în perioada examinată.

4.5.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață

(122) Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate astfel: Tabelul 7 Volumul vânzărilor și cota de piață 2017 2018 2019 PAR Volumul total al vânzărilor în Uniune – atât pe piața liberă, cât și pe cea captivă (tone) 18 149 739 18 641 884 18 242 661 16 791 721 Indice (2017 = 100) 100 103 101 93 Vânzări și utilizări pe piața captivă 2 426 375 2 724 231 2 535 896 2 545 577 Indice (2017 = 100) 100 112 105 105 Vânzările și utilizarea pe piața captivă ca procent din totalul vânzărilor pe piață 13,4 14,6 13,9 15,2 Indice (2017 = 100) 100 109 104 113 Vânzări pe piața liberă 15 723 364 15 917 652 15 706 766 14 246 144 Indice (2017 = 100) 100 101 100 91 Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă (%) 87,6 85,6 88,8 87,5 Indice (2017 = 100) 100 98 101 100 Sursă: Eurofer și producătorii din Uniune incluși în eșantion

(123) Volumul total al vânzărilor în UE a înregistrat o tendință descendentă în cursul perioadei examinate (-7 %), în pofida creșterii cu 3 % în perioada 2017-2018.

(124) Volumul total al vânzărilor industriei Uniunii pe piața liberă a scăzut cu aproape 1,5 milioane de tone pe parcursul perioadei examinate. În condițiile în care consumul atinsese cel mai înalt nivel în 2018 (+3 %), acesta înregistra deja o tendință descendentă (-2 %), care a continuat atât în 2019, cât și pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Volumul total al vânzărilor pe piața liberă a UE a scăzut cu 9 %.

(125) Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă ale industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în cursul perioadei examinate. După ce cota vânzărilor pe piața liberă a crescut cu 1 % în perioada 2017-2019, ea a scăzut cu 1,3 puncte procentuale în perioada anchetei de reexaminare.

4.5.2.3. Creștere

(126) În contextul scăderii consumului, industria Uniunii a înregistrat pierderi nu numai în ceea ce privește volumul vânzărilor în UE, ci și cota de piață pierdută pe piața liberă. În consecință, industria din Uniune nu a înregistrat creștere economică în perioada examinată.

4.5.2.4. Ocuparea forței de muncă și productivitatea

(127) Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 8 Ocuparea forței de muncă și productivitatea 2017 2018 2019 PAR Numărul de angajați 10 271 10 530 11 125 10 853 Indice (2017 = 100) 100 103 108 106 Productivitatea (unitate/salariat) 1 957 1 963 1 793 1 686 Indice (2017 = 100) 100 100 92 86 Sursă: Eurofer și producătorii din Uniune incluși în eșantion

(128) Industria din Uniune a reușit să mențină și chiar să crească numărul de angajați implicați în fabricarea produsului care face obiectul reexaminării, care a crescut cu 6 % între 2017 și perioada anchetei de reexaminare.

(129) Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată ca producție (tone) pe angajat, a urmat o tendință descendentă în cursul perioadei examinate (-14 %) ca urmare a pandemiei de COVID-19 care a cauzat o reducere a volumului total al producției de sârmă laminată. Scăderea considerabilă a productivității se explică prin scăderea mai mare a volumului producției, care este legată, de asemenea, de scăderea vânzărilor și a cererii de produse ale industriei din Uniune, în comparație cu creșterea numărului de angajați.

4.5.2.5. Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping

(130) Marja de dumping stabilită pentru țara în cauză în ancheta inițială a fost cu mult peste nivelul de minimis. Astfel cum s-a explicat mai sus, nu au existat importuri din țara în cauză care să facă obiectul unui dumping pe parcursul perioadei examinate și, prin urmare, dimensiunea marjei de dumping nu a putut fi evaluată.

