RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 289/56

DECIZIA COMISIEI

din 21 martie 2012

privind Ajutorul de stat SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) acordat de Republica Cehă în favoarea České aerolinie, a. s. (ČSA – Czech Airlines a.s. – prezența posibilă a unui Ajutor de stat în cadrul unui împrumut acordat de Osinek a.s.)

[notificată cu numărul C(2012) 1664]

(Numai textul în limba cehă este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/637/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

având în vedere decizia prin care Comisia a hotărât inițierea procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (1) în ceea ce privește măsura de ajutor nr. SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile susmenționate și având în vedere aceste observații,

întrucât:

1. PROCEDURA

(1) În mai 2009, pe baza informațiilor disponibile public, Comisia a luat cunoștință de faptul că o întreprindere deținută de stat și aflată în lichidare, Osinek a.s. (denumită în continuare „Osinek”), a convenit să acorde un credit de 2,5 miliarde CZK (aproximativ 100 de milioane EUR) companiei ČSA – Czech airlines, a.s. (denumită în continuare „ČSA”). Comisia a solicitat informații din partea Republicii Cehe prin scrisorile din 14 mai 2009 și 24 septembrie 2009. Republica Cehă a prezentat Comisiei informații suplimentare prin scrisorile din 10 septembrie 2009 și 25 noiembrie 2009.

(2) Prin scrisoarea din 24 februarie 2010, Comisia a informat Republica Cehă cu privire la decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește măsura în cauză (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). Republica Cehă a transmis observații privind respectiva măsură prin scrisoarea din 26 aprilie 2010. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 6 iulie 2010, la care Republica Cehă a răspuns la 15 septembrie 2010.

(3) Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsură.

(4) Comisia a primit observații de la patru părți interesate: Travel Service și Icelandair Group la 10 martie 2011, Czech Connect Airlines a.s. la 11 martie 2011, JOB AIR Technic a.s. la 10 martie 2011 și ČSA la 14 martie 2011. Comisia a transmis aceste observații Republicii Cehe, căreia i s-a dat posibilitatea să răspundă; Comisia a primit răspunsul prin scrisoarea din 12 mai 2011.

2. DESCRIERE DETALIATĂ A MĂSURILOR

2.1. Împrumutul acordat de către Osinek

(5) Măsura examinată este un împrumut acordat la 30 aprilie 2009 de Osinek transportatorului aerian național ceh ČSA. Împrumutul a fost vărsat în trei tranșe după cum urmează: (a) prima tranșă, de 800 de milioane CZK, a fost acordată la 11 mai 2009; (b) a doua tranșă, de 900 de milioane CZK, a fost acordată la 30 iulie 2009; (c) a treia tranșă, de 800 de milioane CZK, a fost acordată la 24 septembrie 2009.

(6) Data prevăzută a rambursării a fost 30 noiembrie 2010, cu posibilitatea unei prelungiri. Rata dobânzii aferente împrumutului a fost rata interbancară pe trei luni din Praga („PRIBOR”) plus 300 de puncte de bază ca primă de risc, respectiv 5,51 % la data semnării acordului de împrumut. Dobânda trebuia plătită trimestrial, în ultima zi lucrătoare a trimestrului calendaristic (perioada dobânzii). Dobânda a fost calculată zilnic începând cu ziua precedentă rambursării împrumutului acordat de către Osinek.

(7) Potrivit autorităților cehe, marja de risc de 300 de puncte de bază reflectă în mod corect o marjă de risc adecvată pentru situația financiară a companiei, căreia Standard & Poor’s i-a acordat un rating B (situație financiară vulnerabilă), precum și nivelul constituirii de garanții la împrumut, care s-a ridicat la 110 % din suma împrumutului.

(8) Garanția constituită pentru obținerea împrumutului a cuprins clădiri din cadrul aeroportului Ruzyně din Praga, terenuri, inventare și piese de schimb. Valoarea de piață a celei mai mari părți a garanției a fost stabilită de un expert independent. Au fost încheiate patru acte adiționale la acordul privind împrumutul acordat de către Osinek, pentru extinderea și modificarea activelor constituite ca garanție (3). Autoritățile cehe susțin că toate aceste modificări au respectat condiția stipulată în acordul privind împrumutul acordat de către Osinek, ca valoarea actuală a împrumutului să nu depășească în niciun moment 90 % din valoarea garanției sau suma maximă convenită a împrumutului.

(9) Împrumutul acordat de către Osinek nu a fost rambursat așa cum s-a preconizat inițial. În schimb, garanția a fost eliberată, iar creanța a fost capitalizată la 30 iunie 2010 (conversia creanțelor în acțiuni). Tabelul 1 Prezentare generală a activelor care au constituit garanția la împrumutul Osinek Garanție Valoarea în CZK (milioane) Valoarea stabilită de Perioada de utilizare Clădire operațională – Hangarul F (inclusiv terenul care se află sub clădire) [925-990] (4) YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 1 iunie 2009 de la 11 mai 2009 (prima tranșă) Clădire administrativă „APC” (inclusiv terenul care se află sub clădire) [735-770] YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 5 iulie 2009 de la 30 iulie 2009 (a doua tranșă) la 9 decembrie 2009 (anulată prin cel de-al treilea act adițional) Piese de schimb (piese de schimb rotative și/sau motoare de rezervă) [150-165] Evaluare bazată pe valoarea contabilă netă la 30 septembrie 2009 de la 24 septembrie 2009 (a treia tranșă) Piese de schimb [rotative, tip A310 (toate) și Boeing] [520-575] Evaluare bazată pe valoarea contabilă netă la 30 septembrie 2009 de la 24 septembrie 2009 (a treia tranșă) la 25 ianuarie 2010 (cel de-al patrulea act adițional) Terenul din jurul clădirii administrative „APC” [60-65] YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 5 iulie 2009 de la 23 iulie 2009 (primul act adițional) la 25 ianuarie 2010 Terenul din jurul și din vecinătatea hangarului F [105-115] YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 5 iulie 2009 din 23 iulie 2009 (primul act adițional) Piese de schimb, de tipul: A319/320 [265-290] Pe baza valorii contabile nete de la 23 iulie 2009 (primul act adițional) Piese de schimb, de tipul: A310, ATR și Boeing [440-485] Pe baza valorii contabile nete de la 22 septembrie 2009 (cel de-al doilea act adițional) Simulator de zbor [155-170] YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., Expertiza din 10 septembrie 2009 de la 22 septembrie 2009 (cel de-al doilea act adițional) 1 Boeing 737-55s, număr de înregistrare: OK CGK [140-155] YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., Expertiza din 7 decembrie 2009 de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional) 2 Boeing 737-55s, numere de înregistrare: OK CGH, OK CGJ [300-330] YBN Consult – Znalecký ústav s.r.o., Expertiza din 7 decembrie 2010 de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional) la 25 ianuarie 2010 (cel de-al patrulea act adițional) IT [80-85] PROSCON – s.r.o., Expertiza din 30 noiembrie 2009 de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional) Marca comercială „ČSA CZECH AIRLINES” [140-155] Vladimir Cmejla, expertiza din 30 noiembrie 2009 de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional) Acțiunile deținute de ČSA în cadrul ČSA Support, s.r.o. [790-865] PROSCON – s.r.o., expertiza din 20 ianuarie 2010 de la 25 ianuarie 2010 (cel de-al patrulea act adițional)

2.2. Domeniul de aplicare al prezentei decizii

(10) Decizia de inițiere a procedurii de la 24 februarie 2010 se referă la împrumutul acordat de către Osinek de 2,5 miliarde CZK pe baza acordului de împrumut încheiat la 30 aprilie 2009 și presupune că eliberarea garanției împrumutului pe baza Rezoluției nr. 1343 a guvernului ceh din 26 octombrie 2009 a fost deja realizată. Totuși, eliberarea garanției împrumutului și capitalizarea acestuia (conversia creanțelor în acțiuni) au fost notificate Comisiei la 12 mai 2010 (SA.30908 ČSA – Czech Airlines – Plan de restructurare) și puse în aplicare în 2010. Prin urmare, prezenta decizie vizează doar împrumutul acordat de către Osinek de 2,5 miliarde CZK pe baza acordului de împrumut încheiat la 30 aprilie 2009. Evaluarea eliberării garanției și a conversiei ulterioare a creanței în acțiuni în legătură cu împrumutul acordat de către Osinek vor face obiectul deciziei definitive cu privire la cazul SA.30908.

