REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/2239 AL COMISIEI

din 15 decembrie 2021

de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite turnuri eoliene din oțel la scară industrială originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din miercuri, 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 9 alineatul (4),

întrucât:

1. PROCEDURA

1.1. Deschiderea anchetei

(1) La 21 octombrie 2020, Comisia Europeană („Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile de anumite turnuri eoliene din oțel („TEO” sau „produsul care face obiectul anchetei”) originare din Republica Populară Chineză („țara în cauză” sau „China” sau „RPC”) în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului („regulamentul de bază”). Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) („avizul de deschidere”).

(2) Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 9 septembrie 2020 de Asociația europeană a turnurilor eoliene („reclamantul” sau „EWTA”). Plângerea a fost depusă în numele industriei de turnuri eoliene din oțel a Uniunii în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Plângerea conținea elemente de probă privind existența unui dumping și a unui prejudiciu important rezultat din acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

1.2. Părțile interesate și observațiile cu privire la deschiderea anchetei

(3) În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod special reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile chineze și utilizatorii/importatorii cunoscuți cu privire la deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

(4) Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Comisia a organizat audieri cu trei utilizatori în martie 2021.

(5) În observațiile sale cu privire la deschiderea anchetei, organizația sectorială chineză Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul Utilajelor și al Produselor Electronice (Industry Chamber of Commerce for Import & Export of Machinery & Electronic Products – CCCME) a susținut că reclamantul nu a furnizat un rezumat relevant al informațiilor confidențiale utilizate în plângere, în special în ceea ce privește anexele 2.1-2.4 la plângere. Potrivit CCCME, prin utilizarea excesivă a datelor confidențiale, organizația a fost împiedicată să înțeleagă situația în perioada de anchetă. Partea respectivă a reiterat aceste afirmații în observațiile prezentate și în audierea sa după etapa provizorie.

(6) Comisia a observat că, în anexele respective, reclamantul a marcat ca fiind confidențiale numai informațiile specifice societăților, precum cifra de afaceri, profitul, producția și volumul vânzărilor fiecărei societăți care a furnizat date pentru întocmirea plângerii. Cifrele agregate ale fiecărui indicator au fost prezentate în versiunea deschisă a plângerii. Contrar afirmațiilor CCCME, informațiile incluse în versiunea deschisă a plângerii au fost, așadar, suficiente pentru ca CCCME să prezinte observații detaliate cu privire la modul în care a fost calculată marja de prejudiciu în plângere. De asemenea, chiar EWTA a susținut, ca răspuns la observațiile CCCME, că este contrar interesului producătorilor din Uniune să furnizeze informații detaliate cu privire la performanțele lor individuale, chiar și indexate, din cursul perioadei examinate (3). În consecință, Comisia a respins afirmația.

1.3. Eșantionarea

(7) În avizul său de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.3.1. Eșantionarea producătorilor din Uniune

(8) În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza producției și a volumelor de vânzări ale Uniunii raportate de producătorii din Uniune în contextul analizei referitoare la reprezentativitate prealabilă deschiderii anchetei, ținând seama, de asemenea, de localizarea lor geografică. Acest eșantion a fost format din trei producători din Uniune, situați în două state membre diferite, care reprezentau aproximativ 38 % din volumul estimat al vânzărilor și al producției produsului similar din Uniune în etapa de deschidere a anchetei. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Niciuna dintre părți nu a formulat observații.

(9) Prin urmare, eșantionul provizoriu format din trei producători din Uniune a fost considerat reprezentativ pentru industria Uniunii și a fost confirmat ca fiind eșantionul final.

(10) CCCME și Asociația pentru energie eoliană în Europa „WindEurope” au pus sub semnul întrebării reprezentativitatea reclamanților cu mult după expirarea termenului de prezentare a observațiilor cu privire la eșantionul de producători din Uniune. Observațiile formulate de cele două părți nu au putut modifica decizia privind eșantionul de producători din Uniune și au fost respinse.

1.3.2. Eșantionarea importatorilor

(11) La deschiderea anchetei, o parte presupusă a fi un importator neafiliat a furnizat informațiile specificate în avizul de deschidere și a fost de acord să fie inclusă în eșantion. Partea respectivă s-a dovedit a face parte dintr-un grup ale cărui interese principale sunt echivalente cu cele ale unui utilizator de TEO. Prin urmare, Comisia a decis că eșantionarea nu era necesară. Nu au fost formulate observații cu privire la această decizie.

1.3.3. Eșantionarea producătorilor-exportatori din China

(12) Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze pe lângă Uniunea Europeană să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

(13) Șapte producători din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Numai șase dintre producători au exportat turnuri eoliene din oțel în Uniune în cursul perioadei de anchetă. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion format din trei producători-exportatori pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care putea fi examinat în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. Eșantionul provizoriu a fost alcătuit din societățile Chengxi Shipyard Co., Ltd. („Chengxi Shipyard”), CS WIND China Co., Ltd. („CS Wind”) și Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd. („Suzhou Titan”). În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori în cauză cunoscuți, precum și autoritățile din țara în cauză.

(14) Un producător-exportator cooperant a prezentat observații cu privire la selectarea eșantionului provizoriu. Societatea Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd. („Penglai Dajin”) a solicitat să fie inclusă în eșantion și a susținut că eșantionul provizoriu nu este reprezentativ din mai multe motive. În primul rând, aceasta a susținut că eșantionul nu este reprezentativ din punct de vedere geografic, deoarece toate societățile incluse în eșantion erau situate în provincia Jiangsu. În al doilea rând, Penglai Dajin a subliniat că una dintre societățile incluse în eșantion este o întreprindere de stat, iar o alta este o filială a unei societăți străine. În al treilea rând, societatea a susținut că, spre deosebire de unii dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion care aveau o structură de grup complicată, aceasta putea fi examinată în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. În cele din urmă, Penglai Dajin a susținut că doi dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion nu erau reprezentativi pentru activitatea sa de producție, deoarece produceau numai turnuri de oțel cu diametru mare.

(15) Comisia a observat că, în conformitate cu dispozițiile articolului 17 din regulamentul de bază, eșantionul provizoriu a inclus societăți cu cel mai mare volum reprezentativ de producție, de vânzări sau de exporturi care putea fi examinat în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. În plus, Penglai Dajin nu a prezentat motive imperioase pentru care ar trebui să înlocuiască unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion în mod provizoriu. În consecință, Comisia a respins cererea formulată de Penglai Dajin și a confirmat eșantionul.

(16) La scurt timp după aceea, unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion, societatea CS Wind, și-a retras cooperarea. Comisia a luat act de această decizie și a informat societatea cu privire la intenția sa de a stabili eventuale taxe antidumping pentru această societate în conformitate cu dispozițiile articolului 18 din regulamentul de bază. În plus, Comisia a informat Misiunea Republicii Populare Chineze cu privire la această situație.

(17) Ulterior, Comisia a completat eșantionul de producători-exportatori adăugând în eșantion societatea Penglai Dajin, care era următoarea societate dintre cele care au cooperat în ceea ce privește volumul exporturilor și care putea fi examinată în mod rezonabil, ținând seama de termenele stabilite.

1.4. Examinarea individuală

(18) Inițial, patru producători-exportatori din RPC care au returnat formularul de eșantionare au solicitat examinarea individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. În ziua deschiderii anchetei, Comisia a publicat chestionarele online (4). În plus, la anunțarea eșantionului, Comisia a informat producătorii-exportatori care nu au fost incluși în eșantion că trebuie să furnizeze un răspuns la chestionar dacă doresc să fie examinați individual. Cu toate acestea, niciuna dintre societăți nu a furnizat un răspuns la chestionar. Prin urmare, nu s-a acordat nicio examinare individuală.

1.5. Răspunsurile la chestionare

(19) Comisia a trimis Guvernului Republicii Populare Chineze („GC”) un chestionar referitor la existența unor distorsiuni semnificative în RPC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază.

(20) Chestionarele pentru producătorii din Uniune, importatorii neafiliați, utilizatori și producătorii-exportatori au fost publicate online (5) de către Comisie în ziua deschiderii anchetei. Părțile interesate au fost informate prin avizul de deschidere cu privire la locul în care se află chestionarele, precum și cu privire la momentul în care Comisia urma să anunțe eșantionul sau decizia de a renunța la eșantionare.

(21) S-au primit răspunsuri la chestionar de la cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, de la trei producători din Uniune incluși în eșantion și de la doi utilizatori. Nu s-a primit niciun răspuns din partea GC. Ulterior, Comisia a informat GC că intenționează să aplice articolul 18 din regulamentul de bază în ceea ce privește eventualele constatări privind existența unor distorsiuni semnificative.

(22) Având în vedere actuala pandemie de COVID-19 și măsurile de izolare puse în aplicare de diferite state membre, precum și de diferite țări terțe, Comisia nu a putut efectua vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază. În schimb, Comisia a efectuat o verificare la distanță a informațiilor transmise de părți, în conformitate cu avizul său privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (6).

(23) Comisia a căutat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru stabilirea existenței dumpingului, a prejudiciului generat de acesta și a interesului Uniunii. Comisia a efectuat verificări la distanță („VLD”) ale următoarelor societăți/părți: Producători din Uniune și asociația acestora — GRI Renewable Industries S.L., Madrid, Spania — Welcon A/S, Give, Danemarca — Windar Renovables S.L, Avilés, Spania — EWTA, Bruxelles, Belgia Utilizatori — GE Wind Energy GmbH, Salzbergen, Germania („GE”) — Vestas Wind Systems A/S, Aarhus N, Danemarca și societățile afiliate („Vestas”) Producători-exportatori din RPC — Chengxi Shipyard Co., Ltd., Jiangyin City și producătorul său intern afiliat CSSC Guangxi Shipbuilding & Offshore Engineering Co., Ltd., Qinzhou — Penglai Dajin Offshore Heavy Industry Co., Ltd., Penglai și producătorul său intern afiliat Liaoning Dajin Heavy Industry Corporation, Fuxin — Suzhou Titan New Energy Technology Co., Ltd., Taicang City și producătorii săi interni afiliați Baotou Titan Wind Power Energy Equipment Co., Ltd., Baotou Rare Earth High tech Zone și Heze Titan New Energy Equipment Co., Ltd., Heze

1.6. Perioada de anchetă și perioada examinată

(24) Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2019 și 30 iunie 2020 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”).

1.7. Neinstituirea de măsuri provizorii

(25) În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din regulamentul de bază, termenul pentru instituirea de măsuri provizorii a fost 18 iunie 2021. La 21 mai 2021, în conformitate cu articolul 19a alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate că intenționează să nu instituie măsuri provizorii.

(26) La 18 iunie 2021, Comisia și-a confirmat decizia de a nu institui măsuri provizorii și a oferit părților interesate posibilitatea de a prezenta informații suplimentare și/sau de a fi audiate. CCCME a solicitat o audiere și a prezentat observații. Observațiile și afirmațiile prezentate în cursul audierii și în comunicările transmise sunt abordate în mod corespunzător în secțiunile corespunzătoare din prezentul regulament.

(27) Întrucât nu s-au instituit măsuri provizorii, nu s-a efectuat nicio înregistrare a importurilor.