(131) În cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, s-a concluzionat că industria din Uniune a rămas în mod substanțial fragilă și a suferit un prejudiciu. În cursul perioadei examinate în cadrul prezentei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, industria din Uniune a prezentat semne de redresare în urma efectelor practicilor de dumping anterioare, dar toți indicatorii principali de prejudiciu, după ce au rămas relativ stabili în perioada 2017-2019, au scăzut în perioada anchetei de reexaminare, urmând o tendință similară cu scăderea consumului din Uniune ca urmare a pandemiei de COVID-19. Prin urmare, industria din Uniune rămâne foarte vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale oricăror importuri care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii și, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, impactul dumpingului preconizat asupra industriei din Uniune ar fi semnificativ, pe baza scăderii prețurilor exporturilor din RPC către țările terțe, astfel cum se menționează în considerentele 90 și 91.

4.5.3. Indicatorii microeconomici (73)

4.5.3.1. Prețurile și factorii care influențează prețurile

(132) Pe parcursul perioadei examinate, prețurile de vânzare unitare medii practicate față de clienți neafiliați din Uniune și costul mediu de producție unitar al producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează: Tabelul 9 Prețurile de vânzare din Uniune 2017 2018 2019 PAR Prețurile unitare de vânzare medii pe piața liberă (EUR/tonă) 529 604 560 521 Indice (2017 = 100) 100 114 106 98 Costul unitar de producție (EUR/tonă) 523 564 591 575 Indice (2017 = 100) 100 108 113 110 Sursă: Producătorii din Uniune incluși în eșantion

(133) În cursul perioadei examinate, prețurile de vânzare pe piața Uniunii practicate către părți neafiliate (piața liberă) au scăzut cu 2 %. O analiză detaliată arată că, în perioada 2017-2018, prețurile de vânzare au crescut cu 14 %, înainte de a scădea în 2019 cu 8 puncte procentuale și de a scădea în continuare, cu 8 puncte procentuale, în perioada anchetei de reexaminare. Creșterea prețurilor de vânzare a urmat până în 2019, într-o anumită măsură, evoluția costului de producție, care a crescut cu 13 % în perioada 2017-2019, rămânând însă peste prețul mediu de vânzare. În perioada anchetei de reexaminare, costul de producție a scăzut cu 3 puncte procentuale. În ansamblu, în cursul perioadei examinate, prețul mediu de vânzare a scăzut cu 2 %, în timp ce costul de producție a crescut cu 10 %, prin urmare industria din Uniune nu a fost în măsură să crească prețul de vânzare pentru a acoperi creșterea costului de producție.

4.5.3.2. Costurile forței de muncă

(134) Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 10 Costurile medii cu forța de muncă per angajat 2017 2018 2019 PAR Costuri medii cu forța de muncă pe angajat (EUR) 56 548 59 747 58 983 56 665 Indice (2017 = 100) 100 106 104 100 Sursă: Producătorii din Uniune incluși în eșantion

(135) Costurile medii cu forța de muncă per angajat au crescut mai întâi, între 2017 și 2018, pentru ca apoi să scadă progresiv în 2019 și în perioada anchetei de reexaminare. În mod global, între 2017 și perioada anchetei de reexaminare, costurile medii cu forța de muncă per angajat au rămas stabile.

4.5.3.3. Stocuri

(136) Nivelurile stocurilor producătorilor din cadrul Uniunii incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează: Tabelul 11 Stocurile 2017 2018 2019 PAR Stocuri finale (tone) 363 501 444 814 417 212 420 511 Indice (2017 = 100) 100 122 115 116 Stocurile finale ca procentaj din producție 6,8 8,2 8,3 9,5 Indice (2017 = 100) 100 122 123 140 Sursă: Producătorii din Uniune incluși în eșantion

(137) Stocurile industriei din Uniune au crescut între 2017 și perioada anchetei de reexaminare, rămânând totuși în mod constant sub 10 % din volumul producției anuale pentru întreaga perioadă examinată. Creșterea considerabilă, cu 40 %, a stocurilor, exprimată ca procent din producție, observată din 2017 până la perioada anchetei de reexaminare, urmează, într-o anumită măsură, scăderea volumului producției, astfel cum se menționează în considerentul 120, producătorii din UE nefiind în măsură să își vândă producția, având în vedere tendința descendentă similară a consumului global din Uniune, astfel cum se menționează în considerentul 103.

