RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 59/168

DECIZIA (UE) 2016/289 A COMISIEI

din 8 iunie 2015

privind ajutorul de stat SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N) pe care Slovenia intenționează să îl pună în aplicare în favoarea Cimos Group

[notificată cu numărul C(2015) 3770]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

având în vedere decizia prin care Comisia a decis să inițieze, în ceea ce privește ajutorul de stat SA.37792 (2013/N), procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile sus menționate (3) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1. PROCEDURĂ

(1) Prin scrisoarea din 21 noiembrie 2013, Slovenia a notificat Comisiei ajutorul de restructurare pe care intenționa să îl pună în aplicare în favoarea Cimos Group (denumită în continuare „Cimos” sau „întreprinderea”) (4). Măsura notificată a fost precedată de acordarea unui ajutor de salvare, aprobat de Comisie la 2 iulie 2013 (5).

(2) Prin scrisoarea din 9 aprilie 2014, Comisia a informat Slovenia că a decis să inițieze în ceea ce privește ajutorul procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). Slovenia a prezentat observații cu privire la decizia Comisiei prin scrisoarea din 10 iunie 2014 și a furnizat informații suplimentare prin scrisorile din 24 septembrie 2014 și 3 octombrie 2014. Comisia s-a întâlnit cu autoritățile slovene la 4 noiembrie 2014. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 18 decembrie 2014, la care Slovenia a răspuns la 30 ianuarie 2015.

(3) Decizia Comisiei de a iniția procedura oficială de investigare a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză.

(4) Comisia a primit observații de la o parte interesată și le-a transmis Sloveniei, căreia i s-a oferit posibilitatea de a reacționa. Slovenia nu a răspuns la observațiile părții interesate.

(5) Prin scrisoarea din 27 ianuarie 2015, Slovenia a renunțat la dreptul prevăzut la articolul 3 din Regulamentul nr. 1/1958 privind adoptarea prezentei decizii în limba slovenă și a fost de acord ca versiunea lingvistică autentică a deciziei să fie cea în limba engleză (7).

2. DESCRIERE

2.1. BENEFICIARUL

(6) Cimos este un producător de componente pentru industria autovehiculelor, cu sediul în Slovenia, fiind una dintre cele mai mari întreprinderi industriale din Slovenia și un angajator important. Acesta a raportat recent vânzări anuale de peste 400 de milioane EUR și are 6 855 de angajați, dintre care peste 2 500 în Slovenia (8).

(7) În afară de activitatea sa principală, întreprinderea a fost activă, de asemenea, în alte sectoare, prin intermediul diviziilor sale „Construcții mașini și utilaje” („Mașini”) și „Energie și utilaje agricole” („Agricultură”). Recent, Cimos a vândut diviziile respective sau le-a integrat în divizia „Autovehicule”, care reprezintă în prezent unica activitate economică a întreprinderii.

(8) Slovenia estimează că întreprinderea Cimos are o cotă pe piața europeană mai mică de 15 % pentru cele mai multe familii de produse, cu excepția carcaselor centrale și a coroanelor directoare pentru ajutajele sistemelor turbo, a căror cotă de piață este estimată la 17 % și, respectiv, 21 %. Printre concurenții principali ai întreprinderii Cimos se numără întreprinderile Edscha și FlexNGate, Le Bélier, Streit și NWS.

(9) Începând cu 31 august 2014, Cimos este alcătuită dintr-o întreprindere-mamă, Cimos d.d., și din 21 de filiale care își desfășoară activitatea în Slovenia, Croația, Franța, Germania, Serbia, Bosnia și Rusia. Structura organizațională a întreprinderii Cimos este prezentată în figura de mai jos. Structura organizațională a întreprinderii Cimos

(10) Statul sloven deține indirect – prin intermediul unor întreprinderi controlate de stat sau a unor municipalități – peste 39 % din acțiunile Cimos. Începând cu 31 august 2014, structura acționariatului și de control a fost următoarea: Tabelul 1 Structura acționariatului întreprinderii Cimos Acționar Acțiuni deținute (%) Control Modra Zavarovalnica d.d. 21,4 Public Banka Koper d.d. 20,4 Privat Cimos d.d. 13,3 Privat Kovinoplastika Lož d.d. 13,1 Privat D.S.U. d.o.o. 6,9 Public Alte întreprinderi 24,9 Public și privat Sursa: Planul de restructurare

(11) În ultimii ani, întreprinderea s-a confruntat cu dificultăți financiare semnificative. Cimos a generat profituri scăzute în 2010 și 2011, raportând pierderi nete semnificative în valoare de 97,9 milioane EUR în 2012 și 122 de milioane EUR în 2013. Prin urmare, activele nete au devenit negative, scăzând la minus 103,3 milioane EUR în 2013. Creanțele (datoriile pe termen lung și pe termen scurt), care se aflau deja la un nivel ridicat în anii precedenți, au crescut în continuare în 2013, iar efectul de levier a crescut din cauza scăderii activelor nete. Situația lichidităților s-a deteriorat, întrucât raportul dintre activele circulante și pasivele curente a scăzut de la 0,85 în 2010 la 0,5 în 2013. Datele financiare selecționate ale întreprinderii sunt prezentate în tabelul 2. Tabelul 2 Datele financiare selecționate ale Cimos Group în perioada 2010-2013 (milioane EUR) 2013 2012 2011 2010 Venituri din vânzări 409,2 445,6 480,7 444,8 Rezultat net – 122,0 – 97,9 3,4 4,1 Active nete – 103,3 22,5 139,3 133,1 Datorii 610,4 569,3 581,6 594,2 Raportul actual 0,5 0,54 0,85 0,85 Sursa: Situațiile financiare consolidate pentru următoarele exerciții: 2013, 2012, 2011 și 2010.

(12) Dificultățile cu care se confruntă întreprinderea Cimos se datorează, în principal, problemelor grave de lichiditate și îndatorării excesive. În perioada 2000-2008, întreprinderea a crescut rapid, fiind finanțată, în principal, prin împrumuturi externe. Creșterea a fost urmată de o scădere a cererii, legată atât de criza economică, cât și de deciziile de investiții neadecvate și de administrarea defectuoasă. Prin urmare, întreprinderea a acumulat datorii semnificative și s-a aflat în incapacitatea de a-și refinanța sau de a-și plăti datoriile financiare.

(13) De asemenea, Cimos are datorii comerciale considerabile care afectează lanțul de aprovizionare și pun în pericol însăși existența întreprinderii în cazul în care furnizorii ar lua măsurile necesare pentru a-și limita expunerea.

2.2. PROCESUL DE RESTRUCTURARE A DATORIEI

(14) În iunie 2012, Cimos a semnat un acord cu băncile sale pentru amânarea rambursării datoriei. Acordul a fost prelungit de mai multe ori, însă întreprinderea nu a reușit să recâștige lichidități pe cont propriu și, în aprilie 2013, a trebuit să solicite ajutor pentru salvare din partea statului pentru a evita falimentul.

(15) Ulterior, întreprinderea a negociat cu consorțiul băncilor creditoare („Clubul de bănci”) un acord-cadru de restructurare cuprinzător (denumit în continuare „MRA”), care urma să definească termenii și condițiile unei restructurări voluntare a datoriilor. Restructurarea voluntară a datoriei a fost principalul element al planului de restructurare notificat de Slovenia în noiembrie 2013. Întreprinderea Cimos preconiza că MRA va fi semnat până la sfârșitul anului 2013.

(16) Cu toate acestea, în februarie 2014, în urma primirii unui raport de audit, conducerea Cimos a luat cunoștință de faptul că întreprinderea îndeplinește criteriile de insolvabilitate prevăzute de dreptul sloven în ceea ce privește insuficiența capitalului. Clubul de bănci avea preocupări sporite cu privire la posibilitatea realizării restructurării voluntare și a încheierii MRA. În special, acestea erau preocupate de faptul că o mare parte a sarcinii de restructurare le revenea creditorilor principali și că restructurarea operațională necesară nu era abordată suficient în planul de restructurare.

(17) Pentru a răspunde acestor preocupări, băncile creditoare au decis să nu urmărească încheierea MRA, ci să inițieze o procedură de decontare obligatorie (denumită în continuare „CS”) supravegheată de instanță pentru a asigura participarea mai multor părți interesate, inclusiv clienți, furnizori și alți creditori, la restructurarea într-o mai mare măsură și cu obligații mai ferme a întreprinderii decât în cadrul procesului voluntar prevăzut de MRA. La 3 iunie 2014, instanța a impus întreprinderii Cimos procedura de decontare obligatorie. În paralel, băncile creditoare au inițiat discuții cu alte părți interesate pentru a se pune de acord cu privire la contribuția acestora la restructurare.

