2.

În capitolul III se adaugă următoarea parte: „III.3. DETERMINAREA ACIDITĂȚII VOLATILE A BĂUTURILOR SPIRTOASE 1. Domeniu de aplicare Metoda a fost validată printr-un test interlaboratoare pe rom, brandy, rachiu de tescovină și rachiu de fructe, la niveluri variind între la 30 mg/l și 641 mg/l. 2. Referințe normative ISO 3696: 1987 Apă pentru uzul laboratoarelor de analiză – Specificații și metode de testare. 3. Definiții 3.1. Aciditatea volatilă se calculează prin scăderea acidității fixe din aciditatea totală. 3.2. Aciditatea totală reprezintă suma acidităților titrabile. 3.3. Aciditatea fixă reprezintă aciditatea reziduului rămas după evaporarea până la uscare a băuturii spirtoase. 4. Principiu Aciditatea totală și aciditatea fixă sunt determinate prin titrare sau prin potențiometrie. 5. Reactivi și materiale Pe durata analizei, dacă nu se specifică altfel, se utilizează doar reactivi cu grad analitic recunoscut și apă de cel puțin gradul 3, conform definiției din ISO 3696:1987. 5.1. Soluție de hidroxid de sodiu (NaOH) 0,01 M 5.2. Soluție indicator mixt: Se cântărește 0,1 g de carmin indigo și 0,1 g de roșu de fenol. Se dizolvă în 40 ml apă și se completează până la 100 ml cu etanol. 6. Aparatură și echipamente Aparatură indirectă de laborator, sticlărie gradată A și următoarele: 6.1. Pompă de apă 6.2. Evaporator de tip rotativ sau o baie cu ultrasunete 6.3. Echipament pentru titrate potențiometrică (opțional) 7. Prelevare și probe Probele se depozitează la temperatura camerei înainte de analiză. 8. Mod de lucru 8.1. Aciditate totală 8.1.1. Pregătirea probei Băutura spirtoasă se iradiază cu ultrasunete (ultrasonicare) sau se agită timp de două minute în vid pentru a se elimina dioxidul de carbon, dacă este necesar. 8.1.2. Titrare Se pipetează 25 ml din băutura spirtoasă într-un balon Erlenmeyer de 500 ml. Se adaugă aproximativ 200 ml de apă distilată fiartă și răcită (proaspăt pregătită zilnic) și 2-6 picături de soluție indicator mixt (5.2). Se titrează cu soluție de hidroxid de sodiu 0,01 M (5.1) până când culoarea galben-verzui devine violet în cazul băuturii spirtoase incolore și, respectiv, culoarea galben-maroniu devine roșu-maroniu în cazul băuturii spirtoase maronii. Titrarea se poate realiza, de asemenea, prin potențiometrie, până la pH 7,5. Se notează cu n1 ml volumul soluției de hidroxid de sodiu 0,01 M adăugate. 8.1.3. Calculare Aciditatea totală (AT), exprimată în miliechivalenți pe litru de băutură spirtoasă, este egală cu 0,4 × n1. Aciditatea totală (AT′), exprimată în miligrame de acid acetic pe litru de băutură spirtoasă, este egală cu 24 × n1. 8.2. Aciditate fixă 8.2.1. Pregătirea probei Se lasă să se evapore 25 ml din băutura spirtoasă până la uscare: Se pipetează 25 ml din băutura spirtoasă într-o placă cilindrică de evaporare cu fundul plat cu diametru de 55 mm. În timpul primei ore de evaporare, placa de evaporare se plasează pe capacul unei băi de apă la fierbere în așa fel încât lichidul să nu fiarbă, întrucât fierberea ar conduce la pierderi prin stropire. Se finalizează uscarea așezând placa de evaporare într-un cuptor de uscare la 105 °C timp de două ore. Se lasă placa de evaporare să se răcească într-un desicator. 8.2.2. Titrare Se dizolvă reziduul rămas după evaporarea cu apă distilată fiartă și răcită (proaspăt pregătită zilnic), se completează până la un volum de circa 100 ml și se adaugă 2-6 picături de soluție indicator mixt (5.2). Se titrează cu soluție de hidroxid de sodiu 0,01 M (5.1). Titrarea se poate realiza, de asemenea, prin potențiometrie, până la pH 7,5. Se notează cu n2 ml volumul soluției de hidroxid de sodiu 0,01 M adăugate. 8.2.3. Calculare Aciditatea fixă (AF), exprimată în miliechivalenți pe litru de băutură spirtoasă, este egală cu 0,4 × n2. Aciditatea fixă (AF), exprimată în miligrame de acid acetic pe litru de băutură spirtoasă, este egală cu 24 × n2. 9. Calcularea acidității volatile 9.1. Se exprimă în miliechivalenți pe litru: Fie: AT = aciditatea totală în miliechivalenți pe litru AF = aciditatea fixă în miliechivalenți pe litru Aciditatea volatilă, AV, în miliechivalenți pe litru, este egală cu: AT – AF 9.2. Se exprimă în miligrame de acid acetic pe litru: Fie: AT′ = aciditatea totală în miligrame de acid acetic pe litru AF′ = aciditatea fixă în miligrame de acid acetic pe litru Aciditatea volatilă, AV, în miligrame de acid acetic pe litru, este egală cu: AT′ – AF′ 9.3. Se exprimă în grame de acid acetic pe hl de alcool pur 100 % vol și este egală cu: unde A este tăria alcoolică în volume a băuturii spirtoase. 10. Caracteristici de performanță ale metodei (precizia) 10.1. Rezultate statistice ale testului interlaboratoare Următoarele date au fost obținute dintr-un studiu internațional de performanță a metodei efectuat cu proceduri acceptate la nivel internațional [1] [2]. Anul testului interlaboratoare 2000 Numărul de laboratoare 18 Numărul de probe 6

Probe A B C D E F Numărul laboratoarelor reținute după eliminarea rezultatelor excepționale 16 18 18 14 18 18 Numărul rezultatelor excepționale (laboratoare) 2 4 Numărul rezultatelor acceptate 32 36 36 28 36 36 Mean value [mg/L] 272* 241* 30 591* 641* 46 107 492 Deviația standard de repetabilitate, sr [mg/l] 8,0 3,6 15,0 3,7 6,7 8,5 Deviația standard relativă de repetabilitate, RSDr [%] 3,1 11,8 2,4 8,0 6,2 1,7 Limită de repetabilitate, r [mg/L] 23 10 42 10 19 24 Deviația standard de reproductibilitate, sR [mg/L] 8,5 8,4 25,0 4,55 13,4 24,4 Deviația standard relativă de reproductibilitate, RSDR [%] 3,3 27,8 4,1 9,9 12,5 5,0 Limita de reproductibilitate, R [mg/L] 24 23 70 13 38 68 Tipuri de probe: A Rachiu de prune; nivel de ramificare * B Rom I; duplicate oarbe C Rom II; nivel de ramificare* D Șliboviță; duplicate oarbe E Brandy; duplicate oarbe F Rachiu de tescovină; duplicate oarbe [1] „Protocol for the Design, Conduct and Interpretation of Method- Performance Studies”, Horwitz, W. (1995) Pure and Applied Chemistry 67, 332-343. [2] Horwitz, W. (1982) Analytical Chemistry 54, 67A-76A”.