1.8. Procedura ulterioară

(28) Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale finale. În procesul de formulare a constatărilor sale definitive, Comisia a luat în considerare observațiile prezentate de părțile interesate.

(29) Comisia a comunicat tuturor părților interesate faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de turnuri eoliene din oțel originare din China („comunicarea constatărilor finale”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la comunicarea constatărilor finale.

(30) Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut și posibilitatea de a fi audiate. La 23 septembrie 2021, a avut loc o audiere cu EWTA. La 27 septembrie 2021, au avut loc audieri cu CCCME și Suzhou Titan.

(31) După comunicarea constatărilor finale și în cursul audierii menționate anterior cu serviciile Comisiei, CCCME și-a reiterat afirmația prezentată pe scurt în considerentul 5 de mai sus, potrivit căreia EWTA ar fi făcut uz în mod excesiv de informații confidențiale. Acest lucru fi fost valabil nu doar pentru informațiile furnizate în plângere, ci și pentru informațiile furnizate părților interesate în momentul comunicării constatărilor finale. În privința acestora din urmă, CCCME și Suzhou Titan au constatat, în special, că prezentarea calculelor referitoare la subcotarea prețurilor indicative, furnizată producătorilor-exportatori, nu conținea suficiente detalii cu privire la calculul prețului indicativ. Chengxi Shipyard a formulat observații similare după comunicarea constatărilor finale. Comisia a examinat datele comunicate și, deși prețurile indicative exacte per tip de produs ale industriei Uniunii nu au putut fi furnizate din motive de confidențialitate, în aceeași zi a furnizat celor trei producători-exportatori incluși în eșantion informații suplimentare privind calcularea subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative.

(32) Fără a aduce atingere celor de mai sus, CCCME și Suzhou Titan au solicitat intervenția consilierului-auditor având în vedere: (i) faptul că considerau că anumite date privind industria Uniunii ar trebui verificate mai temeinic de către Comisie (acest aspect este abordat în considerentul 307); (ii) faptul că doreau să cunoască opinia consilierului-auditor cu privire la sursa utilizată de Comisie pentru stabilirea prețurilor importurilor de TEO din China (aspect abordat în considerentele 317-318); (iii) discrepanțele constatate atunci când au fost comparate între ele trei comunicări ale reclamantului (aspect abordat în considerentele 306 și 307); și (iv) diferențele semnificative dintre marjele de dumping și de prejudiciu (aspect abordat în considerentele 292-294). La 14 octombrie 2021 a avut loc o audiere cu consilierul-auditor, în cursul căreia Comisia a clarificat aceste aspecte. Consilierul-auditor a concluzionat că nu a existat nicio încălcare a dreptului la apărare.

(33) După comunicarea constatărilor finale, EWTA a susținut că problemele de procedură din cadrul anchetei au afectat dreptul reclamanților la apărare și capacitatea de a evalua și de a aborda observațiile prezentate de exportatorii și utilizatorii chinezi. Potrivit EWTA, pe parcursul anchetei, exportatorii chinezi și alte părți interesate au făcut uz în mod excesiv de informații confidențiale și nici nu au furnizat în mod constant rezumate relevante ale comunicărilor lor confidențiale. Din acest motiv ar fi fost imposibil pentru reclamanți să evalueze și să formuleze observații pertinente cu privire la datele și afirmațiile relevante care le încălcau dreptul la respectarea garanțiilor procedurale.

(34) Comisia a respins afirmația, deoarece nu a fost susținută cu elemente de probă suplimentare. În plus, Comisia a observat că toate informațiile furnizate în format sensibil au fost prezentate, de asemenea, pentru dosarul deschis ori de câte ori divulgarea lor nu ar fi afectat interesele de confidențialitate ale părții care le-a comunicat.

(35) Observațiile prezentate de părțile interesate au fost analizate și, după caz, luate în considerare în prezentul regulament.

(36) După comunicarea constatărilor finale, mai multe părți au susținut că Comisia ar trebui să suspende măsurile în temeiul articolului 14 alineatul (4) din regulamentul de bază. Reclamanții și mai mulți producători din Uniune s-au opus suspendării măsurilor. Comisia a confirmat primirea informațiilor furnizate de aceste părți și le-a reamintit că, în cazul în care consideră oportun, Comisia poate decide să suspende măsurile în cazul în care condițiile pieței s-au schimbat temporar în așa fel încât este improbabil ca prejudiciul să reapară în urma suspendării și atunci când este în interesul Uniunii să procedeze astfel.

2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1. Produsul în cauză

(37) În urma reexaminării descrierii produsului în avizul de deschidere și pentru a evita orice neînțelegere din partea autorităților vamale naționale, Comisia a considerat oportun să modifice puțin descrierea produsului, astfel cum a fost publicată în avizul de deschidere. Schimbările nu au necesitat o modificare a avizului și nu au afectat părțile interesate din cadrul procedurii. Acestea sunt prezentate mai jos cu caractere cursive.

(38) Produsul în cauză este reprezentat de anumite turnuri eoliene din oțel la scară industrială, conice sau nu, precum și secțiuni ale acestora (7), asamblate sau neasamblate, care includ sau nu o secțiune care cuprinde fundația turnului, asamblate sau nu cu nacele sau pale de rotor, proiectate pentru a susține nacela și palele de rotor, utilizate la turbinele eoliene care au o capacitate de generare a energiei electrice – fie în aplicații pe uscat, fie în aplicații offshore – egală cu sau mai mare de 1,00 megawatt (MW) și cu o înălțime minimă de 50 de metri, măsurată de la baza turnului până la baza nacelei (adică unde se îmbină vârful turnului și nacela), atunci când turnul este asamblat complet („TEO”), originare din RPC și încadrate în prezent la codurile NC ex 7308 20 00 (codul TARIC 7308200011) și ex 7308 90 98 (codul TARIC 7308909811), iar atunci când sunt importate ca părți componente ale unei turbine eoliene, încadrate în prezent la codul NC ex 8502 31 00 (codurile TARIC 8502310011 și 8502310085) („produsul în cauză”).

2.2. Produsul similar

(39) Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază: — produsul în cauză; — produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC; și — produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

(40) Comisia a decis că produsele respective sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

2.3. Afirmații cu privire la definiția produsului

(41) Vestas a solicitat excluderea turnurilor eoliene din oțel de dimensiuni mari pe motiv că industria Uniunii are capacitate în principal pentru turnuri mai mici (8).

(42) Comisia a considerat că motivele cererii sunt nefondate, deoarece, în ansamblu, industria Uniunii dispune de capacități de producție pentru toate dimensiunile de TEO necesare, chiar dacă nu toți producătorii de TEO din Uniune produc turnuri cu aceleași dimensiuni. Comisia a considerat, de asemenea, că toate turnurile eoliene din oțel, indiferent de dimensiunea sau de țara din care sunt importate, au aceleași proprietăți fizice și tehnice de bază, utilizări finale și fungibilitate. În consecință, Comisia a respins cererea de excludere.

(43) CCCME a susținut că, din cauza diversității cuprinse în definiția produsului, produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC și produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii nu au putut fi considerate produse similare. În urma comunicării constatărilor finale, CCCME a solicitat o restrângere a definiției produsului din cauză că reglementările și subvențiile existente la nivelul Uniunii sunt diferite pentru turnurile înalte comparativ cu cele pentru turnurile mici, precum și pentru că s-a preconizat o creștere a înălțimii TEO. CCCME nu a furnizat niciun element de probă cu privire la modelele de turnuri care ar trebui excluse sau la caracteristicile tehnice ale turnurilor care, în opinia sa, ar trebui excluse.

(44) Afirmația de mai sus este respinsă. Comisia a observat că, în cadrul unui grup de produse, este normal să existe modele sau tipuri diferite. La calcularea subcotării prețurilor de vânzare, a subcotării prețurilor indicative și a dumpingului, această diversitate a produsului și eventualele diferențe rezultate în ceea ce privește costul de producție și prețurile sunt pe deplin luate în considerare de numărul de control al produsului („NCP”). Astfel cum se menționează în secțiunea 2.2, Comisia a considerat că toate turnurile eoliene din oțel au aceleași proprietăți fizice și tehnice de bază, utilizări finale și fungibilitate, care sunt factori relevanți pentru stabilirea produsului în cauză.

3. DUMPINGUL

3.1. Procedura de stabilire a valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază

(45) Având în vedere elementele de probă suficiente disponibile la deschiderea anchetei, care indicau existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază în privința RPC, Comisia a considerat oportun să deschidă ancheta în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

(46) Prin urmare, pentru a colecta datele necesare pentru eventuala aplicare a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia a invitat, în avizul de deschidere, toți producătorii-exportatori din RPC să furnizeze informații cu privire la factorii de producție utilizați pentru fabricarea TEO. Șapte producători-exportatori au transmis informațiile relevante.

(47) Pentru a obține informațiile pe care le-a considerat necesare pentru ancheta sa cu privire la presupusele distorsiuni semnificative, Comisia a trimis un chestionar către GC. În plus, la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere, Comisia a invitat toate părțile interesate să își prezinte punctele de vedere și să furnizeze informații și documente justificative referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în termen de 37 de zile de la data publicării avizului de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Nu s-a primit niciun răspuns la chestionar din partea GC în termenul stabilit. Ulterior, Comisia a informat GC că va folosi datele disponibile în sensul articolului 18 din regulamentul de bază pentru a stabili existența distorsiunilor semnificative în RPC.

(48) Producătorii-exportatori Chengxi Shipyard și Suzhou Titan, precum și organizația sectorială CCCME au prezentat observații cu privire la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în comunicările lor referitoare la prima notă privind sursele pentru stabilirea valorii normale din 1 decembrie 2020. Aceștia și-au reiterat afirmațiile în comunicările referitoare la a doua notă privind sursele pentru stabilirea valorii normale din 8 aprilie 2021. Aceste observații sunt abordate corespunzător la punctul 3.2.1 din prezentul regulament.

(49) În avizul de deschidere, Comisia a precizat, de asemenea, că, având în vedere elementele de probă disponibile, ar putea fi necesar să selecteze o țară reprezentativă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate.

(50) La 1 decembrie 2020, prin intermediul unei note („prima notă”) (9), Comisia a informat părțile interesate cu privire la sursele relevante pe care intenționează să le utilizeze la stabilirea valorii normale. În nota respectivă, Comisia a furnizat o listă a tuturor factorilor de producție (cum ar fi materiile prime, forța de muncă și energia) utilizați pentru fabricarea produsului în cauză. În plus, pe baza criteriilor de alegere a prețurilor sau a valorilor de referință nedistorsionate, Comisia a identificat mai multe țări reprezentative posibile (și anume Mexicul, Africa de Sud și Turcia). Comisia a primit observații cu privire la prima notă de la cei doi producători-exportatori incluși în eșantion Chengxi Shipyard (10) și Suzhou Titan (11), de la CCCME (12) și de la utilizatorul Vestas (13). Observațiile au fost abordate în a doua notă privind sursele pentru stabilirea valorii normale și, de asemenea, sunt rezumate în secțiunea 3.2.2 din prezentul regulament.