(18) Întrucât creditorii CS au ajuns la o concluzie cu privire la condițiile obligatorii de restructurare a datoriilor și la contribuția altor părți interesate (statul, clienții, furnizorii, locatorul și băncile din afara CS), planul de restructurare notificat inițial, care s-a bazat pe MRA, a trebuit să fie actualizat pentru a ține seama de rezultatele CS (9). Prin urmare, la 3 octombrie 2014, Slovenia a prezentat planul de restructurare actualizat (10).

(19) În temeiul dreptului sloven, un element-cheie al CS este prezentarea în fața instanței a planului de restructurare financiară (denumit în continuare „PFR”), care stabilește condițiile convenite pentru restructurare. Creditorii CS au prezentat PFR la 3 noiembrie 2014. Potrivit Sloveniei, odată ce PFR a fost prezentat, acesta nu mai poate fi modificat. Slovenia a confirmat faptul că toate grupurile de părți interesate și-au asumat PFR.

(20) PFR a fost examinat de un evaluator comercial autorizat independent, care, în conformitate cu legislația slovenă în materie de insolvență, a emis un aviz prin care confirmă că întreprinderea Cimos este insolvabilă, că există o probabilitate mai mare de 50 % ca punerea în aplicare a PFR să permită restructurarea financiară a Cimos și să conducă la solvabilitatea și lichiditatea acesteia pe termen scurt și pe termen lung și că există o probabilitate mai mare de 50 % ca creditorii Cimos să ofere condiții de rambursare a creanțelor proprii mai favorabile decât dacă întreprinderea ar fi inițiat procedura de faliment. Evaluatorul a constatat că, în caz de faliment, creditorii financiari obișnuiți ar recupera 3,88 % din creanțele lor, în timp ce, în caz de decontare obligatorie, aceștia ar recupera 23,94 % din creanțele lor.

2.3. MĂSURILE NOTIFICATE

(21) Planul de restructurare actualizat prevede punerea în aplicare a măsurilor prezentate în continuare.

(22) Măsura 1: Reducerea cu 60 % (21,7 milioane EUR) a creanței statului asupra Cimos, rezultată din ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții, prin conversia acesteia în acțiuni, restul de 40 % (14,5 milioane EUR) urmând a fi plătit pe o perioadă de 10 ani, la o rată a dobânzii EURIBOR de + 2,5 %.

(23) Măsura 2: Reducerea cu 60 % (23,4 milioane EUR) a creanței statului asupra Cimos, rezultată din alte garanții (11), prin conversia acesteia în acțiuni, restul de 40 % (15,6 milioane EUR) urmând a fi plătit pe o perioadă de 10 ani, la o rată a dobânzii EURIBOR + 2,5 %.

(24) Măsura 3: Combinarea unei reduceri cu 60 % a datoriei (122 de milioane EUR) prin conversia creanțelor bancare în acțiuni, pentru unele bănci aplicându-se o marjă de ajustare (35,7 milioane EUR (12)), cu o reeșalonare a datoriei rămase (99,5 milioane EUR) pe o perioadă de 10 ani, la o rată a dobânzii EURIBOR + 2,5 %. Tabelul 3 Rezumatul măsurilor 1-3 (milioane EUR) Denumirea creditorului Principalul nerambursat Conversia creanțelor în acțiuni Marjă de ajustare Datorie rămasă Măsura 1 Ministerul Finanțelor 36,2 (21,7) — 14,5 Măsura 2 Republica Slovenia 39,0 (23,4) — 15,6 Măsura 3 DUTB 65,8 (39,5) — 26,3 SID Banka 47,5 (1,0) (27,5) 19 Banka Celje d.d. 42,4 (25,5) — 16,9 NLB 26,8 (16,1) — 10,7 Abanka Vipa d.d. 23,2 (13,9) — 9,3 International Finance Corporation (IFC) 22,1 (13,3) — 8,8 Gorenjska Banka d.d. 15,5 (9,3) — 6,2 NKBM 5,7 (3,4) — 2,3 Total măsura 3 249 (122) (27,5) 99,5 Sursa: Planul de restructurare.

(25) Măsura 4: O nouă facilitate privind capitalul, în valoare de 39,5 milioane EUR, care constă din: (i) un împrumut comercial acordat de bănci [„băncile care furnizează fonduri noi” (13)] în valoare de 20 de milioane EUR, cu o dobândă la rata EURIBOR pe 6 luni + 5 % pe an, însoțit de o garanție; și (ii) un împrumut acordat de clienții privați ai întreprinderii [„clienții care furnizează fonduri noi” (14)] în valoare de 19,5 milioane EUR, fără garanții și fără dobândă.

(26) Măsura 5: Restructurarea voluntară a datoriei de către furnizori (15), cu un impact financiar de 21,8 milioane EUR.

(27) Măsura 6: Restructurarea voluntară a datoriei de către locator (16), cu un impact financiar de 6 milioane EUR.

(28) Măsura 7: Reeșalonarea voluntară a creanțelor de către băncile din afara CS (17), cu un impact financiar estimat în valoare de 3 milioane EUR.

(29) Măsura 8: Finanțarea de către clienți a cheltuielilor de capital, sub forma unui împrumut, care se ridică la 9,8 milioane EUR.

(30) Slovenia consideră că numai conversia creanței statului, rezultată din ajutorul pentru salvare acordat sub forma unei garanții, în acțiuni pentru suma de 21,7 milioane EUR (o parte din măsura 1) constituie ajutor de stat.

3. PLANUL DE RESTRUCTURARE

(31) Astfel cum se menționează în considerentul 18, planul de restructurare notificat inițial a fost actualizat pentru a ține seama de condițiile modificate de restructurare propuse în temeiul CS. Principalele caracteristici ale planului actualizat sunt aceleași cu cele prevăzute în planul notificat inițial. Modificările constau, în principal, în extinderea măsurilor de restructurare financiară pentru a include mai multe părți interesate și în consolidarea măsurilor de restructurare operațională pentru a ține seama de implicațiile CS.

(32) Conform planului, dificultățile întreprinderii își au originea în extinderea finanțată prin îndatorare, în scăderea eficacității operaționale și în încetinirea creșterii economice de pe piața autovehiculelor cauzată de criza economică și financiară mondială.

(33) Creșterea veniturilor în perioada 2000-2008 a fost, în medie, de peste 20 % pe an și a fost finanțată, în principal, prin împrumuturi externe, în majoritatea cazurilor cu credite pe termen scurt, ceea ce a condus la o necorelare între activele pe termen lung și pasivele pe termen scurt utilizate pentru a finanța activele. În perioada respectivă, datoria netă a întreprinderii a crescut de șapte ori și a rămas la un nivel ridicat din acel moment. Întreprinderea s-a găsit în imposibilitatea de a-și rambursa datoria, nemaivorbind de finanțarea necesară investițiilor de capital. De asemenea, întreprinderea Cimos a acumulat datorii comerciale considerabile, întrucât aceasta finanța operațiuni, în mare măsură, prin prelungirea termenelor de plată către furnizori. Incapacitatea de a-și plăti furnizorii la termen nu numai că se adaugă la problemele de lichiditate, ci conduce, de asemenea, la perturbarea operațiunilor, care în industria autovehiculelor se bazează pe un sistem de livrare „exact la timp”.

(34) Printre principalele motive care au condus la scăderea eficacității operaționale a întreprinderii se numără calitatea scăzută, rata de rebut ridicată, serviciile reduse pentru clienți, capacitatea excedentară care generează cheltuieli de regie ridicate, incapacitatea de a reduce cheltuielile care conduce la deteriorarea marjelor și la deficitul de aprovizionare din cauza nerespectării termenelor de plată către furnizori.

(35) Criza economică mondială și criza creditelor au condus la scăderea cererii de automobile noi și la scăderea cererii asociate de componente pentru industria autovehiculelor. Veniturile din vânzări ale întreprinderii Cimos au scăzut în 2008 și 2009, au crescut pentru puțin timp în 2010 și în 2011, scăzând din nou în 2012 și 2013. Întrucât întreprinderea nu a reușit să reducă costurile, aceasta a devenit nerentabilă și nu a fost capabilă să genereze pe cont propriu fluxuri de numerar suficiente pentru a asigura rambursarea datoriei.

(36) Pentru a combate cauzele dificultăților, Cimos a elaborat un plan de restructurare care prevede punerea în aplicare a măsurilor de restructurare financiară și operațională descrise mai jos.