4.5.3.4. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

(138) Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 12 Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor 2017 2018 2019 PAR Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor) 1,2 6,5 -5,4 -10,4 Indice (2017 = 100) 100 530 - 546 - 952 Flux de numerar (EUR) 62 999 177 158 497 581 -32 609 909 -73 869 927 Indice (2017 = 100) 100 252 - 152 - 217 Investiții (EUR) 57 591 654 50 424 514 76 852 470 65 369 090 Indice (2017 = 100) 100 88 133 114 Randamentul investițiilor (%) 1,4 8,1 -5,5 -8,5 Indice (2017 = 100) 100 576 - 495 - 705 Sursă: Producătorii din Uniune incluși în eșantion

(139) Comisia a stabilit rentabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor respective.

(140) Rentabilitatea a crescut mai întâi în 2018, ca urmare a creșterii prețurilor de vânzare către părți neafiliate (piața liberă) la un nivel care depășește creșterea costului de producție. Ea a scăzut în 2019 și, ulterior, în perioada anchetei de reexaminare, urmând o tendință similară cu scăderea prețurilor de vânzare, astfel cum se explică în considerentul 133. Marja de profit negativă a industriei din Uniune înregistrată în 2019 și pe parcursul întregii perioade examinate se datorează faptului că nivelul costului unitar de producție a continuat să fie mai mare decât prețul mediu de vânzare. După cum s-a putut observa în tabelul 9 de mai sus, în perioada anchetei de reexaminare diferența dintre costul unitar de producție și prețul mediu de vânzare a crescut și mai mult. În ansamblu, reducerea consumului de sârmă laminată din Uniune ca urmare a pandemiei de COVID-19 și, într-o anumită măsură, din cauza concurenței pe piață din partea importurilor din alte țări terțe efectuate, în mod constant, la prețuri mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune, nu a permis industriei din Uniune să stabilească prețuri de vânzare la un nivel care să permită cel puțin acoperirea costului de producție.

(141) Fluxul de numerar net reprezintă capacitatea producătorilor din cadrul Uniunii de a-și autofinanța activitățile. Fluxul net de lichidități a evoluat în mare măsură în concordanță cu rentabilitatea și s-a îmbunătățit inițial în 2018, înainte de a scădea substanțial în 2019 și în perioada anchetei de reexaminare, când rentabilitatea a fost la cel mai scăzut nivel din perioada examinată.

(142) Investițiile au crescut ușor, cu 14 %, în cursul perioadei examinate, ceea ce demonstrează și mai mult situația financiară dificilă a industriei din Uniune.

(143) Randamentul investițiilor reprezintă profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a avut o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate, de la 1,4 % în 2017 ajungând la -8,5 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Această evoluție este rezultatul scăderii rentabilității la nivelul industriei Uniunii.

4.6. Concluzie privind prejudiciul

(144) Majoritatea indicatorilor macroeconomici au relevat o tendință negativă în cursul perioadei examinate, cum ar fi producția, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor pe piața UE, cota de piață și productivitatea. O ușoară tendință pozitivă a fost înregistrată numai în ceea ce privește capacitatea și ocuparea forței de muncă. În mod similar, majoritatea indicatorilor microeconomici au relevat o tendință negativă în cursul perioadei examinate, cum ar fi prețurile de vânzare pe piața liberă a UE, costurile de producție, rentabilitatea, stocurile finale, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. O tendință pozitivă a fost înregistrată numai în ceea ce privește investițiile, după ce producătorii incluși în eșantion au realizat investiții în vederea menținerii competitivității și a urmăririi celor mai recente evoluții ale produselor. Aceiași indicatori de prejudiciu au înregistrat o evoluție negativă și în contextul analizării perioadei 2017-2019, și anume înainte de începutul pandemiei de COVID-19.