2.3. Osinek

(11) Osinek a fost o societate vehicul financiar înființată în vederea supravegherii închiderii minelor de cărbune din Republica Cehă și a revitalizării acestora. În momentul acordării împrumutului, aceasta era deținută în proporție de 100 % de autoritățile cehe, sub supravegherea Ministerului de Finanțe. La 5 noiembrie 2008, Osinek a intrat în lichidare. Înainte de a fi lichidată, Osinek încă dispunea de fonduri și, potrivit unor informații, se afla în căutarea unor posibilități de investiție. Acordul privind împrumutul Osinek a fost încheiat și semnat la 30 aprilie 2009 în numele Osinek de către lichidatorul său. În vederea identificării riscurilor posibile asociate împrumutului, Osinek a comandat o analiză economică a ČSA din partea unui expert independent, European Business Consulting spol. s.r.o. (denumit în continuare „EBC”), precum și o analiză juridică din partea unui cabinet de avocatură, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.

(12) La 29 septembrie 2009, Osinek și Ministerul Industriei și Comerțului din Republica Cehă au semnat un acord potrivit căruia creanțele Osinek față de ČSA care provin din acordul privind împrumutul Osinek au fost atribuite ministerului, drept rezultat al procedurii de lichidare a Osinek. ČSA a primit o notificare cu privire la această atribuire în aceeași zi. La 8 martie 2010, procedura de lichidare al Osinek a fost finalizată.

(13) La 3 mai 2010, guvernul ceh a adoptat Rezoluția nr. 333 privind un plan de restructurare pentru ČSA, în conformitate cu care guvernul ceh a însărcinat Ministerul Industriei și Comerțului să pună în aplicare eliberarea de angajamente pentru o parte din garanție înainte de majorarea capitalului social al ČSA. Capitalizarea împrumutului (conversia creanței în acțiuni) a avut drept temei juridic această rezoluție și a fost pusă în aplicare la 30 iunie 2010.

2.4. Beneficiarul, ČSA

(14) ČSA este compania națională de transport aerian din Republica Cehă din 1923. Aceasta are sediul social în Praga și operează din aeroportul Ruzyně din Praga. ČSA este cea mai mare companie de transport aerian care operează pe aeroportul Ruzyně din Praga, reprezentând 37 % din pasagerii care au drept punct de plecare sau destinație Praga. ČSA este membru al alianței Sky Team. Înainte de restructurare, flota ČSA cuprindea 51 de aeronave. ČSA oferă servicii de transport aerian programate (către 104 destinații din 44 de țări). ČSA oferă, de asemenea, curse charter, servicii de transport de mărfuri, servicii de asistență la sol (asistență pentru aproximativ 60 % din totalul pasagerilor de pe aeroportul Ruzyně din Praga), servicii de întreținere pentru aeronave, servicii de formare a echipajului, servicii de catering, gestionând, de asemenea, magazine „duty-free” în aeroportul Ruzyně din Praga și servicii de vânzare la bord în regim „duty-free”.

2.4.1. Structura acționariatului

(15) ČSA este o societate de stat, 95,69 % din acțiuni fiind deținute de Republica Cehă prin Ministerul de Finanțe. Acționarii minoritari sunt Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), orașul Praga (1,53 %) și orașul Bratislava (0,51 %).

(16) La încheierea procesului de restructurare, statul intenționează să găsească un partener strategic pentru ČSA. Ca pregătire pentru privatizarea planificată, guvernul ceh a hotărât să creeze o nouă structură corporativă, sub umbrela Český Aeroholding, a.s. („ČAH”).

(17) La 25 octombrie 2011, autoritatea cehă în materie de concurență a aprobat crearea ČAH care va include ČSA, aeroportul Ruzyně din Praga și filialele actuale ale ČSA, și anume Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics și ČSA Services s.r.o. Gestionarea și structura ČAH cuprind elemente ale unei structuri de holding financiar, obiectivul său fiind acela de a restructura societățile grupate în cadrul holdingului în vederea facilitării accesului acestora la finanțarea pe piața liberă și a pregătirii acestora pentru viitoarea privatizare.

2.4.2. Situația financiară a companiei

(18) ČSA s-a confruntat cu dificultăți care s-au agravat semnificativ în 2009, în momentul de vârf al actualei crize economice. Deși societatea nu s-a calificat în niciun moment pentru proceduri de insolvență conform legislației naționale cehe, aceasta s-a confruntat cu o tendință clar negativă în evoluția indicatorilor săi financiari cheie. Tabelul 2 Capitalul propriu și capitalul social al ČSA, 2006-2009 (mii CZK) 2006 2007 2008 2009 Capital propriu 938 646 1 238 093 101 686 –2 352 045 Capital social 2 735 510 2 735 510 2 735 510 2 735 510 Sursă: Rapoarte anuale ale ČSA

Tabelul 3 Modificări ale finanțelor ČSA (mii CZK) (mii de) CZK 31.12.2006 31.12.2007 31.3.2008. 30.6.2008 31.12.2008 31.3.2009 30.6.2009 30.9.2009 31.12.2009 Profit/Pierderi – 396 951 206 600 [– 880 000 – – 800 000] [– 180 000 – – 165 000] 470 057 [– 1 320 000 – – 1 190 000] [– 1 840 000 – – 1 660 000] [– 2 625 000 – – 2 365 000] –3 756 125 Cifra de afaceri (5) 23 375 950 23 399 853 [4 625 000 – 5 080 000] [10 175 000 – 11 250 000] 22 581 692 [4 385 000 – 4 820 000] [9 265 000 – 10 235 000] [14 300 000 – 15 830 000] 19 789 620 Fluxul de numerar net din exploatare – 533 192 – 275 234 [– 1 110 000 – – 1 000 000] [– 640 000 – – 580 000] –1 762 376 [– 1 230 000 – – 1 115 000] [– 1 320 000 – – 1 195 000] — –3 066 694 Datorie 6 476 911 4 391 070 [4 410 000 – 4 890 000] [3 665 000 – 4 065 000] 6 494 752 [5 685 000 – 6 285 000] [5 550 000 – 6 065 000] [6 290 000 – 6 960 000] 6 581 325 Valoarea activului net 11 679 439 10 161 647 [8 945 000 – 9 855 000] [9 535 000 – 10 065 000] 10 418 871 [8 340 000 – 9 255 000] [8 990 000 – 9 920 000] [8 470 000 – 9 390 000] 7 948 571 Sursă: Situații financiare prezentate de ČSA

(19) Compania a înregistrat profit în 2007 și 2008. Totuși, rezultatele sale s-au deteriorat considerabil în 2009. Cifra de afaceri s-a diminuat ușor în ultimii patru ani, însă fluxul de numerar s-a redus considerabil. Nivelul de îndatorare a fost mai mult sau mai puțin stabil. Societatea și-a compensat pierderile prin vânzarea activelor, în special în anul financiar 2009.