(37) Perioada de restructurare nu este prevăzută explicit în planul de restructurare. Planul de restructurare prevede că restructurarea a început efectiv în februarie 2014 și că măsurile de restructurare vor fi puse în aplicare până în 2016, împreună cu toate beneficiile care urmează să fie obținute până în 2018 (este nevoie de doi până la trei ani pentru ca beneficiile unor măsuri să producă efecte conform previziunilor). Având în vedere cele de mai sus, întrucât în toate scenariile se estimează că întreprinderea va reveni la viabilitatea pe termen lung până în 2017, Comisia consideră că perioada de restructurare este cuprinsă între februarie 2014 și sfârșitul anului 2017.

3.1. RESTRUCTURAREA FINANCIARĂ

(38) Planul de restructurare notificat inițial prevedea ca statul să convertească în acțiuni creanța rezultată din ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții în valoare de 35 de milioane EUR și ca doi acționari publici ai întreprinderii Cimos, Modra Zavarovalnica d.d. and D.S.U. d.o.o. să subscrie capital suplimentar în valoare de 6,5 milioane EUR. De asemenea, planul notificat inițial prevedea conversia și reeșalonarea datoriilor bancare ale întreprinderii Cimos, pentru suma de aproximativ 250-270 de milioane EUR.

(39) Conform planului de restructurare actualizat, restructurarea creanței deținute de stat și a datoriilor bancare rămâne un element central în procesul de restructurare financiară, dar va fi efectuată în termenii modificați conveniți în temeiul CS. De asemenea, alte părți interesate, inclusiv clienți, furnizori, locatorul și băncile din afara CS, vor contribui în mod voluntar la restructurarea financiară prin reducerea creanțelor sau furnizarea de finanțare. Cu toate acestea, cei doi acționari publici nu vor mai injecta capital, astfel cum s-a preconizat în cadrul planului notificat inițial.

(40) Datoria financiară a întreprinderii Cimos constă dintr-o creanță deținută de stat față de întreprindere în ceea ce privește ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții în valoare de 36,2 milioane EUR (inclusiv dobânda acumulată), din creanțele deținute de stat față de întreprindere în valoare totală de 39 de milioane EUR în ceea ce privește alte garanții și din diferite împrumuturi deținute de o serie de bănci (18). Statul și băncile CS au fost de acord să restructureze creanța printr-o combinație între conversia creanțelor în acțiuni, marja de ajustare și reeșalonarea rambursării în condițiile descrise în considerentele 22-24. Aceasta este concepută să aducă datoriile întreprinderii la un nivel durabil și funcțional. De asemenea, aceasta va elibera resursele de numerar necesare pentru finanțarea operațiunilor și îmbunătățirea bonității întreprinderii Cimos din punct de vedere al clienților, furnizorilor și creditorii financiari.

(41) Cimos va avea nevoie de fonduri suplimentare pentru a-și finanța capitalul circulant și a rambursa sumele care rezultă din restructurarea datoriilor, aceasta reprezentând o condiție sine qua non pentru revenirea la solvabilitate și profitabilitate. În acest scop, Cimos a convenit cu băncile și cu clienții importanți ca aceștia să îi furnizeze 39,5 milioane EUR sub forma unei noi facilități privind capitalul, în condițiile descrise în considerentul 25.

(42) De asemenea, întreprinderea a încheiat acorduri cu furnizorii săi privind restructurarea voluntară a creanțelor obișnuite de funcționare în temeiul contractelor de furnizare. Acordul prevede obligația furnizorilor de a-și restructura creanțele printr-o combinație între o rambursare unică a unei părți a creanțelor proprii, o reeșalonare și o anulare a creanțelor rămase. Impactul financiar al acestei măsuri, care se ridică la 21,8 milioane EUR, corespunde datoriilor anulate ale întreprinderii Cimos.

(43) Întreprinderea Cimos a încheiat un acord cu Hypo Leasing d.o.o. (entitate care funcționează în prezent sub denumirea de Heta Asset Resolution d.o.o.), un locator, privind restructurarea voluntară a creanțelor rezultate din contractele de leasing financiar. În temeiul acordului respectiv, locatorul va beneficia de o rambursare cu caracter excepțional (inclusiv dobânzile de penalizare) în valoare de 2,3 de milioane EUR, de o anulare în valoare de 6 milioane EUR, care reprezintă impactul financiar declarat al măsurii, precum și de o reeșalonare a rambursării creanței rămase pe o perioadă de 4 de ani, cu o perioadă de grație de 1 an.

(44) În afara CS, întreprinderea Cimos a încheiat sau se află într-o etapă finală a negocierilor pentru a încheia acorduri bilaterale privind restructurarea datoriilor cu alte bănci ale întreprinderii decât cele slovene. Impactul financiar al măsurii, care constă în prelungirea scadenței creditelor, în modificarea dobânzii și într-un moratoriu privind rambursarea principalului, este estimat la 3 milioane EUR.

(45) Cheltuielile de capital (denumite în continuare „capex”) au fost reduse în ultimii ani, ca urmare a numerarului disponibil limitat, ceea ce a condus la un nivel insuficient al investițiilor și la întreținerea deficitară a echipamentului. Cimos intenționează să aducă capex la nivelul necesar în vederea realizării restructurării. Măsurile vor fi finanțate parțial de clienți și parțial de întreprinderea Cimos. Clienții au convenit să finanțeze cheltuielile legate de mașini și utilaje specifice clientului, sub forma unui împrumut în valoare de 9,8 milioane EUR acordat întreprinderii Cimos. Cimos va finanța restul cheltuielilor de capital necesare din resurse proprii.

(46) Pentru a îmbunătăți și mai mult lichiditatea, întreprinderea Cimos a ajuns la un acord cu clienții privind reducerea termenului de plată de la 30-60 de zile la o săptămână, până în iunie 2015. Se stimează că măsura va îmbunătăți lichiditatea cu aproximativ 10 milioane EUR.

(47) În cele din urmă, întreprinderea Cimos intenționează să obțină credite în valoare de 25 de milioane EUR în condițiile pieței pentru finanțarea operațiunilor în perioada 2018-2019, după sfârșitul perioadei de restructurare.

3.2. RESTRUCTURAREA OPERAȚIONALĂ

(48) În ceea ce privește restructurarea operațională, planul de restructurare notificat inițial prevedea punerea în aplicare a gestionării cu costuri reduse, consolidarea capacităților de producție, a rolurilor și a responsabilităților unităților economice, îmbunătățirea achizițiilor publice, optimizarea inventarului și restructurarea resurselor umane. Aceste măsuri sunt puse în aplicare, iar în temeiul planului actualizat au fost consolidate și extinse pentru a ține seama de implicațiile comerciale ale CS.

(49) În special, măsurile operaționale de restructurare vor avea un impact mai mare asupra numărului de angajați ai grupului, a costului forței de muncă și a cheltuielilor de regie decât s-a prevăzut inițial, pentru a genera profit net și numerar cât mai devreme posibil. Pentru atingerea acestui obiectiv, având în vedere scăderea mai mare a vânzărilor decât s-a prevăzut initial și creșterea costurilor de întreținere, se așteaptă ca măsurile modificate să genereze economii de costuri mai mari decât cele planificate inițial.

(50) Activitatea din registrele contabile ale întreprinderii va scădea în timp, întrucât se preconizează că trei sferturi dintre proiectele în curs de desfășurare vor fi finalizate până în 2019. Scăderea activității existente va trebui să fie compensată prin noi proiecte. În acest scop, întreprinderea va pune în aplicare măsuri privind vânzările, care includ, în special, păstrarea clienților pe termen lung prin cooperarea cu aceștia încă din etapa de dezvoltare a produselor, pătrunderea pe noi piețe cu produsele existente și dezvoltarea de produse noi atât pentru piețele existente, cât și pentru cele noi. Se estimează că veniturile din vânzări vor scădea în perioada 2015-2018 și vor începe să crească în 2019. Nu se preconizează ca măsurile să genereze costuri suplimentare.

(51) Cimos intenționează să reducă numărul de angajați de la 6 855 în mai 2014 la […] angajați în […], ceea ce se preconizează că va genera economii anuale de costuri de […] EUR (19). Costurile aferente plăților compensatorii sunt estimate la […] EUR] și vor fi suportate în […].

(52) Întreprinderea a decis să reducă numărul de fabrici de la 20 la 13 în perioada 2014-2016, pentru a-și consolida capacitatea de producție și a se concentra asupra activităților principale. Se preconizează că veniturile rezultate în urma înstrăinării se vor ridica la 5,1 milioane EUR și vor îmbunătăți lichiditatea. De asemenea, în perioada 2013-2014 întreprinderea Cimos și-a vândut filialele TPS Labin, TPS Novi Knezevac (divizia „Agricultură”), Litostroj Power (divizia „Energie”) și Cimos Titan (divizia „Mașini”), ceea ce a generat venituri totale de aproximativ 25 de milioane EUR.