(51) La 8 aprilie 2021, prin intermediul unei a doua note („a doua notă”) (14) privind sursele relevante pe care intenționa să le utilizeze la stabilirea valorii normale, Comisia a informat părțile interesate ca a identificat Mexicul ca fiind țara reprezentativă cea mai adecvată. De asemenea, a informat părțile interesate că va stabili costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costurile VAG”) și profiturile pe baza informațiilor disponibile pentru societățile Arcosa Industries de México, S. de R.L. de C.V. și Speco Wind Power, S.A. de C.V., producători din țara reprezentativă. Comisia a primit observații cu privire la a doua notă din partea Chengxi Shipyard (15), Suzhou Titan (16) și CCCME (17). Aceste observații sunt abordate la punctul 3.2.2 din prezentul regulament.

3.2. Valoarea normală

3.2.1. Existența unor distorsiuni semnificative

(52) În cadrul anchetelor recente privind sectorul siderurgic din RPC (18) – oțelul fiind principalul factor de producție pentru turnurile eoliene –, Comisia a constatat existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Comisia a concluzionat în cadrul prezentei anchete că, pe baza elementelor de probă disponibile, aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este, de asemenea, adecvată.

(53) În cadrul anchetelor respective, Comisia a constatat că există o intervenție substanțială a statului în RPC, ceea ce duce la distorsionarea alocării eficiente a resurselor în conformitate cu principiile pieței (19). În special, Comisia a concluzionat că sectorul siderurgic (oțelul reprezentând principala materie primă utilizată la fabricarea produsului care face obiectul reexaminării) continuă să se afle în mare parte în proprietatea GC în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază (20) și, în plus, GC este în măsură să intervină și în procesul de stabilire a prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază (21). Comisia a constatat, de asemenea, că prezența și intervenția statului pe piețele financiare, precum și în furnizarea de materii prime și de factori de producție au un efect suplimentar de distorsionare asupra pieței. Într-adevăr, în ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat concentrarea resurselor în sectoarele desemnate de GC ca fiind strategice sau importante în alt mod din punct de vedere politic, în locul alocării acestora în conformitate cu forțele pieței (22). În plus, Comisia a concluzionat că legislația chineză privind falimentul și proprietatea nu funcționează în mod corespunzător în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază, ceea ce generează distorsiuni, în special atunci când întreprinderi insolvente sunt menținute pe linia de plutire și când sunt atribuite drepturi de folosință asupra terenurilor în RPC (23). În aceeași ordine de idei, Comisia a constatat distorsiuni ale costurilor salariale în sectorul siderurgic în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază (24), precum și distorsiuni pe piețele financiare în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, în special în ceea ce privește accesul la capital al actorilor corporativi din RPC (25).

(54) Plângerea conținea informații privind distorsiunile din sectorul siderurgic și, în special, privind cel de al 13-lea plan cincinal („PC”) pentru oțel și tratamentul preferențial al întreprinderilor active în industria siderurgică. În plus, plângerea a furnizat o listă amplă de întreprinderi deținute de stat („IDS”) producătoare de TEO, printre care se numără și următorii producători de echipamente originale („OEM”) din China: China Shipbuilding Industry Corporation, Dongfang Electric Corporation, Xinjiang Goldwind (nu este întreprindere deținută de stat, dar statul deține o participație semnificativă), Shanghai Electric (listată în Hong Kong și Shanghai, și deținută de stat în proporție de 63 %), Dalian Huarui Heavy Industry, Taiyuan Heavy Machinery Group Co Ltd, Guodian United Power Technology Company Limited, XEMC Windpower (cu un pachet majoritar deținut de Provincia Hunan, iar restul acțiunilor sunt tranzacționate la bursa din Shanghai), China Datang Corporation și societatea intrată în insolvență Baoding Tianwei Baobian Electric Co. Reclamantul a menționat și Envision Energy, care, deși este societate privată, a primit o linie de credit de 50 de milioane RMB de la o bancă deținută de stat.

(55) În plus, pe lângă producătorii de echipamente originale menționați mai sus, plângerea a enumerat și următorii producători chinezi de turnuri eoliene: Chengxi Shipyard Co., Ltd., o filială a China State Shipbuilding Corporation, și China CSSC Holdings Limited (ambele întreprinderi deținute de stat); Beijing JINGCHENG New Energy Co., Ltd., o filială a societății deținute de stat Beijing JINGCHENG Machinery Electric Holding Co., Ltd.; Zhonghang Hongbo Windpower Equipment Co., Ltd., care este unul dintre partenerii strategici ai AVIC, cea mai mare societate de stat din domeniul aerospațial și al apărării din China; China Gezhouba Group Corporation (o întreprindere deținută de stat); Harbin Hongguang Boiler Group Co., Ltd. (o întreprindere de înaltă tehnologie la nivel de stat); Jiangsu Baolong Electromechanical Manufacturing Co., Ltd, fiind una dintre principalele întreprinderi din Liyang, care a fuzionat două foste întreprinderi deținute de stat și Huadian Heavy Industries Co., Ltd., cu o participație majoritară deținută de Comisia de supraveghere și administrare a activelor deținute de stat a Chinei.

(56) În plus, plângerea a menționat ancheta Departamentului de Comerț al SUA cu privire la două societăți din China (CS Wind și Titan Wind) (26), care a identificat cel puțin următoarele politici publice care avantajează în mod direct sectorul de producție: acordarea de împrumuturi în sprijinul politicilor pentru sectorul energiei din surse regenerabile; credite pentru cumpărătorii exporturilor; programul „Two Free/Three Half” (doi ani cu exonerare de impozit, urmați de trei ani cu 50 %) pentru întreprinderile cu investiții străine; beneficii fiscale pe profit pentru întreprinderile cu investiții străine pe baza localizării geografice; Legea privind impozitul pe profit pentru întreprinderi; programul de cercetare și dezvoltare; scutiri de taxe vamale la import și de TVA pentru utilizarea de echipamente importate; furnizarea de oțel laminat la cald, furnizarea de energie electrică contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată; fonduri de sprijin pentru construirea infrastructurii de proiect furnizate de Comisia de administrare a zonei de dezvoltare economică și tehnologică Lianyungang („LETDZ”); premiul pentru o bună performanță în plata impozitelor; premiul pentru orașul Taicang pentru a sprijini listarea publică a întreprinderilor; premii pentru orașul Taicang pentru a promova dezvoltarea economiei industriale pentru perioada de trei ani 2010-2012; fonduri speciale pentru dezvoltarea științei și tehnologiei și premiul acordat întreprinderii Titan Baotou pentru Zona de dezvoltare industrială a tehnologiilor înalte și noi în domeniul pământurilor rare, pentru proiecte de construcții excelente.

(57) În ancheta actuală, Comisia a analizat dacă era adecvat sau nu să folosească prețurile și costurile de pe piața internă din RPC, având în vedere existența unor distorsiuni semnificative în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază. Această analiză a Comisiei s-a bazat pe elementele de probă disponibile la dosar, inclusiv pe elementele de probă cuprinse în raportul de țară privind RPC (denumit în continuare „raportul”) (27), care au fost obținute din surse disponibile în mod public. Această analiză a inclus examinarea intervențiilor substanțiale ale statului în economia RPC în general, dar și a situației specifice a pieței din sectorul relevant, inclusiv a produsului în cauză. Comisia a completat în continuare aceste elemente probatorii cu propriile cercetări privind diferitele criterii relevante pentru a confirma existența unor distorsiuni semnificative în RPC.

(58) În ceea ce privește măsura în care GC deține proprietatea în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) prima liniuță din regulamentul de bază, nu există date detaliate cu privire la cota exactă deținută în cadrul întreprinderilor de stat și al producătorilor privați de turnuri eoliene; totuși, câțiva mari producători de turnuri eoliene din China, inclusiv Chengxi Shipyard și Fuchuan Yifan, sunt întreprinderi deținute de stat.

(59) Sectorul siderurgic – oțelul fiind principalul factor de producție al turnurilor eoliene – continuă să se afle în mare parte în proprietatea GC. Deși se estimează că raportul nominal dintre numărul întreprinderilor deținute de stat și cel al societăților private este aproape egal, din cei cinci producători chinezi de oțel clasați printre primii 10 producători de oțel ca mărime din lume, patru sunt IDS (28). Totodată, în timp ce primii zece producători au reprezentat doar aproximativ 36 % din producția industrială totală în 2016, GC a stabilit în același an obiectivul de a consolida până în 2025 între 60 % și 70 % din producția de oțel la aproximativ 10 întreprinderi de mari dimensiuni (29). Această intenție a fost reiterată de GC în aprilie 2019, când s-a anunțat lansarea unor orientări privind consolidarea industriei siderurgice (30). O astfel de consolidare poate atrage după sine fuziuni forțate între societăți private profitabile și IDS neperformante (31).

(60) În plus, în sectorul siderurgic, mulți dintre cei mai mari producători sunt menționați în mod specific în „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru perioada 2016-2020”. De exemplu, societatea chineză deținută de stat Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. („TISCO”) menționează pe site-ul său că este „un supergigant al sectorului siderurgic” care „a evoluat într-un complex producător de fontă și oțel de dimensiuni extraordinare, care este integrat în activitățile de minerit, de producție, de prelucrare, de livrare și de comercializare a fierului și a oțelului” (32). Baosteel este o altă societate chineză importantă deținută de stat care este implicată în fabricarea oțelului și face parte din grupul consolidat recent China Baowu Steel Group Co. Ltd. (anterior Baosteel Group și Wuhan Iron & Steel) (33).

(61) Având în vedere existența unui anumit nivel de intervenție a statului în domeniul turnurilor eoliene și ponderea ridicată a întreprinderilor deținute de stat în domeniul turnurilor eoliene și în sectorul siderurgic, chiar și producătorii privați sunt împiedicați să își desfășoare activitatea în condițiile pieței. Într-adevăr, atât întreprinderile publice, cât și cele private din domeniul turnurilor eoliene fac, de asemenea, obiectul supravegherii și al îndrumării în privința politicilor, astfel cum se arată în considerentele 67-74 de mai jos.

(62) În ceea ce privește faptul că GC este în măsură să intervină în stabilirea prețurilor și a costurilor prin prezența statului în cadrul firmelor în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a doua liniuță din regulamentul de bază, următoarele exemple ilustrează tendința menționată mai sus, către un nivel de intervenție din ce în ce mai mare din partea GC prin prezența statului în cadrul operatorilor economici din sectorul turnurilor eoliene. Mulți producători de turnuri eoliene evidențiază în mod explicit pe site-urile lor activități de consolidare a partidului, au membri de partid în conducerea societății și își subliniază afilierea la PCC. Ancheta a arătat că au existat activități de consolidare a partidului în cadrul mai multor producători de turnuri eoliene, inclusiv al producătorului-exportator inclus în eșantion Chengxi Shipyard. Potrivit actului constitutiv al CSSC Holding Limited, care deține în proporție de 100 % acțiunile Chengxi Shipyard, rolul Comitetului de partid este următorul: „Supraveghează și asigură punerea în aplicare efectivă a politicilor de partid și de stat în cadrul societății […], ținând seama de principiul cadrelor sub conducerea partidului, îmbinat cu principiul conducerii operaționale a membrilor Consiliului de administrație selectați în conformitate cu legea, precum și cu principiul administratorilor operaționali care aplică drepturile omului în conformitate cu legea, organizația de partid asigură acorduri prealabile și prezintă avize și sugestii în ceea ce privește candidații pentru Consiliul de administrație sau pentru funcția de director executiv sau, după finalizarea unor activități de cercetare cuprinzătoare, furnizează Consiliului de administrație și directorului general avize și sugestii cu privire la candidați, […], cercetează și discută aspecte referitoare la reformarea, dezvoltarea și stabilitatea societății și la operațiunile importante și conducerea acesteia [...]” (34).