(20) Situația societății s-a agravat în cursul lui 2009, în special după perioada de vară, care este în mod tradițional o perioadă profitabilă pentru ČSA.

2.5. Decizia de inițiere a procedurii

(21) La 24 februarie 2010, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare. În decizia sa, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că ČSA se afla deja în dificultate, în sensul orientărilor UE privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor comerciale aflate în dificultate (denumite în continuare „orientările S&R”) (6) în momentul primirii împrumutului.

(22) De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că condițiile împrumutului furnizat de Osinek, având în vedere situația financiară a ČSA, au conferit un avantaj economic pe care întreprinderea beneficiară nu l-ar fi obținut în condiții de piață normale. De asemenea, Comisia s-a întrebat dacă, în cazul în care împrumutul a implicat acordarea unui ajutor de stat, acest ajutor ar putea fi considerat compatibil în conformitate cu normele aplicabile, în special comunicarea Comisiei, Cadrului comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (denumit în continuare„cadrul temporar”) (7). Dacă s-ar constata că împrumutul Osinek implică un ajutor de stat, măsura ar avea efecte negative asupra concurenței, și anume asupra companiilor care operează pe rute de la aeroportul Ruzyně din Praga sau care concurează cu ČSA și cu filialele sale pe alte piețe.

3. OBSERVAȚIILE REPUBLICII CEHE

(23) Ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, Republica Cehă a prezentat observații în care a susținut că împrumutul acordat de către Osinek a respectat „principiul investitorului privat în economia de piață” deoarece acesta nu a furnizat ČSA avantaje economice necuvenite.

(24) În special, Republica Cehă consideră că, la data semnării acordului privind împrumutul acordat de către Osinek, ČSA nu era o întreprindere aflată în dificultate, devenind o întreprindere aflată în dificultate abia în august 2009. Republica Cehă susține că, în pofida problemelor din ce în ce mai mari, ČSA și-a putut asigura în permanență fiabilitatea. Totuși, situația s-a schimbat la sfârșitul anului 2008 și la începutul anului 2009 și a continuat să se deterioreze pe parcursul anului, datorită recesiunii economice mondiale, care a avut un impact puternic asupra piețelor mondiale ale transportului (8). Aceasta, împreună cu piețele destabilizate ale petrolului și cu fluctuațiile monetare, au contribuit la deteriorarea situației financiare a ČSA.

(25) În cursul anului 2009, ČSA s-a bazat pe previziunile rezultatelor din anii precedenți și a preconizat rezultate semnificativ mai bune în sezonul estival. Cu toate acestea, rezultatele din prima jumătate a anului 2009 raportate cadrelor de conducere la mijlocul lunii august au indicat un regres important al veniturilor medii ale ČSA pentru luna iunie. În august 2009, conducerea a înțeles că întreprinderea nu mai putea funcționa fără măsuri imediate de reducere a costurilor și fără asistență financiară din surse externe.

(26) În legătură cu posibilul element de ajutor de stat din împrumutul acordat de către Osinek, Republica Cehă susține că rata dobânzii respectă cerințele prevăzute în comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (denumită în continuare „Comunicarea privind ratele de referință”) (9). În special, Republica Cehă afirmă că utilizarea ratei PRIBOR pe trei luni ca rată de bază pentru stabilirea dobânzii împrumutului în cauză a fost corectă, având în vedere volatilitatea piețelor financiare în momentul semnării acordului de împrumut Osinek.

(27) ČSA nu este evaluată în funcție de sisteme de rating, astfel încât Republica Cehă nu poate furniza dovezi pentru afirmația sa potrivit căreia ČSA se califica pentru un rating B în momentul semnării acordului de împrumut Osinek. Totuși, Republica Cehă se referă la un raport din 27 aprilie 2009 redactat de EBC, potrivit căruia ČSA era solvabilă.

(28) Republica Cehă reafirmă că, în scopul garantării împrumutului, s-a solicitat companiei ČSA să constituie o garanție cu o valoare de cel puțin 110 % din împrumut pentru întreaga durată. Prin urmare, valoarea împrumutului acordat efectiv ČSA nu trebuia să depășească în niciun caz 90 % din valoarea garanției. Republica Cehă a confirmat că această cerință a fost respectată în toate situațiile, și a prezentat rapoarte de evaluare a activelor utilizate ca garanție pentru împrumut.

(29) De asemenea, Republica Cehă susține că lichidatorul întreprinderii Osinek, având în vedere faptul că Osinek a avut la dispoziție un volum considerabil de resurse financiare, a căutat oportunități de investiții pentru a realiza un profit. Înainte de a încheia acordul privind împrumut Osinek, lichidatorul a comandat redactarea unei analize economice și juridice a ofertei de împrumut de către societatea independentă de consultanță EBC și cabinetul de avocatură JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík. Analiza efectuată de EBC a confirmat că ČSA putea fi considerată solvabilă și că riscul ca acordarea unui împrumut acestei companii să cauzeze pierderi sau să dăuneze Osinek era minim. Pe baza acestei analize, lichidatorul a hotărât că acordarea unui împrumut companiei ČSA ar fi o metodă avantajoasă de depozitare a resurselor financiare disponibile ale Osinek.

(30) De asemenea, Republica Cehă susține că, deși Comisia a constatat că termenii împrumutului acordat de către Osinek erau mai favorabili decât cei oferiți de piață, împrumutul este compatibil cu condițiile stipulate în cadrul temporar.

4. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

(31) În cursul procedurii oficiale de investigare, Comisia a primit observații de la cele trei părți interesate și de la beneficiarul măsurii care face obiectul investigației, ČSA [considerentul (4)].

(32) Observațiile ČSA reflectă, în esență, observațiile Republicii Cehe privind decizia de inițiere a procedurii, prezentate mai sus. ČSA reafirmă că împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat în condiții de piață, întrucât Osinek a acționat ca un operator rațional într-o economie de piață motivat de obiective mai degrabă comerciale decât economice sau sociale. De asemenea, ČSA a prezentat observații cu privire la cuantificarea posibilului element de ajutor, în cazul în care Comisia ar concluziona că împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat la o rată a dobânzii avantajoasă, adică presupunând că ratingul ČSA ar fi mai mic decât B și/sau că garanția nu ar fi clasificată ca având o valoare „ridicată”.

(33) Toate părțile terțe interesate sunt concurenți ai ČSA și sunt reprezentate de același cabinet de avocatură. Prin urmare, argumentațiile acestora sunt identice într-o anumită măsură. Părțile terțe interesate susțin că împrumutul acordat de către Osinek a furnizat ČSA un ajutor de stat care a permis întreprinderii să concureze ilegal, practicând tarife pe care ceilalți concurenți, care nu au beneficiat de nicio subvenție de stat, nu le pot oferi fără a pierde capacitatea de a-și acoperi costurile și de a obține un profit rezonabil (10).

(34) Părțile terțe interesate susțin că ČSA se confrunta deja cu dificultăți grave înainte de 1 iulie 2008. De asemenea, acestea susțin că împrumutul acordat de către Osinek a fost furnizat la o rată a dobânzii considerabil mai redusă decât cea pe care ar solicita-o o bancă în circumstanțe similare, luând în considerare situația financiară a ČSA, durata perioadei de rambursare, calitatea garanției și probabilitatea redusă a rambursării efective. În aceste circumstanțe, împrumutul acordat de către Osinek ar constitui ajutor de stat ilegal incompatibil cu normele UE. Un concurent care a prezentat observații susține că ČSA a îndeplinit condiția ca peste jumătate din capitalul său social să fie pierdut în anii2007, 2008 și 2009. De asemenea, în anii 2008 și 2009, peste un sfert din capitalul social al ČSA fusese pierdut în cele 12 luni precedente. Același concurent explică faptul că se poate presupune în urma reducerii capitalului social al ČSA în 2008, că încă de la 1 iulie 2008 întreprinderea îndeplinea ambele condiții de întreprindere aflată în dificultate, în temeiul punctului 10 litera (a) din orientările S&R.