(53) Planul prevede măsuri de îmbunătățire a calității proceselor de lucru, precum fluxul de materiale, ambalarea, utilizarea sculelor de tăiere și gestionarea stocurilor. De asemenea, vor fi puse în aplicare măsuri de îmbunătățire a proceselor de fabricație, inclusiv transformarea și relocarea anumitor linii de producție, înlocuirea sau renunțarea la anumite materiale utilizate în producție, precum și reînnoirea, repararea și înlocuirea echipamentului de lucru. Se preconizează că beneficiile anuale rezultate din punerea în aplicare a măsurilor respective vor crește de la 0,9 milioane EUR în 2015 la 5 milioane EUR după 2017.

(54) În ceea ce privește lanțul de aprovizionare, întreprinderea intenționează să reducă numărul de […], să scadă costurile de transport premium prin reducerea întârzierilor în producție pentru clienții cunoscuți, să simplifice fluxurile de materiale dintre fabrici și să reducă […] atribuind contractele prin licitație. Se estimează că reducerea preconizată a costurilor lanțului de aprovizionare se va ridica, în cele din urmă, la 5,3 milioane EUR pe an, începând cu anul 2018. Până atunci, se preconizează că economiile vor crește treptat, de la 1,8 milioane EUR în 2015 la 4,1 milioane EUR în 2017.

(55) De asemenea, întreprinderea intenționează să îmbunătățească procesul de achiziție, prin negocierea unor reduceri în funcție de volum cu furnizorii existenți […] pentru a obține prețuri mai avantajoase, precum și prin centralizarea funcției de achiziție. Problemele actuale de lichiditate i-au determinat pe mulți furnizori să refuze să încheie contracte cu Cimos, ceea ce a limitat capacitatea acesteia de a optimiza costurile prin schimbarea furnizorilor. Se preconizează că acest lucru se va schimba după ieșirea din procedura de CS. Se preconizează că beneficiile obținute în urma ameliorării procesului de achiziție se vor ridica la 11,3 milioane EUR în perioada 2015-2018.

(56) Măsurile de reducere a cheltuielilor de regie vizează, în principal, reducerea cheltuielilor cu serviciile (utilități, IT, telecomunicații, curățenie și securitate), a altor cheltuieli de funcționare (de exemplu, comisioane bancare, costuri de închiriere) și încetarea activităților conexe de promovare (donații către cluburile sportive locale). Se preconizează că măsurile vor genera economii în valoare de 0,3 milioane EUR în 2015 și de 0,6 milioane EUR pe an în anii următori.

(57) În temeiul măsurii de optimizare a inventarului, Cimos intenționează să controleze mai bine stocurile perimate, să introducă depozitarea stocurilor de mărfuri, să crească frecvența livrărilor, să reducă stocurile de materii prime și să crească stocurile de produse finite, pentru a oferi servicii mai bune clienților.

3.3. PREZENTARE GENERALĂ A COSTURILOR DE RESTRUCTURARE ȘI A SURSELOR DE FINANȚARE

(58) Conform planului de restructurare, costurile totale de restructurare se ridică la 350,7 milioane EUR și se preconizează că acestea vor fi finanțate prin intermediul unei contribuții proprii în valoare de 329 de milioane EUR și a unui ajutor de stat în valoare de 21,7 milioane EUR. Costurile de restructurare și sursele de finanțare sunt rezumate în tabelul 4. Tabelul 4 Costurile de restructurare și sursele de finanțare (milioane EUR) Element de cost de restructurare Sursa de finanțare Rambursarea creditorului comercial 113,1 Contribuția proprie declarată 329,0 Pierderi comerciale înregistrate în trecut și în 2014 65,2 Cheltuieli de capital 18,3 Ajutorul de stat notificat (conversia în acțiuni a ajutorului pentru salvare) 21,7 Rambursarea cheltuielilor de capital finanțate de client 9,8 Pierdere la cedarea Litostroj Power 17,5 Pierdere la cedarea Cimos Titan 2,5 Rambursarea datoriilor legate de Litostroj Power 21,4 Plăți compensatorii 8,4 Onorariul consilierului de restructurare 3,0 Dobânda de penalizare și incapacitatea de rambursare pentru contractele de leasing 2,3 Capital propriu limitat și rezerva minimă de numerar 49,0 Dobânda ajutorului pentru salvare 1,2 Rambursarea din fonduri noi 39,0 Costurile totale 350,7 Sursele totale de finanțare 350,7 Sursa: Planul de restructurare.

(59) Nivelul declarat al contribuției proprii se ridică la 94 % din costurile totale de restructurare.

Costurile de restructurare

(60) Din cauza lichidității limitate, Cimos a acumulat datorii comerciale considerabile, care trebuie rambursate pentru a asigura continuitatea aprovizionărilor și stabilitatea operațiunilor. Întreprinderea a rambursat datorii comerciale în valoare de 20,5 milioane EUR înainte de inițierea CS și mai are încă de rambursat suma de 92,6 milioane EUR datorată la începutul CS. Suma totală care trebuie rambursată se ridică la 113,1 milioane EUR.

(61) Începând din 2014, pierderile acumulate estimate ale întreprinderii s-au ridicat la 211,4 milioane EUR, iar capitalul propriu negativ, la 155,6 milioane EUR. Conform normelor CS, pentru ca o întreprindere restructurată să fie considerată viabilă la ieșirea din CS, capitalul propriu nu poate fi negativ. Prin urmare, pierderile acumulate trebuie să fie acoperite. Suma de mai sus trebuie ajustată cu elementele prezentate separat în tabelul 4 (pierderi la cedare, plăți compensatorii, onorariul consilierului de restructurare, dobânda de penalizare pentru contractele de leasing și rambursarea creditorilor comerciali). Soldul se ridică la 65,2 milioane EUR și reprezintă pierderi comerciale înregistrate în trecut, care trebuie acoperite în perioada de restructurare.

(62) Astfel cum se menționează în considerentul 45, capex au fost insuficiente în ultimii ani, ca urmare a lipsei de lichidități. Acest lucru a condus deseori la întârzieri în procesul de producție și la incapacitatea întreprinderii Cimos de a-și îndeplini angajamentele față de clienți. Capex prevăzute în plan sunt menite să asigure faptul că Cimos își va îndeplini obligațiile contractuale viitoare și, prin urmare, acestea sunt esențiale pentru restabilirea viabilității.

(63) O parte a capex, în cuantum de 9,8 milioane EUR, va fi finanțată de clienți sub forma unui împrumut. Împrumutul va trebui rambursat de întreprinderea Cimos și, prin urmare, constituie un cost de restructurare.

(64) La momentul vânzării filialelor sale, Litostroj Power (divizia „Energie”) și Cimos Titan (divizia „Mașini”), Cimos a recunoscut o pierdere la cedare de 20 de milioane EUR, ceea ce crește pierderile acumulate descrise în considerentul 61.

(65) Veniturile din vânzarea Litostroj Power, în cuantum de 21,4 milioane EUR, au fost utilizate de Cimos pentru a rambursa împrumuturile bancare, astfel cum prevedeau convențiile de finanțare.

(66) Concedierile planificate ca parte a restructurării operaționale vor genera costuri pentru plăți compensatorii în valoare de 8,4 milioane EUR.

(67) Întreprinderea a angajat consultanți care vor oferi asistență Consiliului director în ceea ce privește planificarea și executarea procesului de restructurare. Conform estimărilor, costurile aferente serviciilor profesionale se ridică la […] EUR.

(68) În cadrul înțelegerii încheiate cu locatorul (a se vedea considerentul 43), Cimos trebuie să plătească o parte din datorii în avans, inclusiv dobânda de penalizare.

(69) Pentru a opera pe piață pe baza meritelor proprii, nu este suficient ca Cimos să acopere pierderile acumulate. Este o practică comună în industria autovehiculelor ca unui ofertant să i se solicite de către clienți un raport datorii/capitaluri proprii suficient pentru participarea la licitație. Pentru ca Cimos să poată licita pentru comenzi, ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor de vânzări planificate și, în cele din urmă, pentru revenirea la viabilitate, aceasta trebuie să dețină o rezervă minimă de capitaluri proprii, estimată la 39 de milioane EUR. De asemenea, aceasta are nevoie de 10 milioane EUR pentru a asigura marja de siguranță de numerar necesară pentru stabilizarea lichidității și pentru recâștigarea încrederii pe piață după ieșirea din procedura de insolvență.