(63) De asemenea, în cazul CS Wind, ancheta a stabilit că au existat eforturi de creștere a numărului de membri ai partidului în cadrul societății: „Întreprinderea cu finanțare străină CS Wind Power Equipment (Lianyungang) Co., Ltd. are peste 150 de angajați și avea în trecut doar 5 membri de partid. Prin «integrarea partidului și a maselor», numărul membrilor de partid ai societății a ajuns în prezent la peste 70” (35).

(64) Fuchuan Yifan descrie rolul Comitetului de partid după cum urmează: „Membrii de partid cooperează îndeaproape cu personalul esențial al diferitelor departamente, valorifică pe deplin rolul de deschizător de drumuri, consolidează în mod activ punctele forte ale fiecărui departament, încurajează personalul să își asume un rol de avangardă și să atingă excelența, iau în considerare proiecte revoluționare ca puncte de plecare, pun accentul pe coeziune, depășirea dificultăților, prezentarea talentelor și a competențelor, astfel încât să asigure un rol activ în ceea ce privește reducerea costurilor și creșterea eficienței societății, creșterea veniturilor și colectarea de fonduri etc. și, de asemenea, să se asigure că fiecare proiect este finalizat în mod corespunzător din punct de vedere calitativ și cantitativ” (36).

(65) De asemenea, au fost identificate activități de consolidare a partidului la producătorii-exportatori incluși în eșantion Penglai Dajin și Shanghai Taisheng Wind Power Equipment.

(66) În plus, în cursul anchetei, Comisia a stabilit existența unor legături personale între producătorii de turnuri eoliene și PCC. Ancheta a arătat prezența membrilor PCC în rândul personalului de conducere de nivel superior din mai multe societăți producătoare de turnuri eoliene, printre care Chengxi Shipyard (președintele Consiliului de administrație și directorul general sunt membri ai PCC și în același timp dețin funcțiile de secretar și, respectiv, de secretar adjunct al Comitetului de partid), Suzhou Titan (cel puțin un membru al Consiliului de administrație este membru al PCC), Fuchuan Yifan (atât președintele, cât și vicepreședintele Consiliului de administrație al Partidului sunt membri ai PCC și în același timp dețin funcțiile de secretar și, respectiv, de secretar adjunct al Comitetului de partid) și Shanghai Taisheng Wind Power Equipment (președintele Consiliului de supraveghere este membru al PCC).

(67) În plus, în sectorul turnurilor eoliene au fost aplicate politici discriminatorii sau care influențează în alt mod piața, în favoarea producătorilor interni, în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță din regulamentul de bază.

(68) Industria siderurgică este considerată de GC ca fiind o industrie-cheie, oțelul fiind principala componentă a turnurilor eoliene (37). Acest lucru este confirmat de numeroasele planuri, directive și alte documente axate pe oțel, care sunt emise la nivel național, regional și municipal, precum „Planul de ajustare și modernizare a industriei siderurgice pentru perioada 2016-2020”. Acest plan arată că industria siderurgică este „un sector important, fundamental al economiei chineze, o piatră de temelie a națiunii” (38). Principalele sarcini și obiective stabilite în acest plan acoperă toate aspectele legate de dezvoltarea industriei (39).

(69) Cel de al 13-lea plan cincinal privind dezvoltarea economică și socială (40) prevede sprijinirea întreprinderilor producătoare de tipuri de produse din oțel de înaltă calitate (41). De asemenea, acesta se axează pe obținerea calității, durabilității și fiabilității produselor, prin sprijinirea întreprinderilor care utilizează tehnologii legate de producția nepoluantă a oțelului, laminarea de precizie și îmbunătățirea calității (42).

(70) „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013)” (43) („catalogul”) plasează sectorul oțelului în rândul sectoarelor industriale încurajate.

(71) În plus, GC îndrumă dezvoltarea sectorului în conformitate cu o gamă largă de directive și de instrumente de politică referitoare, printre altele, la: compoziția și restructurarea pieței, materiile prime, investiții, eliminarea capacităților, gama de produse, relocare, modernizare etc. Prin aceste mijloace, dar și prin altele, GC conduce și controlează practic toate aspectele legate de dezvoltarea și funcționarea sectorului (44). Problema actuală a supracapacității este, fără îndoială, cea mai clară ilustrare a implicațiilor politicilor GC și a distorsiunilor rezultate.

(72) Energia eoliană este, de asemenea, sprijinită la nivel provincial și municipal, de exemplu cel de al 13-lea plan cincinal al municipalității Lianyungang pentru dezvoltarea economică maritimă se referă în mod explicit la dezvoltarea acestei industrii. Planul prevede „construirea unui lanț industrial al echipamentelor de energie eoliană”, încurajarea și orientarea transformării și a modernizării mai multor întreprinderi de vârf din domeniul energiei eoliene, cum ar fi Guodian Power, Zhongfu Lianzhong, Tianshun Tower și CS Wind Power, modernizarea treptată a tehnologiilor de dezvoltare, proiectare și producție ale acestora și promovarea proiecte de tip „megawatt blade” (45).

(73) Astfel cum s-a evidențiat mai sus, GC îndrumă în continuare dezvoltarea sectorului în conformitate cu o gamă largă de directive și instrumente de politică. Prin aceste mijloace și prin altele, guvernul conduce și controlează practic fiecare aspect al dezvoltării și al funcționării sectorului.

(74) În concluzie, GC a luat măsuri pentru a determina operatorii să respecte obiectivele politicii publice de a sprijini sectoarele industriale încurajate, inclusiv producția de oțel ca principală materie primă utilizată pentru fabricarea turnurilor eoliene. Astfel de măsuri împiedică forțele pieței să funcționeze în mod liber.

(75) Prezenta anchetă nu a evidențiat niciun element de probă care să indice că aplicarea discriminatorie sau inadecvată a legislației privind falimentul și proprietatea în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a patra liniuță din regulamentul de bază în sectorul turnurilor eoliene, menționată mai sus în considerentul 53, nu i-ar afecta pe producătorii de TEO.

(76) Sectorul turnurilor eoliene este, de asemenea, afectat de distorsiuni ale costurilor salariale în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a cincea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum se menționează și în considerentul 53 de mai sus. Aceste distorsiuni afectează sectorul atât direct (în contextul fabricării TEO sau a principalilor factori de producție), cât și indirect (în contextul accesului la capitalul sau la factorii de producție ai societăților care sunt supuse aceluiași sistem de muncă în RPC) (46).

(77) În plus, în cadrul prezentei anchete nu a fost prezentat niciun element de probă care să demonstreze că sectorul turnurilor eoliene nu este afectat de intervenția statului în sistemul financiar în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) a șasea liniuță din regulamentul de bază, astfel cum se menționează și în considerentul 53 de mai sus. Prin urmare, intervenția substanțială a statului în sistemul financiar conduce la afectarea gravă a condițiilor pieței la toate nivelurile.

(78) În final, Comisia reamintește că, pentru producerea de turnuri eoliene, sunt necesari mai mulți factori de producție. Conform elementelor de probă din dosar, toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au achiziționat marea majoritate a factorilor lor de producție din RPC. În plus, RPC este unul dintre principalii producători de oțel – materia primă esențială în procesul de producție a turnurilor eoliene. Atunci când producătorii de turnuri eoliene cumpără/contractează acești factori de producție, prețurile pe care le plătesc (și care sunt înregistrate drept costuri ale lor) sunt expuse, în mod clar, acelorași distorsiuni sistemice menționate anterior. De exemplu, furnizorii de factori de producție angajează forță de muncă supusă distorsiunilor. Aceștia pot împrumuta fonduri care sunt supuse distorsiunilor ce afectează sectorul financiar/alocarea de capital. În plus, ei fac obiectul sistemului de planificare care se aplică la toate nivelurile administrației și în toate sectoarele.

(79) În consecință, pe lângă faptul că prețurile de vânzare ale produselor FCA pe piața internă nu sunt adecvate pentru a fi utilizate în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, sunt afectate toate costurile factorilor de producție (inclusiv ale materiilor prime, energiei, terenurilor, finanțării, forței de muncă etc.), deoarece formarea prețurilor acestora este afectată de intervenții substanțiale ale statului, astfel cum se descrie în părțile A și B ale raportului. Într-adevăr, intervențiile statului descrise în legătură cu alocarea de capitaluri, terenurile, forța de muncă, energia și materiile prime sunt prezente în întreaga RPC. Aceasta înseamnă, de exemplu, că un factor de producție care a fost, în sine, produs în RPC prin combinarea unei serii de factori de producție este expus unor distorsiuni semnificative. Același raționament este valabil și pentru factorii de producție ai factorilor de producție și așa mai departe. Nici GC, nici producătorii-exportatori nu au prezentat elemente de probă sau argumente contrare în cadrul prezentei anchete.

(80) Astfel cum se arată în considerentele 21 și 47, GC nu a prezentat observații și nu a furnizat elemente de probă care să susțină sau să respingă dovezile existente la dosarul cazului, inclusiv raportul, precum și dovezile suplimentare furnizate de reclamant, cu privire la existența unor distorsiuni semnificative și/sau la oportunitatea aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază în cazul de față. În ceea ce privește observațiile prezentate de GC în urma comunicării constatărilor finale, a se vedea considerentele 116-123 de mai jos.

(81) S-au primit observații referitoare la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază cu privire la deschiderea anchetei din partea CCCME. Ulterior, s-au primit observații din partea CCCME, Suzhou Titan și Chengxi Shipyard ca răspuns la prima notă și din partea CCCME, Suzhou Titan și Chengxi Shipyard ca răspuns la a doua notă.

(82) În observațiile sale cu privire la deschiderea anchetei, CCCME a prezentat mai întâi următoarele observații cu privire la stabilirea valorii normale în plângere: (a) Reclamantul a furnizat informații inconsecvente cu privire la ponderea plăcilor de oțel în costul de producție al TEO. În mai multe părți ale plângerii s-a susținut că plăcile de oțel reprezintă peste 40 % din costul de producție, dar, în calculul valorii normale, reclamantul a ajuns la aproximativ 60 % din costul de producție. (b) Reclamantul a utilizat un cost nedistorsionat al plăcilor de oțel de 869 EUR/tonă pentru construirea valorii normale, deși costul propriu al acestei materii prime era, în medie, de numai 625 EUR/tonă. (c) Marja de profit de 14 % utilizată în construirea valorii normale nu era fezabilă pe o piață concurențială și, în schimb, ar fi trebuit să se utilizeze un profit rezonabil de 6 %. (d) Costul unitar al altor materii prime ar trebui, de asemenea, corectat, deoarece în unele cazuri acestea au fost de până la trei ori mai mari decât costurile suportate de reclamant. În această privință, CCCME nu a furnizat informații detaliate și nu a identificat materiile prime afectate.