(35) Părțile terțe interesate susțin în continuare că, datorită fluxurilor de numerar din exploatare negative, creditorilor multipli și existenței obligațiilor financiare scadente și plătibile în 30 de zile, se poate presupune că întreprinderea era pe punctul de a intra în faliment de la sfârșitul anului 2007 și că, în consecință, îndeplinea criteriile pentru a fi considerată întreprindere aflată în dificultate din 2007 [în temeiul punctului 10 litera (c) din orientările S&R)].

5. OBSERVAȚIILE REPUBLICII CEHE PRIVIND OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

(36) Republica Cehă a afirmat că nu este de acord cu de observațiile părților terțe interesate și că este de acord cu observațiile ČSA. Republica Cehă și-a menținut poziția potrivit căreia împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat în condițiile pieței și în conformitate cu comunicarea privind ratele de referință. De asemenea, autoritățile cehe susțin că ČSA a putut funcționa fără ajutoare de stat până în a doua jumătate a anului 2009. Situația activelor ČSA nu a fost grav afectată nici în prima jumătate a anului 2009, iar valoarea sa a crescut, în realitate, de la [8 340-9 255] milioane CZK în primul trimestru al anului 2009 la [8 990-9 920] milioane CZK în cel de-al doilea trimestru al lui 2009.

(37) Republica Cehă menționează că, deși ČSA publică rezultatele operațiunilor sale întocmite în conformitate atât cu Standardele de contabilitate cehe (denumite în continuare „CAS”), cât și cu Standardele internaționale de raportare financiară (denumite în continuare „IFRS”), părțile terțe interesate și-au bazat observațiile pe rezultatele întocmite în conformitate cu CAS, metodologie care nu oferă o imagine fidelă a operațiunilor întreprinderii. Conturile prezentate în conformitate cu IFRS furnizează informații de mai bună calitate referitoare la situația financiară a întreprinderii și sunt, în consecință, mai adecvate. ČSA utilizează CAS datorită obligației sale în temeiul legislației fiscale cehe. Totuși, activitățile ČSA nu sunt limitate la Republica Cehă, ci sunt globale, motiv pentru care ČSA a utilizat și IFRS. Republica Cehă subliniază că băncile aplică IFRS în deciziile lor de creditare, întrucât aceste standarde sunt considerate mai exacte decât CAS.

(38) În sfârșit, Republica Cehă a prezentat dovezi potrivit cărora, în momentul acordării împrumutului acordat de către Osinek, ČSA nu îndeplinea condițiile de insolvență în conformitate cu Legea cehă privind insolvența (11).

6. PREZENȚA AJUTORULUI DE STAT

(39) În temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

(40) Criteriile stipulate în articolul 107 alineatul (1) sunt cumulative. În consecință, pentru a aprecia dacă măsurile notificate reprezintă ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie îndeplinite toate condițiile următoare. Asistența financiară trebuie: — să fie acordată de stat sau prin intermediul resurselor de stat; — să confere un avantaj economic beneficiarului; — să favorizeze anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri; — să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența; și — să afecteze schimburile comerciale între statele membre.

6.1. Resursele de stat și imputabilitatea

(41) Conceptul de ajutor de stat se aplică oricărui avantaj, acordat direct sau indirect, finanțat din resurse de stat, acordat de stat sau de orice organism intermediar care acționează în virtutea competențelor care i-au fost conferite.

(42) În consecință, trebuie să se stabilească, în primul rând, dacă împrumutul acordat de către Osinek trebuie considerat ca reprezentând resurse de stat. Astfel cum s-a menționat anterior, Osinek era, în momentul acordării împrumutului, deținută în proporție de 100 % de Ministerul de Finanțe al Republicii Cehe și, din acest motiv, indiferent de forma juridică a întreprinderii sau de orice alt statut juridic, este o întreprindere publică în temeiul articolului 2 litera (b) din Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (12). Prin urmare, Comisia consideră că împrumutul acordat de către Osinek este finanțat din resurse de stat.

(43) Cu toate acestea, Curtea de Justiție a hotărât, de asemenea, că, deși statul este în măsură să controleze o întreprindere publică și să exercite o influență dominantă asupra operațiunilor acesteia, exercitarea efectivă a acestui control într-un anumit caz nu poate fi presupusă automat. O întreprindere publică poate acționa într-un mod mai mult sau mai puțin independent, în funcție de gradul de autonomie care îi este acordat de stat. În consecință, simplul fapt că o întreprindere publică se află sub controlul statului nu este suficient ca măsurile luate de acea întreprindere, cum ar fi acordul de împrumut din cazul de față, să fie considerate a fi imputabile statului. Este, de asemenea, necesar să se analizeze măsura în care autoritățile publice trebuie considerate a fi implicate, într-un fel sau altul, în procesul de adoptare a acestor măsuri. Referitor la acest aspect, Curtea a arătat că faptul că o măsură luată de o întreprindere publică este imputabilă statului poate fi dedus dintr-un set de indicatori care decurg din circumstanțele cazului respectiv și din contextul în care s-a luat acea măsură (13).

(44) Acești indicatori pot fi integrarea întreprinderii în structurile administrației publice, natura activităților sale și exercitarea acestora pe piață, în condiții normale de concurență cu operatori privați, statutul juridic al întreprinderii (în sensul intrării sub incidența dreptului public sau a dreptului societăților comerciale), intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii sau orice alt indicator care arată, în cazul de față, o implicare a autorităților publice în procesul de adoptare a unei măsuri sau improbabilitatea implicării acestora, ținând seama și de amploarea măsurii, de conținutul acesteia sau de condițiile pe care le cuprinde.

(45) Comisia observă că majoritatea membrilor Consiliului de supraveghere al Osinek sunt reprezentanți ai autorităților publice (precum Ministerul de Finanțe).

(46) Osinek a intrat în lichidare la 5 noiembrie 2008 în virtutea hotărârii acționarului său unic adoptată la aceeași dată. Deși, potrivit legislației cehe, lichidatorul trebuie să acționeze pe cont propriu și fără instrucțiuni din partea organelor întreprinderii în cursul procesului de lichidare, Comisia observă, în continuare, că lichidatorul a fost numit de Ministerul de Finanțe al Republicii Cehe în calitate de acționar unic al Osinek.

(47) De asemenea, autoritățile cehe au prezentat Comisiei opinii ale experților din cadrul JUDr. Jiří Rybář și JUDr. Pavel Štrbík care au recomandat ca, înainte de luarea deciziei de acordare a unui împrumut întreprinderii ČSA, lichidatorul Osinek să consulte acționarul Osinek, și anume Republica Cehă.

(48) În ceea ce privește supravegherea activităților of Osinek de către stat, Comisia observă, de asemenea, că guvernul ceh a luat, ulterior, și decizia de eliberare a garanției pentru împrumutul acordat de către Osinek și de conversie a creanțelor în acțiuni în cadrul ČSA, prin Rezoluția nr. 333.

(49) Prin urmare, Comisia constată că decizia de acordare a împrumutului Osinek este imputabilă statului ceh. Astfel, împrumutul acordat de către Osinek trebuie considerat ca fiind finanțat prin intermediul resurselor de stat.