(70) Dobânda pentru suma pe care întreprinderea a împrumutat-o pe piață datorită ajutorului pentru salvare sub formă de garanție, acumulată până la 3 iunie 2014, și anume data începerii CS, se ridică la 1,2 milioane EUR și trebuie rambursată ca parte a restructurării.

(71) De asemenea, Cimos va trebui să ramburseze datoria care rezultă din noua facilitate privind capitalul, descrisă în considerentul 41. Costurile de restructurare aferente notificate de Slovenia, se ridică la 39 de milioane EUR.

Surse de finanțare

(72) Sursele contribuției proprii notificate includ noua facilitate privind capitalul (a se vedea considerentul 41), capex finanțate de Cimos și de client (a se vedea considerentul 45), veniturile obținute din vânzarea filialei Litostroj Power (a se vedea considerentul 52), beneficiile măsurilor de restructurare financiară descrise în secțiunea 3.1 și contribuția Cimos la restructurarea datoriilor față de furnizori (a se vedea considerentul 42). Sursele contribuției proprii sunt analizate în detaliu în secțiunea 8.8.

(73) Ajutorul de stat notificat constă în conversia în acțiuni a creanței deținute de stat asupra Cimos, rezultată din ajutorul pentru salvare acordat sub forma unei garanții, pentru suma de 21,7 milioane EUR.

3.4. RESTABILIREA VIABILITĂȚII PE TERMEN LUNG

(74) Planul de restructurare prevede restabilirea viabilității în 2015 conform scenariului realist și, respectiv, în 2017 conform scenariului pesimist, în urma punerii în aplicare a măsurilor de restructurare în perioada 2014-2016. Datele financiare previzionate conform scenariului realist sunt prezentate în tabelul 5. Tabelul 5 Datele financiare previzionate conform scenariului realist (milioane EUR) 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Vânzări nete 370,4 358,1 327,2 321,8 316,0 345,0 EBIT (câștiguri înainte de dobânzi și impozite) – 7,7 10,1 10,7 11,6 12,1 18,8 Profit net/pierderi nete – 77,8 2,1 2,9 4,2 5,0 11,1 Flux de numerar din exploatare 2,9 19,0 32,1 40,5 34,1 27,6 Capital propriu – 155,6 53,2 56,2 60,4 65,4 76,4 Rentabilitatea capitalului — 3,9 % 5,2 % 7,0 % 7,6 % 14,5 % Sursă: Planul de restructurare.

3.5. MĂSURILE COMPENSATORII

(75) Ca măsură compensatorie, întreprinderea Cimos propune înstrăinarea a trei unități economice din cadrul segmentului autovehiculelor, activitatea sa principală, și anume fabricile din […].Fabricile erau rentabile și contribuiau cu aproximativ 4 % la veniturile totale ale întreprinderii Cimos înainte de restructurare.

(76) De asemenea, întreprinderea a vândut trei unități economice conexe, și anume diviziile „Agricultură”, „Energie” și „Mașini”, care contribuiau cu aproximativ 20 % la veniturile sale totale în perioada premergătoare restructurării și erau rentabile. Tabelul 6 Performanța financiară a unităților înstrăinate înainte de restructurare 2011 2012 2013 Contribuția la veniturile Cimos (%) Profitul brut (milioane EUR) Contribuția la veniturile Cimos (%) Profitul brut (milioane EUR) Contribuția la veniturile Cimos (%) Profitul brut (milioane EUR) […] 1,1 2,3 1,0 1,5 1,0 1,2 […] 0,9 0,9 0,8 0,8 1,0 1,0 […] 1,6 1,9 1,4 1,5 2,0 2,2 Total activitate principală 3,6 5,1 3,2 3,8 4,0 4,4 Agricultură 0,9 1,5 1,2 2,7 0,9 1,2 Energie 11,4 22,6 12,2 28,1 9,7 14,4 Mașini 5,0 5,3 6,8 6,6 8,5 6,3 Total activitate conexă 17,3 29,4 20,2 37,4 19,1 21,9 Sursa: Răspunsul la cererea de informații din 30 ianuarie 2015.

(77) După înstrăinare, unica activitate a întreprinderii Cimos va fi reprezentată de divizia „Autovehicule”, care constituie activitatea sa principală.

3.6. DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

(78) Comisia a inițiat procedura oficială de investigare la 9 aprilie 2014. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la restabilirea viabilității pe termen lung, la măsurile compensatorii și la contribuția proprie.

(79) Restabilirea viabilității pe termen lung părea discutabilă. Conform previziunilor financiare cuprinse în planul de restructurare notificat inițial, era de așteptat ca întreprinderea să genereze pierderi nete și fluxuri de numerar negative chiar și după restructurare. De asemenea, conform planului inițial de restructurare, capacitatea de a restabili viabilitatea Cimos se baza în mare măsură pe încheierea acordului de restructurare voluntară a datoriilor. Întrucât nu s-a ajuns la un acord până la momentul adoptării deciziei de inițiere, această ipoteză a fost considerată nerealistă. Acest lucru a fost confirmat de evenimentele ulterioare. Părțile nu au reușit să ajungă la un acord de restructurare voluntară a datoriilor, iar creditorii au inițiat, în schimb, procedura CS.

(80) Măsurile compensatorii propuse, care constau în vânzarea diviziilor „Agricultură”, „Mașini” și „Energie”, nu păreau să vizeze piața principală a întreprinderii și nu a existat nicio dovadă că activitățile care urmau să fie întrerupte nu erau generatoare de pierderi înainte de restructurare, astfel cum impune punctul 40 din Liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare (20) (denumite în continuare „liniile directoare”).

(81) În cele din urmă, recapitalizarea Cimos de către doi acționari publici și prestațiile în bani preconizate în urma restructurării datoriei bancare incluzând în mare parte datoriile deținute de băncile de stat, care au fost inițial notificate drept surse ale contribuției proprii, par să implice ajutoare de stat. Dacă acest lucru se dovedește a fi adevărat, sursele respective nu sunt conforme cu liniile directoare, conform cărora contribuția proprie nu trebuie să includă ajutoare. Unica sursă acceptabilă a contribuției proprii la momentul deciziei de inițiere a procedurii, și anume veniturile din vânzarea diviziei „Agricultură”, a reprezentat numai 0,5 % din costurile de restructurare, ceea ce înseamnă că aceasta a fost cu mult sub pragul minim de 50 %.

4. OBSERVAȚIILE SLOVENIEI

(82) În răspunsul la decizia de inițiere a procedurii, Slovenia a informat Comisia că textul planului de restructurare notificat va fi actualizat pe baza rezultatului procedurii de decontare obligatorie, care a fost inițiată la 3 iunie 2014.

(83) Întrucât negocierile privind CS erau în curs de desfășurare, Slovenia nu a oferit detalii cu privire la modificări; cu toate acestea, s-a confirmat faptul că recapitalizarea Cimos de către doi acționari publici nu mai era luată în considerare. În ceea ce privește celelalte măsuri notificate inițial, Slovenia a susținut că acestea nu pot fi evaluate până când nu sunt suficient de bine definite în cadrul CS. Cu toate acestea, Slovenia a prezentat observații cu privire la unele dintre aspectele abordate în decizia de inițiere a procedurii.

(84) Făcând referire la îndoielile Comisiei cu privire la imputabilitatea acțiunilor băncilor publice față de Stat, Slovenia a răspuns că toate acestea operează pe piață în conformitate cu principiile comerciale. Deciziile acestora privind Cimos s-au bazat pe interese pur economice, nefiind influențate de organismele guvernamentale, și au fost adoptate în paralel cu creditorii privați, care au inițiat, de asemenea, CS.

(85) În ceea ce privește DUTB, Slovenia a susținut că participarea sa la programul de restructurare a Cimos a fost liberă de orice intervenție politică. Patru dintre cei șapte membri ai Consiliului nu sunt cetățeni sloveni și au o experiență solidă și credibilitate internațională. Deciziile privind gestionarea creditelor și a activelor se adoptă în cadrul unei structuri a comitetului operațional, care are mandate și competențe clar definite.

(86) Participarea SID Banka (denumită în continuare „SID”) la procesul de restructurare a întreprinderii Cimos este independentă de guvernul sloven. Tranzacțiile care depășesc anumite limite trebuie să fie autorizate de Consiliul de supraveghere, ai cărui membri sunt numiți de guvern; cu toate acestea, membrii trebuie să fie independenți față de guvern. Slovenia a recunoscut că misiunea SID ca bancă de dezvoltare diferă de obiectivele băncilor comerciale (de exemplu, maximizarea profitului), dar a susținut că guvernanța corporativă a SID trebuie să se supună acelorași norme care se aplică în băncile private.