(83) În plus, CCCME a sugerat că, în urma deficiențelor de construire a valorii normale, enumerate în considerentul 82, ar trebui utilizată o metodologie alternativă pentru construirea valorii normale. CCCME a susținut că prețul indicativ al industriei Uniunii ar trebui să fie utilizat ca bază. Costul forței de muncă utilizat pentru stabilirea prețului indicativ ar trebui înlocuit cu costul forței de muncă din Turcia, țara reprezentativă propusă de reclamant, care era de peste zece ori mai mic decât costul forței de muncă al industriei Uniunii. Pentru a obține valoarea normală alternativă ar trebui adăugat profitul indicativ de 10 % utilizat de reclamant pentru stabilirea prețului indicativ. CCCME a subliniat că o astfel de valoare normală ar conduce la o marjă de dumping mult mai mică decât marja medie de 55 % calculată de reclamant, fără a furniza un calcul real.

(84) CCCME a repetat observațiile și afirmațiile descrise în considerentele 82 și 83 și în cadrul audierii și al comunicării transmise după etapa provizorie.

(85) În ceea ce privește presupusele deficiențe enumerate în considerentul 82, Comisia a considerat că CCCME trebuie să fi înțeles greșit datele incluse în plângere și metodologia utilizată pentru stabilirea valorii normale în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază: (a) Atunci când reclamantul a afirmat că plăcile din oțel reprezintă peste 40 % din costul de producție al TEO, acesta a făcut referire la costul unui TEO asamblat cu toate componentele interne. Potrivit plângerii, aceste componente reprezintă 17 % din costul de producție al TEO (47). Însă reclamantul și-a bazat calculul marjei de dumping pe turnuri albe, adică turnuri fără componentele interne, excluzând astfel și costul forței de muncă pentru asamblare. Prin urmare, Comisia a considerat că ponderea mai mare a plăcilor de oțel din costul de producție în calculul valorii normale se poate explica în mod rezonabil. (b) Costul materiilor prime suportat de industria Uniunii nu este, ca atare, determinant pentru construirea valorii normale. În conformitate cu practica Comisiei, sunt importante costurile suportate de producătorul-exportator sau, în cazul în care valoarea normală este construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, costurile din țara reprezentativă. Comisia a considerat că reclamantul a furnizat suficiente elemente de probă (și anume, capturi de ecran ale statisticilor oficiale privind importurile Turciei) (48) care susțin prețul unitar al plăcilor de oțel utilizat pentru construirea valorii normale. (c) Reclamantul și-a fundamentat nivelul de profit utilizat în calcularea valorii normale pe informațiile financiare ale celor trei producători de TEO din Turcia (49). Prin urmare, Comisia a considerat că profitul utilizat de reclamant a fost suficient de bine justificat. (d) CCCME a sugerat că valorile de referință, care au fost considerabil mai mari decât costul producătorilor din Uniune, ar trebui corectate. Astfel cum se explică la litera (b) din prezentul considerent, metodologia prevăzută la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază se bazează pe stabilirea unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate, iar costurile rezultate nu trebuie să fie neapărat aceleași cu costurile producătorilor din Uniune.

(86) În ceea ce privește metodologia alternativă sugerată de CCCME, descrisă în considerentul 83, Comisia a observat că o astfel de construire a valorii normale ar fi incompatibilă cu dispozițiile articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. În plus, Comisia a observat că abordarea CCCME pare inconsecventă. În cazul în care costul anumitor materiale din Turcia depășea costurile suportate de industria Uniunii, CCCME a propus utilizarea costului mai mic al industriei Uniunii ca valoare de referință. Totuși, în cazul în care costul din Turcia a fost mai mic, în special costul forței de muncă, CCCME a sugerat utilizarea costului din Turcia ca valoare de referință. În plus, astfel cum se explică în considerentul 85, reclamantul s-a bazat în mod corect pe costurile dintr-o țară reprezentativă pentru construirea valorii normale.

(87) Pe baza motivelor detaliate în considerentele 85 și 86, Comisia a respins afirmațiile formulate de CCCME menționate în considerentele 82, 83 și 84.

(88) Astfel cum se explică în continuare, Comisia a concluzionat în prezenta anchetă că, pe baza elementelor de probă disponibile și având în vedere lipsa de cooperare a GC, a fost adecvată aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

(89) În observațiile sale cu privire la deschiderea anchetei, CCCME a afirmat, de asemenea, că plângerea s-a bazat în mare măsură pe raport care, potrivit CCCME, a fost redactat cu scopul de a facilita depunerea de plângeri pentru industria europeană. Acest scop arată că raportul nu ar fi putut fi elaborat cu obiectivitate. CCCME a adăugat că, din cauza scopului său, raportul nu îndeplinește standardele privind elementele de probă imparțiale și obiective și elementele cu o valoare probatorie suficientă. CCCME a susținut, de asemenea, că raportul omite în mod deliberat circumstanțe, elemente și concluzii factuale și nu este obiectiv.

(90) În plus, CCCME a susținut că raportul a fost publicat în 2017, inclusiv conținutul și referințele din 2016 și din anii anteriori. Cu toate acestea, ancheta în curs a fost deschisă la 21 octombrie 2020, perioada de anchetă privind dumpingul derulându-se între luna iulie 2019 și luna iunie 2020. Prin urmare, potrivit CCCME, raportul nu reflectă potențialele distorsiuni din cursul PA. În special, CCCME a susținut că capitolul referitor la oțel din raport acoperă perioada până în 2017, iar plângerea nu arată că distorsiunile respective ar continua să fie prezente în anii următori, inclusiv în PA.

(91) Comisia a observat că raportul este un document cuprinzător bazat pe elemente de probă ample și obiective, incluzând acte legislative, reglementări și alte documente oficiale de politică publicate de autoritățile chineze, rapoarte ale unor părți terțe din partea organizațiilor internaționale, studii academice și articole elaborate de cercetători, precum și alte surse independente fiabile. Întrucât raportul a fost pus la dispoziția publicului în decembrie 2017, orice parte interesată a avut numeroase posibilități de a prezenta obiecții, completări sau observații cu privire la acesta și la elementele de probă pe care se bazează. Până în prezent, nicio parte nu a furnizat niciun element de probă care să demonstreze că sursele utilizate în raport ar fi eronate.

(92) În ceea ce privește PA, Comisia a observat că, deși a fost publicat în 2017, raportul s-a bazat în mare parte pe cel de al 13-lea plan cincinal al Chinei, aplicabil în perioada 2016-2020, acoperind așadar PA.

(93) În plus, CCCME a afirmat că noțiunea de distorsiuni semnificative contravine legislației OMC, deoarece o astfel de noțiune nu există în temeiul articolului 2.2 din Acordul antidumping al OMC („Acordul privind PAD”). Articolul 2.2 din Acordul privind PAD limitează condițiile în care valoarea normală poate fi construită în condițiile în care nu există „nicio vânzare în cadrul operațiunilor comerciale normale pe piața internă a țării exportatoare” sau „din cauza situației speciale a pieței sau a volumului scăzut al vânzărilor pe piața internă a țării exportatoare”. Distorsiunile semnificative nu sunt enumerate la articolul 2.2 din Acordul privind PAD. În plus, CCCME a susținut că articolul 2.2 din Acordul privind PAD nu permite construirea valorii normale pe baza unor valori de referință internaționale sau dintr-o țară reprezentativă, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, deoarece permite doar utilizarea „costului de producție din țara de origine, plus o sumă rezonabilă pentru cheltuielile administrative, costurile de vânzare și alte costuri generale și profituri” la construirea valorii normale.

(94) Comisia a considerat că dispozițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) sunt pe deplin compatibile cu obligațiile Uniunii în cadrul OMC. Astfel cum a fost clarificat în mod explicit de organul de apel al OMC în cazul DS473 Uniunea Europeană – Măsurile antidumping instituite asupra biomotorinei din Argentina, legislația OMC permite utilizarea datelor dintr-o țară terță, ajustate în mod corespunzător, atunci când această ajustare este necesară și justificată. Existența unor distorsiuni semnificative face ca prețurile și costurile din țara exportatoare să fie inadecvate pentru construirea valorii normale. În aceste condiții, prezenta dispoziție prevede construirea costurilor de producție și de vânzare pe baza unor prețuri sau valori de referință nedistorsionate, inclusiv cele dintr-o țară reprezentativă adecvată, cu un nivel de dezvoltare similar cu cel al țării exportatoare. În consecință, Comisia a respins această afirmație.

(95) CCCME a adăugat că articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază pare să încalce articolul 2.2.1.1 din Acordul privind PAD, deoarece, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, Comisia are dreptul de a nu lua în considerare costul de producție și de vânzare din țara exportatoare și de a utiliza direct aceste date dintr-o țară terță. Acest lucru contravine dispozițiilor prevăzute la articolul 2.2.1.1. Din Acordul privind PAD, care prevede că: „costurile trebuie să fie în mod normal calculate pe baza evidențelor exportatorului sau producătorului care face obiectul anchetei, cu condiția ca aceste evidențe să fie ținute în concordanță cu principiile contabile general acceptate în țara exportatoare și să reflecte în mod rezonabil costurile asociate producerii și vânzării produsului respectiv”. În sprijinul afirmației sale, CCCME a făcut trimitere la jurisprudența OMC, în special la cazul DS473 Uniunea Europeană – Măsurile antidumping instituite asupra biomotorinei din Argentina („DS473”), care a stabilit că autoritățile însărcinate cu ancheta trebuie să utilizeze costurile produsului suportate efectiv de producători sau exportatori pentru calcularea valorilor normale construite și raportul grupului special în cazul DS494 Uniunea Europeană – Metodologii de ajustare a costurilor II (Rusia) („DS494”).

(96) Comisia a reamintit că niciuna dintre cazurile din cadrul OMC citate anterior nu se referea la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază și la condițiile de aplicare a acestuia. În plus, situațiile de fapt care stau la baza cazurilor respective sunt diferite de situația și de criteriile care determină aplicarea metodologiei în temeiul acestei dispoziții din regulamentul de bază. În ceea ce privește litigiul din cadrul OMC UE – Metodologii de ajustare a costurilor II, Comisia a reamintit că atât UE, cât și Rusia au contestat constatările grupului special, care, prin urmare, nu sunt definitive și, în conformitate cu jurisprudența constantă a OMC, nu au niciun statut juridic, deoarece nu au fost aprobate de membrii OMC. În orice caz, raportul grupului special a considerat în mod special că dispozițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază sunt în afara domeniului de aplicare al litigiului. Grupul special a constatat că aceste dispoziții sunt diferite în esență și au implicații juridice diferite față de dispozițiile de la articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, care au făcut obiectul litigiului respectiv, și că dispozițiile de la articolul 2 alineatul (6a) nu le-au înlocuit pe cele de la articolul 2 alineatul (5) atunci când au fost introduse (50). Prin urmare, aceste constatări nu au nicio importanță pentru evaluarea compatibilității articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază cu normele OMC relevante. Din aceste motive, această afirmație a fost respinsă.