6.2. Avantajul economic

(50) Comisia observă că, potrivit principiilor consacrate ale dreptului UE, în cazul în care statul pune la dispoziția unei întreprinderi capital suplimentar în condiții mai bune decât condițiile de piață, aceasta poate intra sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece ar conduce la favorizarea respectivei întreprinderi în sensul acestui articol. Pentru a stabili dacă o întreprindere a beneficiat un avantaj economic din partea statului pe care nu l-ar fi putut obține în condiții normale de piață, Comisia aplică „principiul investitorului privat în economia de piață” (denumit în continuare „MEIP”) (14).

(51) Potrivit acestui principiu, nu este implicat niciun ajutor de stat în cazul în care, în condiții similare, un investitor privat de o dimensiune comparabilă cu cea a organismelor care operează în sectorul public și funcționând în condiții de piață normale ale unei economii de piață ar putea avea motive să efectueze contribuția de capital în cauză. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă un investitor privat ar fi putut încheia tranzacția în cauză în aceleași condiții. Comportamentul prevăzut al unui investitor privat ipotetic este acela al unui investitor prudent, al cărui obiectiv privind maximizarea profitului este temperat de precauția cu privire raportul dintre nivelul acceptabil de risc și o anumită rată a rentabilității. Potrivit acestui principiu, capitalul pus la dispoziția unei întreprinderi, în mod direct sau indirect, de către stat, în circumstanțe care corespund condițiilor normale ale pieței, nu trebuie să fie considerat ajutor de stat (15).

(52) Din jurisprudența constantă rezultă că principiul investitorului privat în economia de piață (MEIP) este aplicabil împrumuturilor. Aplicat acordării unui împrumut, acest principiu ridică problema dacă un investitor privat ar fi acordat împrumutul beneficiarului în condițiile în care acesta efectiv a fost acordat (16). În acest sens, Comisia evaluează dacă împrumutul are loc în condiții comerciale normale și dacă aceste împrumuturi ar fi fost disponibile din partea unei bănci comerciale. În ceea ce privește condițiile acestor împrumuturi, Comisia ia în considerare în special atât rata dobânzii aplicate, cât și garanția solicitată pentru acoperirea împrumutului. Comisia evaluează dacă garanția oferită este suficientă pentru a rambursa integral împrumutul în cazul neplății, precum și situația financiară a întreprinderii la momentul acordării împrumutului (17).

(53) Comisia observă că ČSA este o entitate juridică implicată în activități economice și, prin urmare, este considerată o întreprindere în sensul articolului 107 din TFUE. Pentru a stabili dacă împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat în condiții favorabile sau în condiții de piață, Comisia a verificat conformitatea ratei dobânzii pentru împrumutul în cauză cu rata de referință a Comisiei, astfel cum a fost stabilită în comunicarea privind ratele de referință, care este aplicată ca un indicator al ratei de piață.

(54) În ceea ce privește data relevantă care trebuie luată în considerare în cazul comparării ratei dobânzii împrumutului în cauză cu rata de referință, Comisia și-a exprimat deja opinia, în decizia de inițiere a procedurii, potrivit căreia aceasta ar trebui să fie data actului obligatoriu din punct de vedere juridic în temeiul căruia a fost acordat împrumutul, și anume 30 aprilie 2009 (data încheierii acordului de împrumut între Osinek și ČSA).

(55) Republica Cehă susține că, la acea dată, ČSA avea încă acces la finanțare externă din partea unor bănci private și a devenit o întreprindere aflată în dificultate abia în august 2009. La începutul anului 2009, solvabilitatea ČSA corespundea categoriei de rating B.

(56) În vederea verificării afirmațiilor formulate de Republica Cehă, Comisia a consultat o serie de bănci private având relații comerciale cu ČSA cu privire la ratingul lor intern pentru ČSA în primele șase luni din 2009, modificarea ratingului intern pentru ČSA între iulie 2008 și iulie 2009, condițiile împrumuturilor acordate ČSA în primele șase luni din 2009, și alte observații privind solvabilitatea ČSA din primele șase luni ale anului 2009. Trei bănci private au prezentat informații cu condiția ca informațiile să fie păstrate confidențiale, să fie utilizate doar în scopul evaluării interne a Comisiei și să nu fie divulgate niciunei părți terțe, inclusiv companiei ČSA și autorităților cehe.

(57) Deși toate aceste bănci au recunoscut agravarea situației financiare a ČSA la începutul anului 2009, ČSA a beneficiat de împrumuturi pentru capital de lucru și de facilități de credit în cursul primei jumătăți a anului 2009. Ratingul intern pentru ČSA acordat de trei bănci private corespunde în linii mari unui rating B.

(58) Comisia observă că răspunsurile băncilor sunt consecvente și sigure. Deși clasificarea internă a întreprinderii s-a deteriorat, scăderea ratingului nu pare suficient de importantă pentru a justifica o marjă mai ridicată a riscului.

(59) În plus, Comisia observă că, astfel cum s-a menționat deja în decizia de inițiere a procedurii și pe baza informațiilor prezentate de Republica Cehă, UniCreditBank a furnizat companiei ČSA capital de lucru, un împrumut pe termen mediu (4 ani) de 200 de milioane CZK în septembrie 2008, garantat cu un simulator de zbor. La 25 iunie 2009, din cauza abaterii de la indicatorii financiari conveniți în acordul de împrumut, UniCreditBank a crescut marja de risc pentru împrumutul ČSA de la 160 de puncte de bază (convenită în septembrie 2008) la 325 de puncte de bază PRIBOR (și anume, o rată a dobânzii de 5,10 % p.a. la 25 iunie 2009) pentru o lună. Comisia observă că această rată a dobânzii, care reflecta recenta înrăutățire a situației financiare a ČSA, este inferioară ratei dobânzii împrumutului acordat de către Osinek (5,51 % p.a.) și corespunde aproximativ unei rate de referință pentru o întreprindere cu un rating de tip B (cu un nivel ridicat al constituirii de garanții).

(60) Având în vedere argumentele de mai sus, se poate constata că, în principiu, ČSA avea acces la finanțare externă la momentul acordării împrumutului acordat de către Osinek și că solvabilitatea ČSA în prima jumătate a anului 2009 corespundea unui rating B.

(61) Garanția utilizată pentru obținerea împrumutului a cuprins clădiri din cadrul aeroportului Ruzyně din Praga, terenuri, inventare și piese de schimb. Valoarea de piață a garanției a fost stabilită de experți independenți din Republica Cehă, care sunt înregistrați fie în Registrul Institutelor de Experți, ori în Registrul Central al Experților Autorizați al Ministerului Justiției din Republica Cehă și care au experiență în domeniul evaluării activelor (18).

(62) Comisia observă că data raportului de evaluare pentru garanția reprezentată de Hangarul F (a se vedea tabelul 1) este 1 iunie 2009, întrucât prima tranșă a împrumutului acordat de către Osinek a fost plătită la 11 mai 2009. Autoritățile cehe au prezentat o declarație a YBN Consult, din 6 mai 2009, care confirmă valoarea garanției utilizate. Această declarație este conformă cu punctul 5.9.11 din acordul privind împrumutul acordat de către Osinek, cu condiția ca raportul de evaluare complet să fie prezentat în termen de o lună de la data plății primei tranșe. Comisia observă că această condiție a fost îndeplinită.