(87) Slovenia a luat act de îndoielile Comisiei cu privire la restabilirea viabilității pe termen lung și a declarat că va asigura clarificarea acestor îndoieli în planul de restructurare actualizat.

(88) În ceea ce privește măsurile compensatorii, Slovenia a afirmat că ajutorul de restructurare acordat întreprinderii Cimos poate fi aprobat fără măsuri compensatorii, întrucât cota de piață a întreprinderii este redusă până la neglijabilă și întreprinderea este amplasată într-o zonă asistată. De asemenea, aceasta a afirmat că nici jurisprudența, nici liniile directoare nu sugerează că, după restructurare, măsurile compensatorii ar trebui să aibă loc exclusiv pe piețele principale ale întreprinderii. În cele din urmă, Slovenia a afirmat că înstrăinarea diviziilor „Agricultură”, „Mașini” și „Energie” va afecta în mod semnificativ poziția concurențială a Cimos în cadrul segmentului autovehiculelor, prin limitarea resurselor care fuseseră disponibile anterior datorită profitului generat de activitățile economice înstrăinate.

(89) În ceea ce privește contribuția proprie, Slovenia a declarat că restructurarea datoriilor, în măsura în care nu implică ajutor de stat, poate fi considerată drept o contribuție proprie.

5. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

(90) Comisia a primit observații de la o singură parte interesată, și anume întreprinderea Cimos. Cimos a aprobat integral observațiile prezentate de Slovenia în răspunsul la decizia de inițiere a procedurii. De asemenea, aceasta a subliniat importanța socio-economică a întreprinderii pentru țară și pentru regiune și și-a exprimat încrederea cu privire la restabilirea viabilității.

6. ALTE OBSERVAȚII

(91) În perioada septembrie 2014-martie 2015, Comisia a primit diferite scrisori din partea unei persoane fizice, dna Olga Filakovic, reprezentanta unei întreprinderi canadiene, Hormess International Limited. În scrisorile sale, dna Filakovic susține că bilanțul Cimos a fost majorat în mod fraudulos cu 20 de milioane EUR, bani spălați, care (cu dobânda acumulată) se adaugă la cele 35 de milioane EUR acordate de Slovenia ca parte a ajutorului de restructurare; că întreprinderea sa are dreptul la daune-interese și – în calitate de creditor – solicită întreprinderii Cimos și Sloveniei plata sumei de 60 de milioane EUR, o creanță care, potrivit acesteia, este înregistrată la Tribunalul Districtual din Koper; precum și că Cimos a falsificat documentația financiară pentru a ascunde datoriile față de clienții săi în legătură cu o clădire de birouri pe care Cimos nu o deținea, dar pe care a vândut-o cu 9,75 milioane EUR.

(92) Comisia ia notă de faptul că părțile terțe interesate au fost invitate să își prezinte observațiile printr-un aviz publicat împreună cu decizia de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 23 mai 2014 (21). Termenul-limită de prezentare a observațiilor a expirat la 23 iunie 2014. Cu toate acestea, ca răspuns la solicitarea dnei Filakovic, în cadrul prezentei anchete Comisia a ținut seama de informațiile pe care aceasta le-a furnizat. Afirmațiile sale sunt analizate în considerentul 160 de mai jos.

7. COMENTARIILE SLOVENIEI PRIVIND OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE ȘI ALTE OBSERVAȚII

(93) Slovenia nu a răspuns la observațiile prezentate de întreprinderea Cimos.

(94) În ceea ce privește observațiile din partea dnei Filakovic, ca răspuns la cererea de informații din partea Comisiei din 18 decembrie 2014, Slovenia a respins toate acuzațiile și a declarat că acestea sunt complet false, de neînțeles și nu sunt susținute de niciun element de probă. În special, Slovenia a precizat faptul că situațiile financiare ale întreprinderii Cimos au fost auditate de un auditor independent, ca parte a cerințelor obligatorii prevăzute de CS și că acesta a emis o opinie de audit fără rezerve. În ceea ce privește presupusele daune în valoare de 60 de milioane EUR, Slovenia a dat asigurări că întreprinderea Cimos nu are nicio obligație față de Hormess International. În decembrie 2014, Hormess Internațional și o întreprindere slovenă, SOF ING d.d., au depus în instanță o cerere de admitere a creanței în valoare de aproximativ 61 de milioane EUR împotriva Cimos în cadrul CS, însă cererea nu a fost inclusă în examinarea creanțelor efectuată de administratorul CS, prin urmare, aceasta nu este înregistrată la Tribunalul Districtual din Koper ca parte a procedurilor CS. În cele din urmă, în ceea ce privește vânzarea unei clădiri de birouri, Slovenia a confirmat faptul că Cimos era proprietara clădirii care a fost vândută întreprinderii Berny Commerce d.o.o. în 2001, care s-a înregistrat în mod corespunzător în registrul funciar în calitate de proprietar în 2002 și că nu există nicio creanță asociată față de Cimos.

8. EVALUAREA AJUTORULUI

8.1. EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT

(95) Articolul 107 alineatul (1) din tratat prevede că sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

(96) Rezultă că, pentru ca o măsură să fie calificată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, trebuie să fie îndeplinite următoarele criterii cumulative: utilizarea resurselor de stat imputabilă statului, conferirea unui avantaj selectiv beneficiarului și denaturarea (sau amenințarea de denaturare) concurenței și a schimburilor comerciale dintre statele membre.

Măsura 1

(97) Măsura urmează să fie acordată de Ministerul Finanțelor, prin urmare, aceasta implică în mod clar resurse de stat și este imputabilă statului.

(98) Măsura urmează să fie acordată numai unei anumite întreprinderi, și anume Cimos. Măsura constă din conversia creanței de 21,7 milioane EUR în acțiuni și reeșalonarea sumei de 14,5 milioane EUR, reprezentând creanța statului față de Cimos, care rezultă din ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții (22). În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a concluzionat că respectiva conversie a creanței deținute de stat în acțiuni constituie ajutor de stat. Concluzia rămâne valabilă și nu este contestată de Slovenia.

(99) Slovenia afirmă că reeșalonarea creanței deținute de stat nu constituie ajutor, întrucât aceasta trebuie executată în conformitate cu datoria Cimos față de ceilalți creditori CS. Comisia consideră că ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții și reeșalonarea creanței deținute de stat care rezultă din acesta sunt părți ale unei singure operațiuni, chiar dacă implică instrumente financiare diferite. În acest sens, reeșalonarea nu face decât să prelungească avantajul conferit întreprinderii Cimos de ajutorul pentru salvare. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de faptul că, la 3 noiembrie 2013, atunci când Slovenia a notificat conversia în acțiuni a creanței sale totale care rezultă din ajutorul pentru salvare, ceilalți creditori actuali ai CS nu au fost de acord să restructureze datoria întreprinderii Cimos. Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că reeșalonarea creanței deținute de stat conferă Cimos un avantaj selectiv.

(100) De asemenea, fără a aduce atingere concluziei la care s-a ajuns în considerentul anterior, Comisia constată că nici conversia, nici reeșalonarea creanței statului nu respectă principiul operatorului privat în economia de piață, astfel cum se explică în considerentele 104-107 de mai jos.

(101) În cele din urmă, măsura este de natură să îmbunătățească poziția concurențială a întreprinderii Cimos pe piața autovehiculelor care este deschisă concurenței din alte state membre. Prin urmare, măsura denaturează sau amenință să denatureze concurența și afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

(102) Având în vedere evaluarea din considerentele 97-101, Comisia consideră că măsura 1 constituie ajutor de stat.

Măsura 2

(103) Măsura urmează să fie acordată de Republica Slovenia, prin urmare, aceasta implică în mod clar resurse de stat și este imputabilă statului.

(104) Conform jurisprudenței, tranzacțiile economice efectuate de un organism public sau de o întreprindere publică nu conferă un avantaj omologilor acestora, prin urmare, nu constituie ajutor de stat dacă sunt efectuate cu respectarea condițiilor normale de piață (principiul operatorului economic privat în economia de piață sau „MEOP”) (23). Acest principiu a fost dezvoltat cu privire la diferite tranzacții economice. În special, pentru a identifica prezența ajutoarelor de stat în cazul tranzacțiilor legate de creanțe, este necesar să se compare comportamentul creditorilor publici cu cel al creditorilor privați ipotetici care se află într-o situație similară („testul MEOP”).