(97) CCCME a reiterat afirmațiile de mai sus în observațiile sale la prima notă. Suzhou Titan a aprobat, de asemenea, toate observațiile de mai sus formulate de CCCME în observațiile sale la prima notă.

(98) În plus, CCCME a susținut în observațiile sale la prima notă că industria turnurilor eoliene este orientată spre piață, întrucât majoritatea producătorilor sunt privați, o serie de materii prime sunt importate din străinătate, iar prețurile de achiziție ale componentelor interne (51) sunt negociate direct cu producătorii europeni de turbine eoliene OEM.

(99) Comisia a remarcat că, odată ce se stabilește că, din cauza existenței unor distorsiuni semnificative în țara exportatoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă din țara exportatoare, valoarea normală se construiește prin referire la prețuri sau la valori de referință nedistorsionate dintr-o țară reprezentativă adecvată, pentru fiecare producător-exportator, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. Aceeași dispoziție din regulamentul de bază permite, de asemenea, utilizarea costurilor interne în cazul în care s-a stabilit în mod cert că acestea nu sunt distorsionate. Prin urmare, producătorii-exportatori au avut posibilitatea de a furniza dovezi în sprijinul faptului că costurile lor administrative/de funcționare individuale și/sau alte costuri ale factorilor de producție au fost de fapt nedistorsionate. Cu toate acestea, astfel cum se arată în considerentele 52-79 de mai sus, Comisia a stabilit existența distorsiunilor în industria turnurilor eoliene și nu a existat niciun element de probă cu privire la faptul că factorii de producție ai producătorilor-exportatori individuali sunt nedistorsionați. În consecință, afirmațiile respective au fost respinse.

(100) În plus, CCCME a susținut în observațiile sale la a doua notă că articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază impune Comisiei să efectueze o examinare individuală a distorsiunilor fiecărui producător-exportator. Potrivit CCCME, Comisia este obligată să efectueze o analiză de la caz la caz și să afle: (a) dacă presupusele distorsiuni semnificative se aplică fiecărui exportator inclus în eșantion; (b) dacă fiecare factor de producție raportat de exportatorul respectiv a fost „distorsionat” și, prin urmare, ar trebui înlocuit cu date dintr-o altă sursă; și (c) să explice de ce datele dintr-o altă sursă, referitoare la fiecare factor de producție, sunt considerate de Comisie ca fiind „nedistorsionate”.

(101) Suzhou Titan a reiterat afirmațiile de mai sus în observațiile sale la a doua notă.

(102) Astfel cum se explică în considerentul 99 de mai sus, dacă se stabilește existența unor distorsiuni semnificative, dispozițiile articolului 2 alineatul (6a) se aplică, a priori tuturor producătorilor-exportatori din RPC și se referă la toate costurile aferente factorilor lor de producție. În același timp, aceeași dispoziție din regulamentul de bază prevede utilizarea costurilor interne în măsura în care s-a stabilit în mod cert că acestea nu sunt afectate de distorsiuni semnificative.

(103) În ceea ce privește argumentul potrivit căruia Comisia ar trebui să demonstreze că costurile din țara reprezentativă sunt nedistorsionate, Comisia utilizează numai costuri care nu fac obiectul unor distorsiuni dintr-o țară reprezentativă adecvată în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază. Comisia a publicat două note la dosar cu privire la factorii de producție, oferindu-le părților ample oportunități de a prezenta observații, inclusiv prin evidențierea oricăror posibile anomalii sau a altor considerente care pot afecta factorii de producție în țara (țările) reprezentativă (reprezentative). În acest context, părțile interesate nu au pus sub semnul întrebării nivelul diferiților factori de producție din țara reprezentativă adecvată menționată în prima și a doua notă. În consecință, aceste afirmații au fost respinse.

(104) În urma primei note, Chengxi Shipyard a prezentat, de asemenea, o serie de observații cu privire la distorsiunile semnificative. În primul rând, Chengxi Shipyard a susținut că articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este incompatibil cu legislația OMC și cu hotărârile pronunțate de OSL al OMC. Chengxi Shipyard a susținut că secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei la OMC a permis în mod excepțional membrilor importatori ai OMC să utilizeze o metodologie care nu se bazează pe o comparație strictă cu prețurile sau costurile de pe piața internă ale industriei care face obiectul anchetei din China, dar că această derogare a expirat la 15 ani de la data aderării, și anume la 11 decembrie 2016. Începând cu această dată, Comisia este obligată să utilizeze metodologia standard la stabilirea valorii normale a producătorilor din țara exportatoare, adică să utilizeze numai prețurile și costurile de pe piața internă din țara exportatoare, cu excepția cazului în care alte dispoziții ale acordurilor OMC, inclusiv ale Acordului privind PAD, permit altceva.

(105) Chengxi Shipyard a adăugat, de asemenea, că nu există dispoziții în legislația OMC care să permită neutilizarea metodologiei standard în cazul Chinei. Chengxi Shipyard a adăugat că condițiile prevăzute la articolul 2 din Acordul privind PAD, în special la articolul 2.2.1 din acesta, nu sunt compatibile cu condițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Chengxi Shipyard a clarificat faptul că metodologia prevăzută la articolul 2 din Acordul privind PAD nu permite utilizarea altor informații decât cele din țara exportatoare pentru stabilirea valorii normale. În cazul în care, în circumstanțe excepționale, valoarea normală trebuie să fie construită, datele referitoare la costul de producție, costurile VAG și profituri trebuie să fie obținute din surse din țara exportatoare. În sprijinul afirmațiilor de mai sus, Chengxi Shipyard a citat hotărârea pronunțată în litigiului OMC UE-Biomotorină (Argentina), care impunea Comisiei să utilizeze costurile raportate în evidențele producătorului/exportatorului în conformitate cu articolul 2.2.1.1 din Acordul privind PAD.

(106) Această afirmație a fost deja discutată în considerentele 94-96 de mai sus. În ceea ce privește argumentul privind Protocolul de aderare a Chinei, Comisia reamintește că, în cadrul procedurilor antidumping referitoare la produsele originare din China, părțile din secțiunea 15 a Protocolului de aderare a Chinei la OMC care nu au expirat continuă să se aplice la stabilirea valorii normale, atât în ceea ce privește standardul economiei de piață, cât și în ceea ce privește utilizarea unei metodologii care nu se bazează pe o comparație strictă cu prețurile sau costurile din China. În consecință, aceste argumente au fost respinse.

(107) În plus, Chengxi Shipyard a susținut că presupusele distorsiuni nu sunt bine demonstrate și, chiar dacă ar exista, ele nu afectează toate aspectele costurilor sale. Prin urmare, nu este necesar ca toate costurile să fie ajustate sau stabilite pe o bază diferită. Chengxi Shipyard a susținut că principalul element de probă din plângere este raportul, dar, întrucât nu există un capitol specific dedicat turnurilor eoliene, constatările raportului nu pot fi tratate în mod automat ca fiind aplicabile industriei turnurilor eoliene.

(108) În ceea ce privește argumentul potrivit căruia raportul nu include un capitol specific privind turnurile eoliene, Comisia a observat că existența distorsiunilor semnificative care conduc la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază nu este legată de existența unui capitol sectorial specific care să vizeze produsul care face obiectul anchetei. Raportul descrie diferite tipuri de distorsiuni prezente în RPC, care sunt transversale și afectează întreaga economie chineză, prin urmare și prețurile și/sau materiile prime și costurile de producție aferente produsului care face obiectul anchetei. Astfel cum se explică în considerentele 58-79 de mai sus, sectorul turnurilor eoliene este supusă mai multor intervenții guvernamentale descrise în raport (prin planurile cincinale și alte documente, distorsiuni privind materiile prime, distorsiuni financiare etc.), care sunt enumerate și menționate în mod explicit în prezentul regulament. În plus, raportul nu este singura sursă de elemente de probă utilizată de Comisie pentru constatările sale, întrucât există elemente de probă suplimentare utilizate în acest scop. Considerentele 58-74 de mai sus au detaliat, de asemenea, o serie de distorsiuni existente în sectorul turnurilor eoliene și/sau care afectează materiile prime și factorii de producție și altfel decât prin distorsiunile semnificative descrise deja în raport. Circumstanțele pieței și politicile și planurile subiacente care generează distorsiunile semnificative afectează încă sectorul turnurilor eoliene și costurile de producție implicate în acesta. Nicio parte nu a prezentat elemente de probă care să demonstreze contrariul. În consecință, acest argument a fost respins.

(109) În plus, Chengxi Shipyard a afirmat că cele șase criterii necesare pentru a dovedi existența unor distorsiuni semnificative fie nu au fost incluse în plângere, fie nu au fost aplicabile în cazul său. Printre criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, criteriile prevăzute la prima, a patra, a cincea și a șasea liniuță nu au fost menționate și susținute de elemente de probă în plângere. În ceea ce privește a doua liniuță, Chengxi Shipyard a analizat rând pe rând producătorii chinezi de turnuri eoliene (OEM) enumerați de reclamant (a se vedea considerentul 54) și a ajuns la concluzia că informațiile fie nu sunt justificate în mod corespunzător, fie nu mai sunt de actualitate. Chengxi Shipyard a adăugat că, chiar dacă toate aceste informații sunt corecte, nu există nicio modalitate de a stabili proporția exactă dintre producătorii de turnuri eoliene aflați în proprietatea statului și întreprinderile private. De asemenea, a observat că cei mai mari producători de turnuri eoliene, inclusiv Titan Wind, Shanghai Taisheng, Dajin Heavy Industry, Tianneng Heavy Industries și CS Wind sunt toți întreprinderi private.

(110) În ceea ce privește elementul menționat la articolul 2 alineatul (6a) litera (b) a treia liniuță, Chengxi Shipyard a afirmat că ancheta SUA privind turnurile eoliene la scară industrială originare, printre altele, din Republica Populară Chineză a arătat subvenționarea a două societăți specifice, care nu poate fi extrapolată la ceilalți producători de turnuri eoliene. Chiar dacă Comisia constată că există distorsiuni semnificative în ceea ce privește anumite aspecte ale costurilor Chengxi Shipyard, celelalte aspecte ale costurilor care nu s-au dovedit a fi distorsionate în mod semnificativ ar trebui să fie, totuși, utilizate la construirea valorii normale. Întrucât, potrivit Chengxi Shipyard, cele șase elemente de mai sus nu au fost susținute în mod corespunzător în plângere, nu există niciun element de probă care să arate că piața turnurilor eoliene din oțel este denaturată în sine.

(111) În final, Chengxi Shipyard a afirmat că, chiar dacă Comisia constată că există distorsiuni semnificative în ceea ce privește anumite aspecte ale costurilor sale, celelalte aspecte ale costurilor care nu s-au dovedit a fi distorsionate în mod semnificativ ar trebui să fie, totuși, utilizate la construirea valorii normale.