(63) De asemenea, Comisia a procedat la o evaluare critică a rapoartelor de evaluare prezentate. Evaluările nu generează motive de preocupare, întrucât nu a fost detectată nicio eroare evidentă, sunt aplicate metodologii acceptate, iar evaluările se bazează pe ipoteze credibile. În consecință, Comisia consideră că rezultatele acestor rapoarte de evaluare sunt o aproximare adecvată a prețurilor de piață realiste ale activelor utilizate ca garanție pentru împrumutul acordat de către Osinek. Pentru un tip de garanție (piesele de schimb), valoarea s-a bazat pe valoarea contabilă netă a acestora. Comisia consideră că această metodă de evaluare este adecvată acestui tip de active, având în vedere faptul că piesele de schimb pot fi tranzacționate rapid și că valoarea lor trebuie să corespundă, prin urmare, costului de achiziție inițial minus deprecierea acumulată.

(64) Acordul de împrumut a stipulat că valoarea efectivă a împrumutului nu trebuie să depășească 90 % din valoarea garanției, adică valoarea garanției trebuie să fie cel puțin egală cu 110 % din valoarea împrumutului. Pe baza informațiilor prezentate, în momentul acordării primei tranșe în mai 2009, valoarea garanției inițiale convenite în acordul de împrumut la 30 aprilie 2009 a fost de cel puțin [110-117] %, în momentul acordării celei de-a doua tranșe în iulie 2009 a fost de cel puțin [120-132] %, iar în momentul acordării celei de-a treia tranșe în septembrie 2009 a fost de cel puțin [128-141] %. De asemenea, printr-o serie de acte adiționale la acordul privind împrumutul acordat de către Osinek [a se vedea considerentul (8)], au fost adăugate active prezentate ca garanții suplimentare, iar anumite active au fost eliberate. Tabelul 4 Prezentare generală a constituirii de garanții în diferite perioade de timp ale împrumutului acordat de către Osinek Data modificării Suma retrasă (în milioane CZK) Valoarea garanției (în milioane CZK) Nivelul garanției în % 11 mai 2009 800 [880-935] [110-117] % 23 iulie 2009 800 [1 350 - 1 485] [169-186] % 30 iulie 2009 1 700 [2 040 – 2 240] [120-132] % 22 septembrie 2009 1 700 [2 485 - 2 760] [146-162] % 24 septembrie 2009 2 500 [3 190 - 3 535] [128-141] % 9 decembrie 2009 2 500 [3 275 - 3 615] [131-145] % 25 ianuarie 2010 2 500 [3 310 - 3 640] [132-146] %

(65) Comunicarea privind ratele de referință pornește de la premisa că atunci când garanția are un nivel ridicat, există o pierdere în cazul unei rate de neplată mai mică sau egală cu 30 %, care corespunde unei valori a garanției de cel puțin 70 % din suma împrumutului. Comisia observă că garanția prevăzută pentru împrumut este semnificativ mai ridicată, ceea ce creează o marjă de siguranță importantă în ceea ce privește orice deviere posibilă a estimărilor valorii garanției.

(66) Rata adecvată a dobânzii potrivit Comunicării privind ratele de referință în acel moment era de 5,16 % p.a. (rată de bază 2,96 % + 220 de puncte de bază = 5,16 % p.a.). Marja de 220 de puncte de bază reflectă un rating B, confirmat de bănci private și de garanția ridicată descrisă anterior.

(67) Această rată este inferioară ratei dobânzii aplicate pentru împrumutul acordat de către Osinek (PRIBOR (19) pe trei luni + 300 de puncte de bază), care la 30 aprilie 2009 era de 5,51 % p.a.

(68) O analiză a ratei aplicate (PRIBOR pe trei luni plus 300 de puncte de bază) și a ratei de referință plus o marjă de 220 de puncte de bază indică faptul că aceste rate sunt comparabile în ceea ce privește metodologia ratei de bază, precum și în ceea ce privește nivelul global al ratelor aplicate, inclusiv marja de risc relevantă.

(69) PRIBOR reprezintă valoarea de referință a ratelor dobânzii de pe piața depozitelor interbancare, care este calculată (fixată) pornind de la cotațiile băncilor de referință pentru vânzarea depozitelor (respectiv, ofertele) de către agentul de calcul pentru Banca Națională a Republicii Cehe și pentru Czech Forex Club (Asociația Piețelor Financiare a Republicii Cehe - ACI) (20).

(70) Calcului ratei pentru împrumutul acordat de către Osinek pornește de la rata PRIBOR calculată la scadența de trei luni. Calculul ratei de bază pornește de la ratele pe piața monetară la scadențe de un an. Cu toate acestea, Comisia își rezervă dreptul de a utiliza scadențe mai scurte sau mai lungi, adaptate anumitor cazuri.

(71) O analiză a evoluției celor două rate pe durata împrumutului acordat de către Osinek (aprilie 2009-iunie 2010) indică faptul că sunt, într-adevăr, comparabile. Ratele medii (21) pentru perioada aprilie 2009-iunie 2010 sunt aproape identice (4,77 % pentru rata PRIBOR + 300 de puncte de bază, 4,79 % pentru rata de referință incluzând o marjă de risc de 220 de puncte de bază). Diferența redusă între două puncte de bază este rezultatul metodei diferite de ajustare. PRIBOR este ajustată zilnic; rata de referință este ajustată doar o dată la câteva luni.

(72) În acest context, rata aplicată a dobânzii poate fi acceptată ca un substituent adecvat pentru o rată a pieței. Pe baza Comunicării privind ratele de referință, măsura este conformă cu piața și, în consecință, nu implică un avantaj economic acordat ČSA.

(73) În sfârșit, Comisia observă că plățile dobânzii efectuate de ČSA către creditor au fost executate cu respectarea în integralitate a condițiilor prevăzute de acordul privind împrumutul acordat de către Osinek (22).

6.3. Selectivitatea

(74) Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că, pentru a fi definită ca ajutor de stat, o măsură trebuie să favorizeze „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”. În cazul de față, Comisia amintește că împrumutul furnizat de către Osinek a fost acordat doar companiei ČSA. Astfel, acesta este selectiv în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

6.4. Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

(75) În ceea ce privește criteriile cumulative ale ajutoarelor de stat, în cazul de față, efectul măsurii contestate asupra schimburilor comerciale în interiorul UE și denaturarea concurenței sunt indiscutabile și nici nu au fost contestate de autoritățile cehe. ČSA este în concurență cu alte companii aeriene din Uniune, în special de la 1 ianuarie 2003, de când a intrat în vigoare cea de-a treia etapă a procesului de liberalizare a transportului aerian („al treilea pachet”). Măsurile în cauză au permis continuarea activității ČSA, astfel încât aceasta nu s-a confruntat, ca alți concurenți, cu consecințele care rezultă în mod normal din rezultatele financiare slabe.

6.5. Concluzie

(76) Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că măsura nu implică niciun ajutor de stat acordat companiei ČSA, întrucât împrumutul furnizat de către Osinek a fost acordat în condiții pe care le-ar solicita un investitor din economia de piață. În special, rata dobânzii pentru împrumutul acordat de către Osinek a fost conformă cu rata de referință stabilită pe baza Comunicării privind ratele de referință, având în vedere faptul că ČSA avea un rating B în momentul acordării împrumutului, care a fost confirmat de băncile private, iar împrumutul a fost asigurat pe toată durata sa printr-un nivel de garantare net superior procentului de 70 % din valoarea împrumutului stipulată în Comunicarea privind ratele de referință.

7. COMPATIBILITATEA AJUTORULUI CU PIAȚA INTERNĂ

(77) Cu toate acestea, Comisia a analizat, de asemenea, dacă, în cazul în care împrumutul ar fi considerat ajutor de stat, măsura ar fi compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, pe baza Cadrului temporar.