(145) În plus, concurența din partea importurilor din țări terțe, altele decât țara în cauză, și presiunea asupra prețurilor au deteriorat și mai mult situația rentabilității industriei din Uniune, care a avut o marjă de profit negativă, de -10,4 %, în perioada anchetei de reexaminare. Fluxul de lichidități și randamentul investițiilor s-au deteriorat, de asemenea, ceea ce a creat dificultăți pentru industria din Uniune în ceea ce privește atragerea capitalului și creșterea.

(146) Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în perioada anchetei de reexaminare.

(147) Comisia a verificat dacă există o legătură de cauzalitate între importurile din țara în cauză și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

(148) Volumul importurilor din țara în cauză a rămas la un nivel neglijabil pe parcursul perioadei examinate.

(149) În același timp, importurile la prețuri scăzute din alte țări terțe decât țara în cauză, cum ar fi Turcia, Rusia și Belarus, au exercitat o presiune puternică asupra prețurilor industriei din Uniune. Spre exemplificare, prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune către clienți neafiliați în perioada anchetei de reexaminare a fost de 521 EUR/tonă, în timp ce prețul mediu de vânzare al produselor importate din Turcia a fost de 473 EUR/tonă și de 434 EUR/tonă pentru produsele importate din Rusia.

(150) Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că prejudiciul important suferit de industria din Uniune nu ar fi putut să fie cauzat de importurile din RPC având în vedere volumul foarte limitat al acestora.

(151) Prin urmare, Comisia a examinat în continuare probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

5. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI CAUZAT INIȚIAL DE IMPORTURILE CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING DIN RPC ÎN CAZUL ABROGĂRII MĂSURILOR

(152) Comisia a concluzionat, în considerentul 146, că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. Comisia a concluzionat, de asemenea, în considerentul 150, că prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare nu ar fi putut fi cauzat de importurile la prețuri de dumping din RPC, din cauza volumului foarte limitat al acestora. Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă ar exista probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

(153) În această privință, Comisia a examinat capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din țara în cauză, relația dintre prețurile de export către țări terțe și nivelul prețurilor din Uniune și impactul importurilor potențiale și al nivelurilor prețurilor unor astfel de importuri din aceste țări asupra situației industriei din Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

5.1. Capacitatea neutilizată din RPC și atractivitatea pieței Uniunii

(154) Astfel cum s-a menționat deja în considerentele 94 și 95, producătorii-exportatori din RPC dispun de capacități neutilizate semnificative, care împreună depășesc substanțial volumele de producție actuale și cererea internă din această țară (74), iar această capacitate neutilizată ar putea fi folosită pentru fabricarea produsului care face obiectul reexaminării în vederea exportului în Uniune, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. Cantitățile care ar putea fi exportate de producătorii-exportatori chinezi sunt semnificative în comparație cu dimensiunea pieței UE. Într-adevăr, capacitățile neutilizate sunt echivalente cu aproximativ de 5 ori consumul total al Uniunii în perioada anchetei de reexaminare.

(155) Astfel cum s-a menționat în considerentul 91 și tabelul 2, producătorii-exportatori chinezi au exportat către principalele lor piețe terțe la prețuri de dumping, care sunt în medie cu 10-15 % mai mici decât prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune pe piața Uniunii. Prin urmare, luând în considerare nivelul de preț al exporturilor din RPC către alte piețe terțe, este posibil ca exportul către Uniune să fie mult mai atractiv pentru exportatorii din RPC. În consecință, se poate preconiza în mod rezonabil că, în cazul abrogării măsurilor, producătorii-exportatori chinezi ar începe din nou să exporte volume mari ale produsului care face obiectul reexaminării către Uniune. Această preconizare este întărită și de disponibilitatea unei capacități neutilizate semnificative în RPC.