(112) Ca răspuns la afirmația privind elementele de probă suficiente în etapa de deschidere a anchetei, Comisia reamintește că secțiunea 3 din avizul de deschidere se referea la o serie de elemente de pe piața chineză a turnurilor eoliene pentru a demonstra că piața a fost afectată de distorsiuni în cadrul lanțului valoric al turnurilor eoliene din RPC. Prin urmare, Comisia a considerat că elementele de probă enumerate în avizul de deschidere erau suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete pe baza articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Stabilirea existenței efective a unor distorsiuni semnificative și utilizarea ulterioară a metodologiei prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază au loc doar în momentul comunicării constatărilor provizorii și/sau finale. În acest caz, chiar dacă s-a constatat că anumite informații privind distorsiunile furnizate de reclamant nu mai erau de actualitate, Comisia a considerat că elementele de probă prezentate de reclamant cu privire la distorsiunile semnificative sunt suficiente pentru a deschide ancheta pe această bază. Avizul de deschidere a specificat în mod clar acest lucru în secțiunea 3, în conformitate cu obligația prevăzută la articolul 2 alineatul (6a) litera (e) din regulamentul de bază. În consecință, afirmația Chengxi Shipyard a fost respinsă.

(113) În final, Chengxi Shipyard a reamintit că articolul 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază precizează că: „Distorsiunile semnificative sunt acele distorsiuni care apar atunci când prețurile sau costurile raportate, incluzând costul materiilor prime și al energiei, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului” (subliniere adăugată). Chengxi Shipyard a susținut că intervenția statului în industria turnurilor eoliene din China nu este substanțială, ea având ca scop consolidarea capacității de producere a energiei din surse regenerabile atât în RPC, cât și în restul lumii. Chengxi Shipyard propune o definire a termenului „substanțial” potrivit căreia acesta să se refere la o intervenție a statului care este arbitrară. În schimb, atunci când intervenția vizează corectarea unei disfuncționalități a pieței, aceasta nu ar trebui considerată „substanțială”. Potrivit Chengxi Shipyard, poluarea generată de energia din surse neregenerabile este o externalitate negativă și nu există nicio posibilitate ca terții să oprească sau să reducă această poluare prin intermediul pieței, întrucât nu există o „piață a poluării” în cadrul căreia acești terți să poată plăti fabrica pentru a-și reduce poluarea. În această situație, statul trebuie să intervină pentru a corecta disfuncționalitatea pieței prin instituirea unor taxe de poluare sau subvenționarea energiei din surse regenerabile pentru a-și reduce costurile și pentru a se asigura că întreprinderile adoptă energia din surse regenerabile nepoluantă. Prin urmare, potrivit Chengxi Shipyard, subvenționarea producției de surse regenerabile de energie nu este o intervenție substanțială, deoarece servește unui interes superior, acela al limitării poluării la nivel mondial. Ca atare, aceasta nu constituie o distorsiune semnificativă în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază.

(114) În ceea ce privește observația Chengxi Shipyard cu privire la conceptul de „intervenție substanțială a statului”, Comisia a observat că, în scopul stabilirii existenței unor distorsiuni semnificative, nu este relevant dacă scopul subvențiilor este de a contribui la un rezultat pozitiv din punct de vedere social, ecologic sau economic, deoarece acest lucru ar fi arbitrar. În schimb, importanța subvențiilor este evaluată ca fiind substanțială, și anume că are o valoare mare. În acest context, cuvântul „substanțial” ar trebui interpretat în conformitate cu definiția standard, însemnând „dimensiune, valoare sau importanță mare”. În consecință, această afirmație a fost respinsă.

(115) În urma comunicării constatărilor finale, mai multe părți interesate au prezentat observații cu privire la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

(116) GC a susținut, în primul rând, că raportul este viciat, iar deciziile bazate pe acesta nu au un temei juridic și factual. Mai precis, GC a susținut că are îndoieli că raportul ar reprezenta poziția oficială a Comisiei. În ceea ce privește faptele, potrivit autorităților chineze, raportul le prezintă denaturat, unilateral și fără vreo legătură cu realitatea. În plus, faptul că Comisia a emis rapoarte de țară pentru câteva țări selectate ridică semne de întrebare cu privire la clauza națiunii celei mai favorizate („CNF”). În plus, în opinia GC, faptul că Comisia s-a bazat pe elementele de probă din raport nu este în conformitate cu spiritul unei legi echitabile și juste, deoarece echivalează efectiv cu judecarea cauzei înainte de proces.

(117) În al doilea rând, GC a susținut că construirea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază este incompatibilă cu Acordul privind PAD, în special cu articolul 2.2 din Acordul privind PAD, care prevede o listă exhaustivă a situațiilor în care valoarea normală poate fi construită, „distorsiunile semnificative” nefiind enumerate printre aceste situații. În plus, utilizarea datelor dintr-o țară reprezentativă adecvată este, potrivit GC, incompatibilă cu articolul VI alineatul (1) litera (b) din GATT și cu articolul 2.2.1.1 din Acordul privind PAD, care impun utilizarea costului de producție din țara de origine pentru construirea valorii normale.

(118) În al treilea rând, GC a susținut că practicile de investigație ale Comisiei în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază sunt incompatibile cu normele OMC, întrucât Comisia, încălcând articolul 2.2.1.1 din Acordul privind PAD, nu a luat în considerare evidențele producătorului chinez fără a stabili dacă aceste evidențe sunt în conformitate cu principiile contabile general acceptate în China. În acest sens, GC a reamintit că organul de apel în cazul DS473 și grupul special în cazul DS494 au afirmat că, în conformitate cu articolul 2.2.1.1 din Acordul privind PAD, atât timp cât evidențele ținute de exportatorul sau de producătorul care face obiectul anchetei corespund – în limite acceptabile – în mod corect și fiabil tuturor costurilor reale suportate de producătorul sau exportatorul respectiv pentru produsul în cauză, se poate considera că acestea „țin seama în mod rezonabil de cheltuielile de producție și de vânzare ale produsului respectiv”, iar autoritatea de anchetă ar trebui să utilizeze aceste evidențe pentru a stabili costurile de producție ale producătorilor care fac obiectul anchetei.

(119) În al patrulea rând, GC a susținut că Comisia ar trebui să fie consecventă și să examineze pe deplin dacă există așa-numite denaturări ale pieței în țara reprezentativă. Acceptarea cu ușurință a datelor țării reprezentative fără o astfel de evaluare reprezintă „standarde duble”. Același lucru este valabil, în opinia GC, pentru evaluarea prețului și a costurilor industriei Uniunii.

(120) În ceea ce privește primul punct referitor la stadiul raportului în conformitate cu legislația UE, Comisia a reamintit că articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază nu prevede un format specific pentru rapoartele privind distorsiunile semnificative, și nici nu definește un canal de publicare. Comisia a reamintit că raportul este un document tehnic bazat pe fapte, utilizat doar în contextul anchetelor în materie de apărare comercială. Prin urmare, raportul a fost emis în mod corespunzător sub forma unui document de lucru al serviciilor Comisiei, deoarece are un caracter pur descriptiv și nu exprimă puncte de vedere, preferințe sau aprecieri cu caracter politic. Acest lucru nu îi afectează conținutul, și anume sursele obiective de informații referitoare la existența unor distorsiuni semnificative în economia chineză, relevante în scopul aplicării articolului 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază. În ceea ce privește observațiile potrivit cărora raportul ar prezenta deficiențe factuale și ar fi unilateral, acestea au fost abordate în considerentul 91 de mai sus. Ca răspuns la afirmația GC privind încălcarea clauzei națiunii celei mai favorizate, Comisia a reamintit că, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază, se întocmește un raport de țară numai în cazul în care Comisia are indicii bine întemeiate în ceea ce privește posibila existență a unor distorsiuni semnificative într-o anumită țară sau într-un anumit sector din țara respectivă. La momentul intrării în vigoare a noilor dispoziții de la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, în decembrie 2017, Comisia dispunea de astfel de indicii privind existența unor distorsiuni semnificative în cazul Chinei. Comisia a publicat, de asemenea, un raport privind distorsiunile din Rusia în octombrie 2020 (52) și, după caz, pot urma și alte rapoarte. În plus, Comisia a reamintit că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a), rapoartele nu sunt obligatorii. Articolul 2 alineatul (6a) litera (c) descrie condițiile în care Comisia emite rapoarte de țară, iar potrivit articolului 2 alineatul (6a) litera (d), reclamanții nu sunt obligați să utilizeze raportul și, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e), existența unui raport de țară nu reprezintă o condiție pentru deschiderea unei anchete în temeiul articolului 2 alineatul (6a). În conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (e), o bază suficientă pentru deschiderea anchetei este ca reclamanții să aducă suficiente elemente de probă din care să reiasă existența unor distorsiuni semnificative într-o țară și ca acestea să îndeplinească criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) litera (b). Prin urmare, normele privind distorsiunile semnificative specifice fiecărei țări se aplică tuturor țărilor, fără nicio distincție și indiferent de existența unui raport de țară. Prin urmare, prin definiție, normele privind distorsiunile specifice țărilor nu încalcă clauza națiunii celei mai favorizate.

(121) În ceea ce privește al doilea și al treilea argument referitoare la presupusa incompatibilitate a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază cu dreptul OMC, în special cu dispozițiile articolelor 2.2 și 2.2.1.1 din Acordul privind PAD, precum și cu constatările din cazurile DS473 și DS494, aceste argumente au fost deja abordate în considerentele 94 și 96 de mai sus.

(122) În ceea ce privește al patrulea punct, prin care se solicită Comisiei să se asigure că datele privind țările terțe utilizate în procedurile sale nu sunt afectate de denaturări ale pieței, Comisia a reamintit că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, procedează la construirea valorii normale pe baza datelor alese, altele decât prețurile și costurile interne din țara exportatoare, numai în cazul în care stabilește că aceste date sunt cele mai adecvate pentru a reflecta prețurile și costurile nedistorsionate. În acest proces, Comisia are obligația de a utiliza numai date nedistorsionate. În această privință, părțile interesate sunt invitate să transmită observații privind sursele propuse pentru stabilirea valorii normale în etapele inițiale ale anchetei. Decizia finală a Comisiei privind datele nedistorsionate care ar trebui să fie utilizate pentru a calcula valoarea normală ține pe seama de aceste observații. În ceea ce privește solicitarea GC adresată Comisiei de a evalua posibilele distorsiuni de pe piața internă a UE, Comisia nu a considerat acest punct relevant în contextul evaluării existenței unor distorsiuni semnificative în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

(123) În consecință, Comisia a respins argumentele prezentate de GC.

(124) CCCME și-a reiterat argumentele prezentate în considerentele 89 și 90 de mai sus cu privire la raport, susținând că argumentația Comisiei din considerentul 91 este circulară. Totuși, CCCME nu a furnizat niciun alt element de probă cu privire la raport, cu excepția afirmației potrivit căreia planurile cincinale din China sunt doar documente orientative care exprimă opinii de politică pentru viitor. Astfel, în opinia CCCME, planurile nu sunt obligatorii, având în vedere și faptul că nu sunt adoptate în același mod ca legile sau decretele. În plus, CCCME a subliniat că documente similare se regăsesc și în Europa, inclusiv printre documentele de politică ale Comisiei.

