ANEXA IV

EFICIENȚA ENERGETICĂ

Tabelul 1

Contribuția națională și traiectoria orientativă pentru consumul de energie primară și finală

Element de raportare Specificație Unitate Indicator Definiția contribuției în materie de economii pentru 2030 (1) O n/a Descrierea contribuției pentru 2030 și traiectoria orientativă pentru perioada 2021-2030 O n/a Valoarea contribuției în materie de economii pentru 2030 O Transpunerea în nivel absolut al consumului de energie primară (PEC) O ktep Transpunerea în nivel absolut al consumului de energie finală (FEC) O ktep X-3 (4) X-2 Progresele înregistrate înspre realizarea traiectoriei orientative 2021-2030 în PEC (2) O ktep Progresele înregistrate înspre realizarea traiectoriei orientative 2021-2030 în FEC (2) O ktep Nivelul de referință al PIB-ului, în cazul în care contribuția este stabilită ca obiectiv de reducere a intensității emisiilor de gaze cu efect de seră Ocaz Milioane de euro, volume concatenate (3) Observații generale privind contribuția națională și traiectoria orientativă pentru consumul de energie primară și finală (5) V Legendă: X = anul de raportare, O = obligatorii, Ocaz = obligatorii, dacă este cazul; V = voluntare. Note:





Tabelul 2

Reperele și indicatorii de progres ai strategiei pe termen lung pentru renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale – parcul imobiliar

Numărul de clădiri (6) Suprafața totală (m2) (7) Consumul de energie primară al clădirilor (TJ) (8) Consumul de energie finală al clădirilor (TJ) (8) Emisiile directe de GES în clădiri (tCO2e) Emisiile totale de GES în clădiri (tCO2e) Alți indicatori (9) 2020 X-3 X-2 2020 X-3 X-2 2020 X-3 X-2 2020 X-3 X-2 2020 X-3 X-2 2020 X-3 X-2 2020 X-3 X-2 Specificație Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Clădiri rezidențiale Din care clădiri cu cele mai slabe performanțe (10) Clădiri nerezidențiale Din care clădiri cu cele mai slabe performanțe Clădiri publice (11) Din care clădiri cu cele mai slabe performanțe Legendă: Ocaz = obligatorii, dacă este cazul. Note:





Tabelul 3

Reperele și indicatorii de progres ai strategiei pe termen lung pentru renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale – rate de renovare (12)

Numărul de clădiri renovate Suprafața totală renovată (m2) (13) Rata de renovare (14) Rata echivalentă a renovării aprofundate (16) X-3 X-2 X-3 X-2 X-3 X-2 X-3 X-2 Specificație Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp Odisp V V Clădiri rezidențiale Minoră Moderată Aprofundată Total Clădiri rezidențiale – cu cele mai slabe performanțe Minoră Moderată Aprofundată Total Clădiri nerezidențiale Minoră Moderată Aprofundată Total Clădiri nerezidențiale – cu cele mai slabe performanțe Minoră Moderată Aprofundată Total Clădiri publice (15) Minoră Moderată Aprofundată Total Clădiri publice – cu cele mai slabe performanțe Minoră Moderată Aprofundată Total Legendă: X = anul de raportare; Ocaz = obligatorii, dacă este cazul; V = voluntare. Note:





Tabelul 4

Reperele și indicatorii de progres ai strategiei pe termen lung pentru renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale – alți indicatori

Repere și indicatori de progres ai strategiei pe termen lung pentru renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale Descriere Obiectiv (17) Anul-țintă Progrese înregistrate înspre realizarea obiectivului Indicator de progres (dacă este cazul) (18) Denumirea indicatorului de monitorizare a progreselor (19) Unitate X-3 X-2 Ocaz Ocaz Ocaz Ocaz Ocaz Ocaz Ocaz Ocaz Ocaz Reper/indicator de progres 1 Reper/indicator de progres 2 Adăugați rânduri suplimentare, după caz Legendă: X = anul de raportare; O = obligatori. Note





Tabelul 5

Reperele și indicatorii de progres ai strategiei pe termen lung pentru renovarea parcului național de clădiri rezidențiale și nerezidențiale – contribuțiile la obiectivele de eficiență energetică ale Uniunii

Specificație Descriere Vă rugăm să descrieți modul în care progresele înregistrate înspre atingerea reperelor din cadrul strategiei de renovare pe termen lung au contribuit la atingerea obiectivelor de eficiență energetică ale Uniunii în conformitate cu Directiva 2012/27/UE O Legendă: O = obligatorii.