(78) Împrumutul a fost acordat de către Osinek în 2009. Prin urmare, măsura vizează facilitarea accesului unei întreprinderi la finanțare externă într-o perioadă în care funcționarea normală a piețelor de credit este perturbată puternic de criza financiară și în care criza financiară (criza creditelor) afectează economia în ansamblu și generează perturbări severe ale economiei statelor membre.

(79) La 17 decembrie 2008, Comisia a oferit un răspuns la această criză prin adoptarea Cadrului temporar. În acesta, Comisia a recunoscut „gravitatea actualei crize financiare și impactul său asupra economiei generale a statelor membre”. Comisia a concluzionat, de asemenea, că „anumite categorii de ajutoare de stat sunt justificate, pentru o perioadă limitată, pentru a depăși aceste dificultăți, și că aceste ajutoare pot fi declarate compatibile cu piața comună în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE”.

7.1. Conformitatea cu secțiunea 4.4.2 din Cadrul temporar

(80) Măsura trebuie să fie evaluată pe baza cerințelor prevăzute la secțiunea 4.4.2 din Cadrul temporar („ajutor sub formă de subvenționare a ratei dobânzii”).

(81) Potrivit Cadrului temporar, rata dobânzii aplicată trebuie să fie cel puțin egală cu rata la vedere a băncii centrale la care se adaugă o primă egală cu diferența dintre rata interbancară medie cu scadența de un an și rata la vedere medie a băncii centrale pe perioada 1 ianuarie 2007-30 iunie 2008, plus prima pe risc de credit corespunzătoare profilului de risc al beneficiarului, astfel cum se stipulează în Comunicarea privind ratele de referință.

(82) Rata la vedere pentru Republica Cehă la 30 aprilie 2009 era de 1,45 % (23). Diferența dintre rata interbancară medie cu scadența de un an și rata la vedere medie a băncii centrale pe perioada 1 ianuarie 2007-30 iunie 2008 a fost de 68 de puncte de bază.

(83) Prima pe risc de credit care corespunde profilului de risc al beneficiarului a fost de 220 de puncte de bază. Prima este bazată pe un rating B [a se vedea considerentul (57)] și un nivel ridicat de garantare, având în vedere garanția oferită [a se vedea considerentele (64) și (65)].

(84) Potrivit Cadrului temporar, rata minimă este, în consecință, 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Rata efectivă pentru împrumutul acordat de către Osinek a fost de 5,51 %. Drept rezultat, împrumutul furnizat de către Osinek a fost acordat la o rată mai ridicată decât minimul autorizat în temeiul Cadrului temporar.

(85) De asemenea, secțiunea 4.4 din cadrul temporar prevede îndeplinirea a două condiții suplimentare pentru ca un împrumut să poată fi considerat ajutor compatibil:

(86) În primul rând, contractul trebuie să fi fost încheiat cel târziu la 31 decembrie 2010. Ratele reduse ale dobânzii pot fi aplicate pentru plăți ale dobânzii până la 31 decembrie 2012.

(87) Acordul privind împrumutul acordat de către Osinek a fost încheiat la 30 aprilie 2009. Împrumutul urma să fie rambursat printr-o singură plată la 30 noiembrie 2010. Astfel, contractul de împrumut îndeplinește prima condiție.

(88) În al doilea rând, beneficiarul nu trebuie să se fi aflat în dificultate la 1 iulie 2008.

(89) Punctul 9 din orientările S&R prevede că nu există o definiție la nivelul UE cu privire la ceea ce constituie o întreprindere aflată în dificultate și adaugă faptul că Comisia consideră că o întreprindere se află în dificultate în cazul în care nu este capabilă, din resurse proprii sau cu fonduri pe care le poate obține de la proprietarul/acționarii sau creditorii săi, să oprească pierderile care, fără intervenția din exterior a autorităților publice, o vor condamna, aproape sigur, la ieșirea din afaceri în termen scurt sau mediu.

(90) Punctul 10 litera (b) din orientările S&R clarifică apoi faptul că o întreprindere este considerată a se afla în dificultate în cazul în care cel puțin unii dintre membri au răspundere nelimitată pentru datoriile acesteia, atunci când mai mult jumătate din capitalul social s-a pierdut și peste un sfert din acest capital s-a pierdut în ultimele 12 luni.

(91) În 2008, capitalul social al ČSA avea o valoare maximă de 2 735 de milioane CZK. Pe baza standardului CAS, capitalul propriu al companiei a scăzut la 101 milioane CZK în același an. Tabelul 5 Capital propriu și capital social în 2007 și 2008 (în mii de CZK) Sursă: Situațiile financiare prezentate de ČSA 2007 6/07 7/07 8/07 9/07 10/07 11/07 12/07 Capital propriu [1 035 000 - 1 140 000] [1 415 000 - 1 555 000] [1 450 000 - 1 595 000] [1 410 000 - 1 565 000] [1 950 000 - 2 145 000] [1 260 000 - 1 390 000] 1 238 093 Capital social 2 735 510 2 735 510 2 735 510 2 735 510 2 735 510 2 735 510 2 735 510

2008 1/08 2/08 3/08 4/08 5/08 6/08 Capital propriu [585 000 - 645 000] [385 000 - 420 000] [110 000 - 120 000] [690 000 - 755 000] [860 000 - 950 000] [965 000 - 1 065 000] Capital social 2 735 510 2 735 510 2 735 510 2 735 510 2 735 510 2 735 510

7/08 8/08 9/08 10/08 11/08 12/08 Capital propriu [945 000 - 1 030 000] [1 220 000 - 1 340 000] [1 270 000 - 1 410 000] [1 295 000 - 1 430 000] [610 000 - 670 000] 101 686 Capital social 2 735 510 2 735 510 2 735 510 2 735 510 2 735 510 2 735 510

(92) Deși mai mult de jumătate din capitalul social al întreprinderii era deja pierdut la 1 iulie 2008, cea de-a doua condiție de la punctul 10 litera (a) din orientările S&R – ca peste un sfert din capitalul social să se fi pierdut în cursul celor 12 luni precedente – nu este îndeplinită. Capitalul pierdut între iunie 2007 și iulie 2008 ([31 570 000-34 875 000]) CZK corespunde doar unui procent de [0,8-1,5] % din capitalul social.

(93) De asemenea, punctul 10 litera (c) din orientările S&R prevede că o întreprindere se află în dificultate în cazul în care îndeplinește criteriile prevăzute de legislația națională pentru a face obiectul procedurilor colective de insolvență. Autoritățile cehe au confirmat că nu a putut fi deschisă o procedură de insolvență pentru ČSA în temeiul alineatului (3) din Legea privind insolvența din Republica Cehă.

(94) Potrivit punctului 11 din orientările S&R, chiar și atunci când niciuna dintre condițiile prevăzute la punctul 10 nu este îndeplinită, o întreprindere poate să fie totuși considerată în dificultate, în special în cazul în care sunt prezente simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate, cum ar fi: creșterea pierderilor, scăderea cifrei de afaceri, creșterea stocurilor, supracapacitatea, fluxul de capital în scădere, îndatorarea crescută, creșterea dobânzilor și scăderea sau lipsa valorii activului net.

(95) Modificările rezultatelor financiare ale ČSA în cursul perioadei relevante nu au înregistrat o tendință clar negativă (a se vedea tabelul 3). Întreprinderea a înregistrat o pierdere în 2006, însă s-a redresat și a înregistrat un rezultat pozitiv pentru 2007. O pierdere de [800-880] milioane CZK a fost înregistrată ulterior la sfârșitul primului trimestru al lui 2008. Cu toate acestea, situația s-a îmbunătățit la sfârșitul celui de-al doilea trimestru, și anume până la 30 iunie 2008. O tendință similară poate fi observată în situația fluxului de numerar. Cifra de afaceri a ČSA s-a diminuat ușor în fiecare an în perioada analizată. Totuși, nu se poate constata că cifra de afaceri s-a diminuat semnificativ înainte de 30 iunie 2008.

