4.

Articolul 45 se modifică după cum urmează: (a) alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: „(2) Pe terenurile lăsate în pârloagă nu are loc nicio producție agricolă. Statele membre stabilesc o perioadă a unui anumit an calendaristic în care terenurile trebuie lăsate în pârloagă. Perioada respectivă nu trebuie să fie mai scurtă de șase luni. Prin derogare de la articolul 4 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013, terenurile lăsate în pârloagă timp de peste cinci ani în scopul îndeplinirii cerinței referitoare la zonele de interes ecologic rămân terenuri arabile.”; (b) alineatele (4) și (5) se înlocuiesc cu următorul text: „(4) Elementele de peisaj sunt la dispoziția fermierului și pot fi cele protejate prin GAEC 7, CRMG 2 sau CRMG 3 menționate în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 și/sau unul sau mai multe dintre următoarele elemente: (a) gardurile vii, benzile împădurite sau arborii în aliniament; (b) arborii izolați; (c) pâlcurile arbustive din zona de câmpie, inclusiv arborii, tufele sau pietrele; (d) iazurile. Rezervoarele din beton sau din plastic nu sunt considerate zone de interes ecologic; (e) rigolele, inclusiv cursurile deschise de apă pentru irigații sau drenare. Canalele cu pereți de beton nu sunt considerate zone de interes ecologic; (f) zidurile din piatră tradiționale. Statele membre pot decide să limiteze selecția elementelor de peisaj la cele în conformitate cu GAEC 7, CRMG 2 sau CRMG 3 menționate în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 și/sau la una sau mai multe dintre literele (a)-(f) de la primul paragraf. În ceea ce privește gardurile vii, benzile împădurite și arborii în aliniament, precum și rigolele menționate la primul paragraf literele (a) și, respectiv, (e), suprafața care urmează a fi calificată drept zonă de interes ecologic se calculează până la o lățime maximă de 10 metri. În ceea ce privește pâlcurile arbustive din zona de câmpie și iazurile menționate la primul paragraf literele (c) și, respectiv, (d), suprafața care urmează a fi calificată drept zonă de interes ecologic se calculează până la o dimensiune maximă de 0,3 hectare. În sensul primului paragraf litera (d), statele membre pot stabili o dimensiune minimă pentru iazuri. Atunci când de-a lungul apei există o bandă cu vegetație riverană, suprafața corespunzătoare este inclusă în scopul calculării zonei de interes ecologic. Statele membre pot stabili criterii pentru a se asigura că iazurile au valoare naturală, ținând seama de rolul pe care îl au iazurile naturale pentru conservarea habitatelor și a speciilor. În sensul primului paragraf litera (f), statele membre stabilesc criterii minime bazate pe specificitățile naționale sau regionale, inclusiv limitele dimensiunilor în înălțime și lățime. (5) Zonele tampon și marginile de câmpuri pot fi orice zone tampon și margini de câmpuri, inclusiv zonele tampon aflate de-a lungul cursurilor de apă prevăzute de GAEC 1, CRMG 1 sau CRMG 10 menționate în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 sau marginile de câmpuri protejate prin GAEC 7, CRMG 2 sau CRMG 3 menționate în anexa respectivă. Statele membre nu limitează selecția de zone tampon și de margini de câmpuri la cele prevăzute de normele privind ecocondiționalitatea menționate la primul paragraf. Statele membre stabilesc lățimea minimă a zonelor tampon și a marginilor de câmpuri, care, în scopul zonelor de interes ecologic, nu este mai mică de un metru. De-a lungul cursurilor de apă, vegetația riverană este inclusă în scopul calculării zonei de interes ecologic. În zonele tampon și pe marginile de câmpuri nu trebuie să existe nicio producție agricolă. În cazul zonelor tampon și al marginilor de câmpuri care diferă de cele prevăzute sau protejate prin GAEC 1, GAEC 7, CRMG 1, CRMG 2, CRMG 3 sau CRMG 10 menționate în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, suprafața care urmează a fi calificată drept zonă de interes ecologic se calculează până la o lățime maximă de 20 de metri.”; (c) se introduce următorul alineat (5a): „(5a) În scopul articolului 46 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013, suprafețele menționate la alineatele (4) și (5) din prezentul articol sunt considerate suprafețe sau elemente adiacente atunci când sunt adiacente unei zone de interes ecologic direct adiacente terenului arabil al exploatației.” (d) alineatele (7)-(10) se înlocuiesc cu următorul text: „(7) În privința benzilor de hectare eligibile aflate de-a lungul marginilor de pădure, statele membre pot decide fie să permită producția agricolă sau să stabilească o cerință privind absența oricărei producții agricole, fie să ofere fermierilor cele două opțiuni. Statele membre stabilesc lățimea minimă a benzilor respective, care nu trebuie să fie mai mică de un metru. Suprafața care urmează a fi calificată drept