5.2. Impactul importurilor potențiale din RPC asupra situației industriei din Uniune în cazul expirării măsurilor

(156) Astfel cum s-a explicat în secțiunea 4.3.2, Comisia a efectuat o analiză a subcotării prețurilor în absența măsurilor antidumping, pentru a stabili în ce mod importurile din RPC ar afecta industria din Uniune în cazul abrogării măsurilor.

(157) Comisia a observat în considerentul 110 că din calculul subcotării prețurilor a rezultat o marjă de subcotare medie ponderată de 4,5 %.

(158) În plus, Comisia a realizat o simulare pentru a evalua mai bine impactul probabil al importurilor din RPC asupra situației financiare a industriei din Uniune. Au fost modelate două scenarii, și anume o creștere bruscă a importurilor din RPC (i) fără a afecta prețurile de vânzare către clienții neafiliați de către industria din Uniune și (ii) o scădere a prețurilor de vânzare în Uniune ca urmare a creșterii concurenței. În plus, pentru a determina costul ipotetic de producție, Comisia a luat în considerare ponderea costurilor fixe în costurile totale de producție ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

(159) În acest sens, Comisia a presupus că consumul la nivelul Uniunii ar rămâne același ca în perioada anchetei de reexaminare, și anume de 18,8 milioane de tone, și că producătorii-exportatori din RPC ar exporta în Uniune cantități care corespund unei cote de piață de 5 % pentru RPC, la fel ca în cursul PA inițiale, și anume 0,94 milioane de tone.

(160) Comisia a presupus, de asemenea, că 20 % din totalul importurilor din RPC ar afecta industria din Uniune, iar restul de 80 % ar afecta importurile din alte țări terțe. Simularea s-a bazat pe datele prezentate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și este o abordare foarte conservatoare, luând în considerare faptul că prețurile medii de vânzare ale importurilor din alte țări terțe se situează sub prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune. Acest lucru înseamnă că importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului care face obiectul reexaminării din RPC ar câștiga, cel mai probabil, mai întâi o parte din cota de piață a industriei din Uniune în detrimentul acesteia, înainte de a acapara cota de piață a exporturilor din alte țări terțe către Uniune. Chiar și în această ipoteză prudentă, industria din Uniune ar suferi pierderi de până la 23 %, astfel cum se ilustrează în continuare. În orice altă ipoteză (de exemplu, 50 %-50 %), pierderile ar fi mult mai mari, ceea ce ar duce la o deteriorare și mai accentuată a profitabilității industriei din Uniune.

(161) În primul scenariu, și anume menținerea acelorași prețuri de vânzare ca în cursul perioadei anchetei de reexaminare, profitabilitatea industriei din Uniune ar scădea cu 72 % sau cu 7,5 puncte procentuale, și anume de la -10,4 % la -17,9 %.

(162) În cel de al doilea scenariu, s-a constatat că efectul unei scăderi a prețurilor poate fi extrem de dăunător. În cazul unei scăderi a prețurilor din Uniune la nivelul prețurilor de export din RPC către țări terțe (prețul CIF la frontiera UE calculat la 499 EUR/tonă), profitul ar scădea de la -10,4 % la -23,2 %.

(163) În ambele scenarii, impactul unei creșteri bruște a importurilor din China la prețuri scăzute ar agrava considerabil prejudiciul deja suferit de industria din Uniune.

(164) Pe această bază și luând act de situația fragilă actuală a industriei Uniunii, Comisia a concluzionat că absența măsurilor ar conduce, după toate probabilitățile, la o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC la prețuri prejudiciabile, iar situația deja precară a industriei din Uniune s-ar deteriora, prin urmare, drastic, periclitând chiar supraviețuirea acesteia.

(165) Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că există probabilitatea de reapariție a prejudiciului cauzat inițial de importurile din RPC în cazul în care s-ar abroga măsurile.