Tabelul 6

Informații actualizate privind alte obiective naționale legate de eficiența energetică, astfel cum au fost raportate în planul național integrat privind energia și clima

Denumirea obiectivului național Descriere Progrese înregistrate înspre realizarea obiectivului (20) Impactul preconizat al obiectivului stabilit (21) Ocaz Ocaz Ocaz Ocaz Obiectiv național 1 Obiectiv național 2 Adăugați rânduri suplimentare, după caz Note: Ocaz = obligatorii, dacă este cazul.

(1) statele membre trebuie să aleagă dintre următoarele opțiuni: consumul de energie primară; consumul de energie finală; economiile de energie primară; economiile de energie finală; intensitatea energetică.

(2) PEC și FEC conform indicatorilor Eurostat ai bilanțurilor energetice complete [nrg_bal_c] – Consumul de energie primară și finală (Europa 2020-2030). Vă rugăm să consultați definițiile PEC și FEC (ca indicatori de monitorizare pentru Directiva privind eficiența energetică) din cea mai recentă versiune a Ghidului privind bilanțul energetic de pe site-ul Eurostat (a se vedea capitolul „Indicatori complementari”).

(3) An de referință 2015 (la cursurile de schimb din 2015).

(4) X-3 nu se aplică pentru primele rapoarte intermediare din 2023.

(5) statele membre pot furniza explicații suplimentare cu privire la contribuția națională și traiectoria orientativă pentru consumul de energie primară și finală, inclusiv metodologia pe care au utilizat-o.

(6) „Clădire” înseamnă o construcție cu acoperiș și pereți în care energia este utilizată pentru a se regla climatul interior [articolul 2 alineatul (1) din Directiva 2010/31/UE], în timp ce anexa I la aceeași directivă definește, în scopul calculării performanței energetice a clădirilor, următoarea clasificare pe categorii: (a) clădiri unifamiliale de diferite tipuri; (b) blocuri de apartamente; (c) birouri; (d) clădiri de învățământ; (e) spitale; (f) hoteluri și restaurante; (g) construcții sportive; (h) clădiri pentru servicii de comerț en gros și cu amănuntul; (i) alte tipuri de clădiri cu consum energetic (punctul 5 din anexa I la Directiva 2010/31/UE).

(7) Suprafața utilizată ca dimensiune de referință pentru evaluarea performanței energetice a unei clădiri, calculată ca sumă a suprafețelor utile ale spațiilor din anvelopa clădirii specificată pentru evaluarea performanței energetice.

(8) Astfel cum este luată în considerare la calculul performanței energetice a clădirilor definit în Directiva 2010/31/UE.

(9) Astfel cum sunt prezentați în strategia națională de renovare pe termen lung. Acești alți indicatori ar putea reflecta numărul de clădiri și/sau suprafața totală (m2) pe clase de performanță energetică, pe perioade de construcție, pe dimensiuni ale clădirilor, pe zone climatice, numărul certificatelor de performanță energetică pe tipuri de clădiri și/sau pe clase de performanță energetică, o prezentare generală a capacităților din sectorul construcțiilor, ponderea sistemului de încălzire în sectorul clădirilor pe tip de sisteme de încălzire etc. Alte externalități ar putea fi utilizate și pentru a oferi o imagine mai bună a sectorului clădirilor, cum ar fi investițiile pentru renovarea parcului existent, ponderea din PIB a construcțiilor, aspectele legate de sănătate etc.

(10) Astfel cum sunt definite în strategia națională de renovare pe termen lung. Recomandarea (UE) 2019/786 a Comisiei privind renovarea clădirilor oferă exemple pentru a determina segmentele cu cele mai slabe performanțe din parcul imobiliar național: (a) stabilirea unui prag specific, cum ar fi o categorie de performanță energetică (de exemplu, sub „D”); (b) utilizarea unei cifre a consumului de energie primară (exprimată în kWh/m2 pe an); sau chiar (c) vizarea clădirilor construite înainte de o anumită dată (de exemplu, înainte de 1980).

(11) Recomandarea (UE) 2019/786 a Comisiei privind renovarea clădirilor clarifică faptul că articolul 2a alineatul (1) litera (e) din Directiva 2010/31/UE vizează toate clădirile publice (și nu doar clădirile organismelor publice care sunt deținute și ocupate de administrația centrală). Politicile și acțiunile prevăzute la articolul 2a alineatul (1) litera (e) din Directiva 2010/31/UE ar trebui să includă, de exemplu, clădirile ocupate (de exemplu închiriate sau care fac obiectul unui contract de leasing) de autorități locale sau regionale și clădirile deținute de administrația centrală și de autoritățile regionale sau locale, dar care nu sunt neapărat ocupate de acestea.