(96) Datoria întreprinderii era redusă între martie 2008 și iunie 2008 și a crescut ulterior în următoarele șase luni. În sfârșit, valoarea activelor a fluctuat în perioada analizată, fără a exista o tendință evidentă.

(97) În concluzie, tendința în ceea ce privește criteriile financiare menționate la punctul 11 din orientările S&R nu indică în mod clar toate simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate înainte de 30 iunie 2008. În plus, ČSA avea încă acces la finanțare în acel moment, aspect demonstrat de faptul că a putut obține un împrumut de la o bancă privată în septembrie 2008 [a se vedea considerentul (59)].

(98) Comisia observă că ajutorul compatibil în temeiul secțiunii 4.4 din cadrul temporar poate fi acordat întreprinderilor care nu se aflau în dificultate la 1 iulie 2008, dar au început să se confrunte cu dificultăți ulterior, ca urmare a crizei financiare și economice mondiale. În consecință, faptul că ČSA a început să se confrunte cu dificultăți ulterior nu aduce atingere compatibilității în temeiul cadrului temporar.

(99) Prin urmare, Comisia consideră că ČSA nu era o întreprindere aflată în dificultate la 1 iulie 2008, fiind astfel eligibilă pentru aplicarea cadrului temporar.

7.2. Concluzie

(100) Având în vedere cele menționate anterior, împrumutul acordat de către Osinek îndeplinește toate condițiile prevăzute în secțiunea 4.4 din cadrul temporar. Prin urmare, chiar dacă s-ar considera că împrumutul acordat de către Osinek implică un ajutor de stat, măsura ar continua să fie compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

8. CONCLUZII

(101) Comisia concluzionează că împrumutul acordat de către Osinek nu reprezintă ajutor de stat. De asemenea, chiar dacă s-ar considera că împrumutul acordat de către Osinek reprezintă ajutor de stat, măsura ar continua să fie compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

(102) Prezenta decizie nu vizează eliberarea garanției și capitalizarea împrumutului acordat de către Osinek din 30 June 2010. Evaluarea acestei măsuri va face obiectul deciziei finale în cazul SA.30908,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsura pe care Republica Cehă a pus-o în aplicare în favoarea České aerolinie, a.s. sub forma unui împrumut în valoare totală de 2,5 miliarde de CZK furnizat de Osinek a.s. în temeiul acordului de împrumut din 30 aprilie 2009 nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, chiar dacă ar constitui ajutor de stat, ar fi compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Cehe.

Adoptată la Bruxelles, 21 martie 2012. Pentru Comisie Joaquín ALMUNIA Vicepreședinte

(1) Începând de la 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și, respectiv, 108, din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”). Cele două seturi de dispoziții sunt în esență identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese ca trimiteri la articolele 87 și, respectiv, 88 din Tratatul CE, după caz. TFUE a introdus, de asemenea, anumite modificări ale terminologiei, cum ar fi înlocuirea termenului „Comunitate” cu „Uniune” și a termenului „piață comună” cu „piață internă”. Terminologia din TFUE va fi folosită pe tot cuprinsul prezentei decizii.

(2) Decizia Comisiei C(2010) 987 final din 24 februarie 2010 (JO C 43, 11.2.2011, p. 6).

(3) Primul act adițional a fost încheiat la 23 iulie 2009, al doilea la 22 septembrie 2009, al treilea la 9 decembrie 2009, iar al patrulea la 25 ianuarie 2010.

(4) Secret comercial.

(5) Datele privind cifra de afaceri dintr-un an financiar sunt cumulative.

(6) JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

(7) JO C 83, 7.4.2009, p. 1.

(8) În 2009, piața cehă s-a confruntat o scădere de 6 % a traficului de pasageri pe aeroportul Ruzyně din Praga.

(9) JO C 14, 19.1.2008, p. 6.

(10) Observații suplimentare formulate de părțile terțe interesate privind: (i) capitalizarea împrumutului Osinek prin conversia creanței în acțiuni; (ii) presupusa remunerație a președintelui Consiliului de administrație și a președintelui ČSA de către aeroportul Ruzyně din Praga deținut de stat; și (iii) transferurile de proprietate de la ČSA către aeroportul Ruzyně din Praga deținut de stat, urmate de tranzacția ulterioară de leaseback către CSA, nu sunt asociate acestui caz și vor fi analizate în decizia finală în cazul SA.30908 ČSA - Czech Airlines – Planul de restructurare.

(11) Legea nr. 182/2006.

(12) JO L 318, 17.11.2006, p. 17.

(13) Cauza C-482/99 Franța/Comisia („Stardust Marine”), Rec., 2002, p. I-4397, punctele 52 și 57.

(14) Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99, Westdeutsche Landesbank GZ/Comisia, Rec., 2003, p. II-435, punctul 251.

(15) Comunicarea Comisiei către statele membre privind aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CEE și a articolului 5 din Directiva 80/723/CEE a Comisiei privind întreprinderile publice din industria prelucrătoare (JO C 307, 13.11.1993, p. 3), punctul 11. Comunicarea vizează industria prelucrătoare, dar este aplicabilă și altor sectoare economice. A se vedea cauza T-16/96 Cityflyer, Rec., 1998, p. II-757, punctul 51.

(16) A se vedea cauza T-16/96, Cityflyer Express Ltd/Comisia, Rec., 1998, p. II-757, punctele 45 și 46.

(17) A se vedea Comunicarea privind aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CE și a articolului 61 din Acordul privind SEE ajutoarelor de stat în sectorul aviației (JO C 350, 10.12.1994, p. 5).

(18) YBN Consult – Znalecký ústav, s.r.o. este un institut de experți calificat să ofere expertiză în sectorul economic și în industria construcțiilor. PROSCON s.r.o. este un institut de experți calificat să ofere expertiză cu privire la aspecte economice. Domnul Vladimír Čmejla este un expert specializat în aspecte economie, brevete și invenții.

(19) Pentru ratele PRIBOR zilnice, a se vedea: http://www.cnb.cz/en/financial_markets/money_market/pribor/daily.jsp.

(20) Pentru metodologia ratei PRIBOR, a se vedea http://www.cnb.cz/docs/ARADY/MET_LIST/prib_en.pdf.

(21) Ratele medii provin din media aritmetică a mediilor lunare ale PRIBOR pe 3 luni plus 300 puncte de bază potrivit Băncii Naționale a Republicii Cehe și ratele de referință relevante plus 220 puncte de bază între aprilie 2009 și iunie 2010 [pentru datele relevante, a se vedea tabelele de la: http://www.cnb.cz/en/financial_markets/money_market/pribor/averages_form.jsp și http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html)].

(22) Dobânda a fost plătită în mod corespunzător timp de cinci trimestre calendaristice consecutive și, o singură dată, a fost percepută o penalitate contractuală pentru o întârziere de două zile a plății.

(23) CZEONIA (Czech Over Night Index Average – rata la vedere medie din Republica Cehă) se definește drept media ponderată a ratelor dobânzii tuturor depozitelor la vedere negarantate plasate de băncile de referință pe piața interbancară. Aceasta este calculată și publicată de Banca Națională a Republicii Cehe (http://www.cnb.cz/en/financial_markets/money_market/czeonia/daily.jsp).