6. INTERESUL UNIUNII

(166) În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Identificarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor, ale distribuitorilor și ale utilizatorilor.

(167) Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

6.1. Interesul industriei Uniunii

(168) Deși măsurile antidumping în vigoare au împiedicat, într-o mare măsură, intrarea pe piața Uniunii a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare, iar situația sa este fragilă, după cum o confirmă tendințele negative ale indicatorilor de prejudiciu.

(169) Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit că există o mare probabilitate de reapariție a prejudiciului cauzat inițial de importurile din RPC, în cazul în care ar expira măsurile. Intrarea unor volume substanțiale de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC ar cauza un prejudiciu suplimentar industriei din Uniune. Acest lucru ar duce la înrăutățirea situației economice deja foarte fragile a industriei din Uniune și ar amenința viabilitatea acesteia.

(170) Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor antidumping împotriva RPC este în interesul industriei Uniunii.

6.2. Interesul importatorilor neafiliați, al comercianților și al utilizatorilor

(171) Comisia a contactat toți importatorii neafiliați, comercianții și utilizatorii cunoscuți. Astfel cum s-a menționat în considerentul 19, Comisia a primit un răspuns la chestionar completat de un utilizator. Acest utilizator a explicat că piața are nevoie de o anumită stabilitate a prețurilor și, prin urmare, ea nu își poate permite impactul destabilizator al importurilor care fac obiectul unui dumping.

(172) În plus, în reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor și în ancheta inițială, analiza interesului Uniunii nu a indicat nici un efect negativ al măsurilor asupra importatorilor, comercianților și utilizatorilor, nici că impactul general posibil al instituirii măsurilor asupra activității utilizatorilor ar fi foarte limitat. În primul rând, marea majoritate a utilizatorilor achiziționează sârma laminată din surse care nu sunt de origine chineză și care sunt numeroase. În al doilea rând, impactul potențial al instituirii măsurilor ar trebui să fie examinat ținând seama de produsele din aval, care beneficiază de o valoare adăugată ridicată. Ținând cont de aceste aspecte, se concluzionează că menținerea măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra situației actuale a utilizatorilor.

(173) Astfel, nu au existat indicii potrivit cărora menținerea măsurilor ar avea un impact negativ semnificativ asupra importatorilor și a utilizatorilor, care ar depăși impactul pozitiv al măsurilor asupra industriei din Uniune.

6.3. Concluzie privind interesul Uniunii

(174) Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii măsurilor existente asupra importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din RPC.

7. MĂSURILE ANTIDUMPING

(175) Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la continuarea dumpingului, la reapariția prejudiciului cauzat inițial de importurile care fac obiectul unui dumping din țările în cauză, precum și la interesul Uniunii, Comisia a constatat că măsurile antidumping privind importurile de sârmă laminată din RPC ar trebui menținute.

(176) Nivelurile taxelor antidumping specificate în prezentul regulament în mod individual pentru întreprinderi se aplică exclusiv importurilor produsului care face obiectul reexaminării originar din RPC și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs care face obiectul reexaminării fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestea nu trebuie să facă obiectul niciunuia dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping.

(177) O societate poate cere aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping în cazul în care schimbă ulterior denumirea entității sale. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (75). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică.

(178) Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente aplicabile importurilor de produs care face obiectul reexaminării originar din RPC. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. Toate observațiile primite au fost examinate de către Comisie.

(179) Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036.

(180) Potrivit articolului 109 din Regulamentul (UE) 2018/1046 (76), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1 (1) Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de bare și tije, laminate la cald, rulate în spire nearanjate, din fier, oțeluri nealiate sau oțeluri aliate altele decât oțeluri inoxidabile, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 și 7227 90 95. (2) Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1), fabricate de următoarele societăți: Societatea Taxă antidumping Cod adițional TARIC Grupul Valin 7,9 % A930 Toate celelalte societăți 24,0 % A999 (3) Aplicarea nivel