(105) În mod normal, orice creditor prudent din economia de piață ar efectua o analiză ex ante proprie a rezultatului financiar obținut în urma restructurării datoriilor, comparând, de exemplu, valoarea de recuperat preconizată în cadrul scenariului de restructurare a datoriilor cu valoarea de recuperat preconizată în cadrul scenariului alternativ, în speță, falimentul întreprinderii Cimos.

(106) Prin urmare, în cazul în care un stat membru susține că tranzacția economică respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață, acesta trebuie să furnizeze dovezi care să arate că decizia de a efectua tranzacția a fost luată pe baza unei evaluări care corespunde evaluării pe care orice creditor privat rațional ar fi efectuat-o pentru a determina profitabilitatea tranzacției.

(107) În speță, Slovenia nu a adus elemente de probă pentru a demonstra că, prin acceptarea condițiilor de restructurare a datoriilor, statul a acționat ca un creditor rațional în economia de piață. Slovenia face trimitere la raportul unui expert independent cu privire la planul de restructurare financiară, care a arătat că toți creditorii ar recupera în total o sumă mai mare ca urmare a CS decât ca urmare a falimentului Cimos (24). Cu toate acestea, raportul nu indică suma pe care statul însuși ar recupera-o în cazul în care ar opta pentru scenariul alternativ. Nu poate fi exclus faptul că, în timp ce creditorii în ansamblu ar fi obținut beneficii prin acceptarea CS, statul ar fi recuperat o parte mai mare din creanțele individuale dacă ar fi ales scenariul alternativ. În orice caz, analiza efectuată la nivelul tuturor creditorilor nu ar fi suficientă pentru ca un creditor privat să decidă cu privire la măsurile ulterioare, întrucât pot exista diferențe în ceea ce privește garanțiile deținute, clasificarea creanțelor etc. Prin urmare, Comisia consideră că măsura în cauză a conferit un avantaj economic selectiv întreprinderii Cimos.

(108) Evaluarea impactului măsurii 1 asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale, descrisă în considerentul 101, este valabilă, de asemenea, pentru măsura 2.

(109) Având în vedere evaluarea din considerentele 103-108, Comisia consideră că măsura 2 constituie ajutor de stat.

Măsura 3

(110) Comisia observă că Gorenjska Banka este o entitate privată, în timp ce IFC aparține grupului Băncii Mondiale, prin urmare, acțiunile celor două entități nu sunt imputabile statului.

(111) Celelalte bănci care participă la măsura 3, și anume NLB, Abanka, Banka Celje și NKBM, sunt deținute în majoritate de stat, care deține majoritatea voturilor în consiliile de administrație și de supraveghere. Acesta este un indiciu al imputabilității. Cu toate acestea, Comisia nu a identificat nicio dovadă în statut, în structura de guvernanță sau în orice altă sursă care să indice faptul că statul a influențat deciziile adoptate de băncile respective cu privire la măsura în cauză, în sensul jurisprudenței Stardust Marine (25). În schimb, Slovenia a prezentat documente interne care demonstrează că fiecare dintre bănci a evaluat condițiile restructurării propuse pe baza unor considerente economice, în conformitate cu procesele decizionale interne standard. De asemenea, nici conversia creanțelor în acțiuni realizată de NLB în cazul Adria Airways nu a fost considerată ca fiind imputabilă statului (26). Din aceste motive, Comisia consideră că deciziile NLB, Abanka, Banka Celje și NKBM de a participa la măsura 3 nu sunt imputabile statului.

(112) DUTB este o întreprindere de stat înființată în anul 2013 pentru a facilita restructurarea băncilor care se confruntă cu probleme grave de lichiditate și solvabilitate. Deținerea întreprinderii de către stat este, de asemenea, un indiciu al imputabilității, deși acesta nu este per se un motiv suficient pentru a considera că măsura este imputabilă statului. Comisia a descoperit dovezi care atestă că DUTB a acționat independent în procesul său decizional în ceea ce privește întreprinderea Cimos. În primul rând, conform actului juridic de înființare a DUTB, decizii precum cea cu privire la întreprinderea Cimos nu necesită aprobarea guvernului. În al doilea rând, structura de guvernanță a DUTB imită organizarea operațională a unei bănci, deciziile fiind adoptate de un comitet pentru credite. Decizia cu privire la întreprinderea Cimos a fost adoptată de comitetul pentru credite la cel mai înalt nivel. Trei dintre cei șapte membrii ai comitetului nu sunt de origine slovenă și toți, cu excepția unuia, provin din sectorul financiar. Singurul membru al comitetului care reprezintă administrația publică (un fost secretar general în Ministerul Finanțelor) a votat împotriva restructurării Cimos, dar votul său a fost respins de majoritatea voturilor celorlalți membri ai comitetului. În cele din urmă, Slovenia a prezentat documente interne care demonstrează că DUTB a evaluat, de asemenea, condițiile restructurării propuse pe baza unor considerente economice. Prin urmare, Comisia consideră că decizia DUTB de a participa la măsura 3 nu este imputabilă statului.

(113) În acest context se observă, de asemenea, fără a aduce atingere concluziilor la care s-a ajuns în considerentele 110 și 112 de mai sus, că toți creditorii menționați în considerentul 111, precum și DUTB au efectuat analize ex-ante și au comparat diferitele direcții de acțiune, constatând că ar recupera mai mult din restructurarea întreprinderii Cimos decât din lichidarea acesteia. Prin urmare, se poate considera, de asemenea, că acordul creditorilor respectivi cu privire la conversia creanței în acțiuni respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață și nu implică un avantaj economic pentru întreprinderea Cimos.

(114) SID Banka este o bancă slovenă de exporturi și dezvoltare deținută în proporție de 100 % de stat. Toți membrii Consiliului de supraveghere al SID, care a autorizat decizia privind Cimos, au fost numiți de guvern și, în plus, trei dintre cei șapte membri sunt angajați de stat. Conform articolului 8 din Legea Băncii slovene de exporturi și dezvoltare, toate deciziile adoptate de SID trebuie să fie adoptate în perspectiva dezvoltării Sloveniei. Slovenia recunoaște că misiunea SID ca bancă de dezvoltare diferă de obiectivele băncilor comerciale (de exemplu, maximizarea profiturilor). Dintre creditorii CS, SID a acceptat condițiile cele mai puțin favorabile ale restructurării datoriilor, prin faptul că a aprobat o marjă de ajustare a datoriei de 58 %, în timp ce niciunul dintre ceilalți creditori CS nu a aprobat o marjă de ajustare, optând mai degrabă pentru conversia creanțelor în acțiuni, care oferă posibilitatea unor câștiguri de capital viitoare din participațiile achiziționate în cadrul întreprinderii Cimos. Slovenia nu a justificat de ce SID a acceptat condiții mai puțin favorabile decât ceilalți creditori CS. Comisia a constatat deja în deciziile precedente că garanțiile furnizate de SID constituie resurse de stat și ajutor de stat (27). Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că decizia SID de a participa la măsura 3 este imputabilă statului.

(115) Slovenia nu a prezentat nicio probă fiabilă care să demonstreze că decizia SID de a participa la măsura 3 a fost adoptată pe baza unor considerente de piață. Slovenia susține că SID ar recupera 9,9 milioane EUR din CS și ar trebui să plătească o sumă suplimentară de 6,7 milioane EUR în cazul lichidării întreprinderii Cimos, și anume că diferența dintre cele două scenarii este de 16,6 milioane EUR. Cu toate acestea, afirmația respectivă nu este susținută de nicio analiză care să indice modul în care au fost stabilite sumele. Slovenia a prezentat astfel de analize efectuate de creditorii CS. De asemenea, recuperarea sumelor ridică îndoieli. Nu este clar de ce SID ar suporta pierderi suplimentare în caz de lichidare, având în vedere că valoarea de piață a garanțiilor SID se ridică la 4,5 milioane EUR. În același timp, suma care urmează să fie recuperată în caz de restructurare nu pare să ia în considerare pierderea de 27,5 milioane EUR care se datorează marjei de ajustare. Orice creditor rațional în economia de piață ar efectua analize financiare înainte de a decide cu privire la măsurile ulterioare. Pe baza informațiilor disponibile, Comisia consideră că SID nu a efectuat o astfel de analiză înainte de a stabili marja de ajustare, și anume că aceasta nu s-a comportat ca un creditor rațional în economia de piață. Prin urmare, măsura acordată de SID a conferit un avantaj economic selectiv întreprinderii Cimos.

(116) Evaluarea impactului măsurii 1 asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale, descrisă în considerentul 101, este valabilă, de asemenea, pentru măsura acordată de SID.