(12) Prin renovare energetică se înțelege schimbarea unuia sau mai multor elemente ale clădirii [anvelopa clădirii și sistemele tehnice ale clădirii conform articolului 2 alineatul (9) din Directiva europeană privind performanța energetică a clădirilor], având potențialul de a afecta în mod semnificativ cantitatea de energie calculată sau măsurată necesară pentru a se asigura necesarul de energie în condițiile utilizării normale a clădirii, care presupune, între altele, energia utilizată pentru încălzire, răcire, ventilație, apă caldă și iluminat.

(13) Suprafața utilizată ca dimensiune de referință pentru evaluarea performanței energetice a unei clădiri, calculată ca sumă a suprafețelor utile ale spațiilor din anvelopa clădirii specificate pentru evaluarea performanței energetice.

(14) Rata de renovare se referă la suprafața cumulată a clădirilor afectate [m2] aferentă tuturor clădirilor care au fost supuse unei renovări energetice în anul calendaristic X-3 sau X-2, pentru diferite amplori ale renovării, împărțită la suprafața totală [m2] a parcului imobiliar din aceeași perioadă.

Amploarea renovării poate fi definită ca fiind „minoră” (economii de 3 % ≤ x ≤ 30 %), „moderată” (economii de 30 % < x ≤ 60 %) și „aprofundată” [renovare care transformă o clădire sau o unitate de clădire (a) înainte de 1 ianuarie 2030, într-o clădire al cărei consum de energie este aproape egal cu zero (b) începând cu 1 ianuarie 2030, într-o clădire cu emisii zero].

Rata totală a renovării energetice este definită ca suma tuturor ratelor de renovare ale amplorii vizate.

Definiția clădirilor al căror consum de energie este aproape egal cu zero este conformă cu definițiile naționale oficiale ale clădirilor al căror consum de energie este aproape egal cu zero care transpun articolul 9 din Directiva 2010/31/UE, urmând definiția-cadru de la articolul 2 din Directiva 2010/31/UE: „Clădire al cărei consum de energie este aproape egal cu zero înseamnă o clădire cu o performanță energetică foarte ridicată, stabilită în conformitate cu anexa I. Necesarul de energie aproape egal cu zero sau foarte scăzut ar trebui să fie acoperit, într-o foarte mare măsură, cu energie din surse regenerabile, inclusiv cu energie din surse regenerabile produsă la fața locului sau în apropiere.”

(15) Recomandarea (UE) 2019/786 a Comisiei privind renovarea clădirilor clarifică faptul că articolul 2a alineatul (1) litera (e) din Directiva 2010/31/UE vizează toate clădirile publice (și nu doar clădirile organismelor publice care sunt deținute și ocupate de administrația centrală). Politicile și acțiunile prevăzute la articolul 2a alineatul (1) litera (e) din Directiva 2010/31/UE ar trebui să includă, de exemplu, clădirile ocupate (de exemplu închiriate sau care fac obiectul unui contract de leasing) de autorități locale sau regionale și clădirile deținute de administrația centrală și de autoritățile regionale sau locale, dar care nu sunt neapărat ocupate de acestea.

(16) Rata echivalentă a renovării aprofundate egalizează/ponderează ratele de renovare la amploarea renovării aprofundate și poate fi calculată cu ajutorul următoarei formule: Rata echivalentă a renovării aprofundate = [(amploarea renovării minore)*(rata de renovare minoră) + (amploarea renovării moderate)*(rata de renovare moderată) + (amploarea renovării aprofundate)*(rata de renovare aprofundată)]/(amploarea renovării aprofundate)] – toți factorii în %.

Amploarea renovării reprezintă raportul dintre energia primară economisită și energia primară totală înainte de renovarea părții respective din parc.

(17) Poate fi cantitativ sau calitativ

(18) În cazul în care obiectivul este cuantificabil, statele membre trebuie să furnizeze o indicație privind progresele înregistrate, împreună cu cele mai recente informații disponibile. Indicatorii de raportare trebuie determinați pe baza obiectivelor naționale

(19) statele membre trebuie să precizeze o valoare și un an de bază, după caz, dacă acest lucru contribuie la demonstrarea progreselor înregistrate.

(20) statele membre trebuie să furnizeze informații actualizate cu privire la progresele înregistrate până la situația actuală. În cazul în care au fost stabilite obiective, ar trebui să se ofere o prezentare generală a principalelor acțiuni și a reperelor atinse. În cazul în care nu au fost stabilite obiective, ar trebui să se furnizeze informații actualizate cu privire la stabilirea sau nestabilirea de obiective, precum și o descriere a obiectivelor stabilite.

(21) statele membre trebuie să descrie impactul preconizat al obiectivelor stabilite și calendarul acestora.