zonă de interes ecologic se calculează până la o lățime maximă de 10 metri în cazul în care statele membre decid să permită producția agricolă și de 20 de metri în cazul în care statele membre decid să nu permită producția agricolă. (8) Pentru zonele cu specii forestiere cu ciclu de producție scurt unde nu se folosesc îngrășăminte minerale și/sau produse de protecție a plantelor, statele membre întocmesc o listă a speciilor care pot fi utilizate în acest scop, selectând din lista întocmită în temeiul articolului 4 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 speciile cele mai adecvate din punct de vedere ecologic, excluzând astfel specii care în mod clar nu sunt indigene. Statele membre stabilesc, de asemenea, cerințele în ceea ce privește utilizarea îngrășămintelor minerale și/sau a produselor de protecție a plantelor în cazul în care statele membre autorizează utilizarea lor, fără a pierde din vedere obiectivul zonelor de interes ecologic, în special cel de a proteja și de a îmbunătăți biodiversitatea. (9) Zonele acoperite cu strat vegetal sau culturi secundare includ astfel de zone stabilite în conformitate cu CRMG 1 menționate în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, precum și alte zone acoperite cu strat vegetal sau culturi secundare, cu condiția ca acestea să fi fost stabilite prin semănarea unui amestec de specii de cultură sau prin subînsămânțarea ierbii sau a culturilor de leguminoase în cultura principală. Statele membre stabilesc lista amestecurilor de specii de cultură care urmează să fie utilizate și stabilesc, la nivel național, regional, subregional sau de fermă, perioada în care trebuie să existe zonele acoperite cu culturi secundare sau strat vegetal, în cazul în care acestea sunt stabilite prin semănarea unui amestec de specii de cultură. Această perioadă nu poate fi mai mică de opt săptămâni. Statele membre pot stabili condiții suplimentare, mai ales în ceea ce privește metodele de producție. Zonele acoperite de culturi secundare sau de strat vegetal nu includ zone acoperite de culturi de iarnă semănate toamna în mod normal în vederea recoltării sau a pășunatului. De asemenea, ele nu includ zonele vizate de practicile echivalente menționate la punctele I.3 și I.4 din anexa IX la Regulamentul (UE) nr. 1307/2013. (10) În zonele cu culturi fixatoare de azot, fermierii cultivă culturile fixatoare de azot care sunt incluse într-o listă stabilită de statul membru. Lista respectivă conține culturile fixatoare de azot considerate de statul membru ca având o contribuție la obiectivul de îmbunătățire a biodiversității și poate include amestecuri de culturi fixatoare de azot cu alte culturi, cu condiția să predomine speciile de culturi fixatoare de azot. Aceste culturi trebuie să fie prezente pe durata perioadei de vegetație. Statele membre pot stabili condiții suplimentare, mai ales în ceea ce privește metoda de producție, în special pentru a ține seama de necesitatea îndeplinirii obiectivelor Directivei 91/676/CEE și ale Directivei 2000/60/CE, dat fiind potențialul culturilor fixatoare de azot de a crește riscul de percolare a azotului toamna. Zonele cu culturi fixatoare de azot nu includ zonele vizate de practicile echivalente menționate la punctele I.3 și I.4 din anexa IX la Regulamentul (UE) nr. 1307/2013.”; (e) se introduc următoarele alineate (10a), (10b) și (10c): „(10a) În scopurile alineatelor (2), (5) și (7), «absența oricărei producții agricole» înseamnă că nu se desfășoară nicio activitate agricolă astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) litera (c) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013, fără a se aduce atingere cerințelor definite în cadrul GAEC 4 menționate în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. Sunt permise acțiunile care vizează crearea unui strat vegetal pentru acoperirea solului în scopuri de biodiversitate, inclusiv semănarea unor amestecuri de semințe de flori sălbatice. Totuși, prin derogare de la cerința privind absența oricărei producții, în scopurile alineatelor (5) și (7), statele membre pot permite pășunatul sau tăierea ierbii în zonele tampon și pe marginile de câmpuri, precum și pe benzile de hectare eligibile aflate de-a lungul marginilor de pădure fără producție, cu condiția ca suprafața să poată fi în continuare distinsă de terenul agricol adiacent. (10b) Se interzice utilizarea produselor de protecție a plantelor pe toate suprafețele menționate la alineatele (2), (9) și (10), precum și pe toate suprafețele cu producție agricolă menționate la alineatul (7). (10c) În cazul zonelor menționate la alineatul (9) stabilite prin subînsămânțarea ierbii sau a culturilor de leguminoase în cultura principală, această interdicție se aplică din momentul recoltării culturii principale timp de cel puțin opt săptămâni sau până la semănarea următoarei culturi principale.”