(125) În plus, în ceea ce privește compatibilitatea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază cu dreptul OMC, CCCME a susținut că noțiunea de „distorsiuni semnificative” inclusă la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază nu apare în nicio normă prevăzută în Acordul privind PAD al OMC sau în GATT 1994. În special, conceptul de „distorsiuni semnificative” nu se încadrează în niciuna dintre categoriile prevăzute la articolul 2.2 din Acordul privind PAD al OMC. În ceea ce privește utilizarea datelor dintr-o țară terță, CCCME a susținut că, deși, potrivit organului de apel din cazul DS473, utilizarea datelor provenite dintr-o sursă din afara țării exportatoare nu este interzisă, Comisia pare să ignore faptul că organul de apel a subliniat, de asemenea, că „acest lucru nu înseamnă totuși că o autoritate de anchetă poate să înlocuiască pur și simplu costul de producție din țara de origine cu costul din afara acesteia”, precum și că „atunci când se bazează pe informații din afara țării pentru a stabili «costul de producție din țara de origine» în conformitate cu articolul 2.2 din Acordul privind PAD, o autoritate de anchetă trebuie să se asigure că informațiile respective sunt utilizate pentru a ajunge la «costul de producție din țara de origine», ceea ce ar putea necesita ca autoritatea de anchetă să adapteze aceste informații”. Prin urmare, în opinia CCCME, abordarea Comisiei pare să fie inconsecventă cu obligația UE prevăzută la articolul 2.2 din Acordul privind PAD al OMC.

(126) În plus, CCCME a susținut că articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază ar încălca, de asemenea, articolul 2.2.1.1 din Acordul privind PAD al OMC, în condițiile în care Comisia pare să repete aceleași greșeli ca în cazul DS473, deoarece constatările și raționamentele sale din prezenta anchetă par a fi foarte similare cu cele din cazul referitor la biomotorină. Comisia a constatat că prețurile oțelului, ca materie primă principală în producția turnurilor eoliene, sunt distorsionate în China, iar prețurile oțelului plătite de producătorii de turnuri eoliene sunt expuse unor distorsiuni sistemice. Astfel, potrivit CCCME, pe baza constatării organului de apel în cazul UE–Biomotorină (Argentina), Comisia ar putea să încalce și articolul 2.2.1.1 din Acordul privind PAD al OMC.

(127) În plus, CCCME a reamintit că articolul 2 alineatul (6a) al treilea paragraf din regulamentul de bază prevede în mod clar că evaluarea privind chestiunea distorsiunilor semnificative se efectuează separat pentru fiecare exportator și producător, singura excepție fiind aplicarea eșantionării. În consecință, CCCME nu a fost de acord cu afirmația Comisiei menționată în considerentul 102, potrivit căreia, „dacă se stabilește existența unor distorsiuni semnificative, dispozițiile articolului 2 alineatul (6a) se aplică a priori tuturor producătorilor-exportatori din China și se referă la toate costurile aferente factorilor lor de producție” și a solicitat Comisiei să își îmbunătățească practicile în acest sens.

(128) În ceea ce privește afirmația CCCME referitoare la caracterul neobligatoriu al documentelor de planificare ale Chinei, Comisia a reamintit că sistemul de planificare chinez stabilește priorități și prevede obiective asupra cărora trebuie să se concentreze administrațiile centrale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative, care acoperă practic toate sectoarele economice, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul de guvernanță inferior corespunzător. După cum se descrie în detaliu în raport, obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au, de fapt, caracter obligatoriu, sistemul de planificare având drept rezultat alocarea de resurse sectoarelor desemnate de guvern ca fiind strategice sau importante din punct de vedere politic, în loc să fie alocate în conformitate cu forțele pieței (53).

(129) În ceea ce privește argumentele CCCME privind compatibilitatea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază cu Acordul privind PAD și cu constatările OSL, acestea au fost deja abordate în considerentele 94 și 96, incluzând și explicația potrivit căreia cazul DS473 nu se referea la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. În ceea ce privește afirmația potrivit căreia conceptul de „distorsiuni semnificative”, inclus la articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, nu apare în nicio normă din Acordul privind PAD al OMC sau din GATT 1994, Comisia a reamintit că regulamentul de bază, inclusiv articolul 2 alineatul (6a), este un act de drept derivat al UE, în conformitate cu articolul 288 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Dreptul Uniunii nu impune ca sursele sale, inclusiv legislația secundară, de exemplu regulamentele, să se bazeze pe dreptul internațional public sau să fie legate de obligații care decurg din dreptul internațional public, cum ar fi Acordul privind PAD sau Protocolul de aderare a Chinei la OMC.

(130) În ceea ce privește afirmația referitoare la evaluarea individuală a distorsiunilor semnificative pentru fiecare exportator, CCCME s-a limitat la exprimarea dezacordului față de poziția Comisiei, fără a aduce argumente noi. Prin urmare, Comisia și-a confirmat poziția menționată în considerentele 99 și 102 de mai sus.

(131) Chengxi Shipyard și-a reiterat argumentele referitoare la incompatibilitatea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază cu dreptul OMC descris în considerentul 104 de mai sus, subliniind că răspunsul Comisiei din considerentele 94 și 96 este foarte general și nu explică în mod clar temeiul juridic din acordurile OMC în sprijinul aplicării articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, ca derogare de la disciplina generală stabilită în mod clar în acordul OMC și în hotărârea OSL din cazul DS473. Astfel, Chengxi Shipyard a dedus din declarația Comisiei că aceasta justifică compatibilitatea articolului 2 alineatul (6a) cu acordurile OMC pe baza părții rămase din secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei la OMC, subliniind că, în lipsa unei motivări clare a punctului de vedere al Comisiei, comunicarea acesteia nu îndeplinește standardele legale de motivare adecvată care să îi justifice decizia de a aplica articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază.

(132) În plus, Chengxi Shipyard a susținut că nu s-a demonstrat că societatea face obiectul unor distorsiuni semnificative, în principal din trei motive: (i) deciziile comerciale ale societății nu sunt influențate în mod direct de PCC, o constatare care este valabilă în pofida faptului că președintele Consiliului de administrație și directorul general al Chengxi Shipyard sunt membri ai PCC și dețin funcțiile de secretar și secretar adjunct al Comitetului de partid la nivelul societății; (ii) participația statului sau reprezentanții statului prezenți în Consiliul de administrație nu indică faptul că deciziile comerciale ale societății nu răspund la semnalul cererii și al ofertei de pe piață sau că activitatea sa nu este orientată către piață; (iii) intervenția statului nu echivalează cu o distorsiune semnificativă a prețurilor, iar Comisia nu a demonstrat că pretinsele intervenții transversale ale GC conduc la distorsiuni semnificative ale factorilor de producție și, prin urmare, afectează costul și prețul în funcționarea Chengxi Shipyard.

(133) În ceea ce privește argumentele Chengxi Shipyard privind compatibilitatea cu articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază cu normele OMC, Comisia își reiterează opinia potrivit căreia dispozițiile articolului 2 alineatul (6a) sunt pe deplin compatibile cu obligațiile Uniunii în cadrul OMC. Motivele care stau la baza poziției Comisiei sunt indicate în mod clar în considerentul 94 de mai sus. În mod similar, Comisia a afirmat deja în considerentul 106 că, în cadrul procedurilor antidumping referitoare la produse originare din China, părțile din secțiunea 15 a Protocolului de aderare a Chinei la OMC care nu au expirat continuă să se aplice la stabilirea valorii normale, atât în ceea ce privește standardul economiei de piață, cât și în ceea ce privește utilizarea unei metodologii care nu se bazează pe o comparație strictă cu prețurile sau costurile din China. Chengxi Shipyard pare să confunde obligația de a indica motivele aplicării pe fond a articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază cu o pretinsă obligație de a explica temeiul juridic al OMC care susține aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază, ceea ce nu este relevant, pe lângă faptul că este incorect (a se vedea, de asemenea, considerentul 129 de mai sus). În consecință, argumentul Chengxi Shipyard potrivit căruia comunicarea Comisiei nu respectă standardele legale de motivare adecvată a fost respins.

(134) Afirmațiile Chengxi Shipyard cu privire la lipsa de elemente de probă care să arate că societatea face obiectul unor distorsiuni semnificative au fost deja abordate în detaliu în considerentul 108 de mai sus. În plus, Comisia a reamintit că existența unor distorsiuni semnificative care conduc la aplicarea articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază nu este legată de existența unui element faptic specific sau a unor informații privind o piață specifică care acoperă produsul în cauză. În acest sens, astfel cum se arată în considerentele 52-79, Comisia a stabilit în cadrul prezentei anchete existența unor distorsiuni semnificative în industria turnurilor eoliene și în sectoarele factorilor de producție aferenți. Utilizarea costurilor interne pentru construirea valorii normale este permisă de articolul 2 alineatul (6a) litera (a) numai în cazul în care în cursul anchetei se stabilește în mod cert că aceste costuri nu sunt distorsionate. Totuși, în această privință, Chengxi Shipyard nu a prezentat niciun element de probă cert care să ateste că factorii săi de producție sunt nedistorsionați. În consecință, afirmația Chengxi Shipyard a fost respinsă.

(135) Având în vedere cele de mai sus, elementele de probă disponibile au arătat că prețurile sau costurile produsului în cauză, inclusiv costurile materiilor prime, ale energiei și ale forței de muncă, nu sunt rezultatul forțelor de pe piața liberă, deoarece sunt afectate de intervenția substanțială a statului în sensul articolului 2 alineatul (6a) litera (b) din regulamentul de bază, astfel cum rezultă din impactul efectiv sau potențial al unuia sau al mai multor elemente relevante menționate. Pe această bază și în lipsa oricărei cooperări din partea GC, Comisia a concluzionat că nu este adecvat să se utilizeze prețurile și costurile de pe piața internă pentru a stabili valoarea normală în acest caz. În consecință, Comisia a procedat la construirea valorii normale exclusiv pe baza costurilor de producție și de vânzare care reflectă prețuri sau valori de referință nedistorsionate, cu alte cuvinte, în acest caz, pe baza costurilor corespunzătoare de producție și de vânzare dintr-o țară reprezentativă adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) litera (a) din regulamentul de bază, astfel cum se arată în secțiunea următoare.

3.2.2. Țara reprezentativă

3.2.2.1. Observații generale

(136) Alegerea țării reprezentative s-a bazat pe următoarele criterii, în temeiul articolului 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază: — un nivel de dezvoltare economică asemănător celui din RPC. În acest scop, Comisia a utilizat țări cu un venit național brut pe cap de locuitor („VNB pe cap de locuitor”) asemănător celui din RPC, potrivit datelor din baza de date privind clasificarea țărilor a Băncii Mondiale (54); — fabricarea produsului în cauză în țara respectivă; — disponibilitatea datelor publice relevante în țara reprezentativă; — în cazul în care există mai multe țări reprezentative posibile, ar trebui să se acorde prioritate, dacă este cazul, țării cu un nivel adecvat de protecție socială și a mediului.

(137) Astfel cum se explică în considerentele 50 și 51, Comisia a publicat