(117) Având în vedere evaluarea din considerentele 110-116, Comisia consideră, pe de o parte, că măsura 3 constituie ajutor de stat în măsura în care aceasta a fost acordată de SID. Pe de altă parte, restructurarea datoriilor în temeiul măsurii 3 realizată de Gorenjska Banka, IFC, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM și DUTB nu implică ajutor de stat.

Măsura 4

(118) Niciunul dintre clienții care contribuie la noua facilitate privind capitalul nu este controlat de stat, prin urmare, deciziile acestora nu sunt imputabile statului. În ceea ce privește contribuția băncilor care furnizează fonduri noi, cu excepția SID, deciziile acestora cu privire la întreprinderea Cimos au fost evaluate în considerentele 110 și 112 de mai sus ca nefiind imputabile statului. De asemenea, băncile publice au participat la noua facilitate privind capitalul în aceleași condiții ca băncile private Gorenjska Banka și IFC.

(119) În plus, participarea băncilor este însoțită de participarea clienților persoane fizice care au acceptat să acorde finanțare de aceeași valoare întreprinderii Cimos, dar în condiții mult mai puțin favorabile. Contribuția clienților nu este garantată și nu este purtătoare de dobândă. Pe de altă parte, contribuția băncilor care furnizează fonduri noi este garantată prin garanții reale de tip super-senior, dobânda acesteia fiind EURIBOR la 6 luni + 5 % pe an, și anume o rată mai mare decât cea preconizată pentru întreprinderile care se confruntă cu dificultăți financiare și care figurează cu garanții reale mari în Comunicarea Comisiei privind ratele de referință (28), care urmărește apropierea ratei pieței.

(120) Noua facilitate privind capitalul este esențială pentru restabilirea viabilității întreprinderii. Fără aceasta, întreprinderea Cimos nu ar capabilă să își plătească furnizorii pe termen scurt și, prin urmare, să își continue activitatea. În acest sens, din punct de vedere economic, este rațional, de asemenea, pentru creditorii care au acceptat restructurarea datoriei să crească marginal expunerea lor, pentru a crește probabilitatea ca întreprinderea să revină la viabilitate și ca datoria rămasă să fie recuperată.

(121) Cu toate acestea, Comisia ia act de faptul că, pe lângă contribuția la noua facilitate privind capitalul în aceleași condiții precum celelalte bănci, SID acordă, de asemenea, ajutor de stat (a se vedea măsura 3 de mai sus). De asemenea, din cauza statutului său juridic de bancă publică de dezvoltare, toate acțiunile sale sunt imputabile statului. Măsurile 3 și 4 sunt acordate la aceeași dată și vizează același obiectiv, și anume restructurarea întreprinderii Cimos. Prin urmare, conform jurisprudenței, conformitatea acestora cu testul privind principiul operatorului economic privat în economia de piață trebuie evaluată împreună (29). Fără a fi necesar un calcul detaliat, este clar că, în cazul SID, condițiile generale nu sunt pari passu. Prin urmare, contribuția SID la noua facilitate privind capitalul trebuie considerată ajutor de stat.

(122) Având în vedere evaluarea din considerentele 118-120, Comisia consideră că măsura 4, cu excepția contribuției SID, nu constituie ajutor de stat.

Măsura 5

(123) Niciunul dintre furnizorii implicați în restructurarea voluntară a datoriilor lor față de Cimos nu este deținut sau controlat de stat, prin urmare, deciziile acestora de a participa la măsura 5 nu sunt imputabile statului și, în consecință, măsura 5 nu constituie ajutor de stat.

Măsura 6

(124) Locatorul, Hypo Leasing d.o.o., aparține grupului Hypo Group Alpe Adria (denumit în continuare „HGAA Group”), care este deținut de statul austriac. Comisia nu a identificat niciun element de probă care să indice că locatorul a urmărit interese de alt tip decât cele comerciale sau că Austria a influențat decizia privind restructurarea obligațiilor de leasing ale întreprinderii Cimos. Este puțin probabil ca Austria să exercite presiuni asupra HGAA Group pentru a acorda ajutor de stat unei întreprinderi aflate în dificultate situate în alt stat membru. De asemenea, Comisia remarcă faptul că, în ceea ce privește condițiile în care întreprinderea HGAA își poate desfășura activitatea economică, aceasta este limitată de angajamentele prevăzute în decizia Comisiei privind ajutorul de stat (30). De asemenea, Austria s-a angajat în decizia respectivă să nu acorde alte ajutoare în favoarea întreprinderilor din cadrul HGAA Group.

(125) Prin urmare, Comisia consideră că decizia locatorului de a-și restructura expunerea față de Cimos nu este imputabilă statului, iar măsura 6 nu constituie ajutor de stat.

Măsura 7

(126) Băncile care participă la restructurarea voluntară a datoriei nu sunt controlate de stat, prin urmare, deciziile acestora de a participa la restructurarea Cimos nu sunt imputabile statului. În consecință, măsura 7 nu constituie ajutor de stat.

Măsura 8

(127) Niciunul dintre clienții care s-a angajat să acorde finanțare în ceea ce privește capex nu este controlat de stat, prin urmare, comportamentul acestora nu este imputabil statului. În consecință, măsura 8 nu constituie ajutor de stat.

Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

(128) Comisia concluzionează că măsurile 1, 2 și o parte din măsurile 3 și 4 (în măsura în care acestea au fost acordate de SID) constituie ajutor de stat.

(129) Ajutorul de stat se ridică la 80,3 milioane EUR, corespunzând conversiei creanțelor în acțiuni care a fost realizată de stat, marjei de ajustare și contribuției SID la noua facilitate privind capitalul (31). De asemenea, ajutorul de stat include o sumă de până la 16,6 milioane EUR conținută în reeșalonarea datoriilor. Elementul de ajutor inclus în reeșalonarea datoriilor a fost stabilit ca diferența dintre valoarea nominală a creanțelor statului și împrumuturile SID la data CS și VAN (valoarea actualizată netă) a respectivelor creanțe și împrumuturi, calculată conform calendarului de rambursare, astfel cum a fost acceptat de creditori în temeiul CS, și anume luându-se în considerare o perioadă de rambursare de 10 ani, cu o perioadă de grație de 2 ani și o rată a dobânzii EURIBOR + 2,5 %, actualizată la o rată de actualizare adecvată (32). Valoarea exactă a ajutorului inclus în reeșalonarea datoriilor nu poate fi stabilită, întrucât nu se cunoaște viitoarea rată a dobânzii interbancare oferită la operațiunile în euro.

8.2. LEGALITATEA AJUTORULUI DE STAT

(130) În conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (33), ajutorul nu poate fi acordat decât în cazul în care Comisia a adoptat, sau este considerată a fi adoptat, o decizie de autorizare a acestuia (denumită în continuare „clauza de standstill”).

(131) Potrivit răspunsului Sloveniei din 30 ianuarie 2015 la cererea de informații din partea Comisiei, se preconiza soluționarea CS până în aprilie 2015. Cu toate acestea, conform informațiilor de care dispune Comisia, niciun ajutor de restructurare nu a fost acordat întreprinderii Cimos până în prezent. Prin urmare, se pare că Slovenia a respectat clauza de standstill până în prezent.

8.3. COMPATIBILITATEA AJUTORULUI DE STAT

(132) În conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, ajutorul de stat poate fi autorizat atunci când acesta este destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor sectoare economice, în cazul în care nu aduce modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun.

(133) Slovenia a notificat măsurile ca ajutor de restructurare în temeiul liniilor directoare. Având în vedere decizia anterioară a Comisiei privind ajutorul pentru salvare acordat întreprinderii Cimos și dificultățile financiare cu care se confruntă întreprinderea Cimos descrise mai jos, Comisia este de acord că, în speță, este vorba despre un ajutor de restructurare care trebuie evaluat în temeiul criteriilor prevăzute de liniile directoare, pentru a stabili dacă acesta poate fi considerat compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.

8.4. ÎNTREPRINDERE ÎN DIFICULTATE

(134) În conformitate cu punctul 12 litera (a) și punctul 14 din liniile directoare, numai întreprinderile aflate în dificultate sunt eligibile pentru ajutorul de restructurare (34). Pentru a fi considerată întreprindere aflată în dificultate, o întreprindere trebuie să îndeplinească criteriile enumerate la punctul 10 sau la punctul 11 din liniile directoare.

(135) În conformitate cu punctul 10, o întreprindere este considerată în dificultate atunci când: (a) în cazul unei societăți cu răspundere limitată, mai mult de jumătate din capitalul social a dispărut și peste un sfert din acest capital a fost pierdut în ultimele 12 luni; (b) în cazul unei societăți comerciale, în care cel puțin unii dintre asociați au răspundere nelimitată pentru creanțele societății, mai mult de jumătate din capitalul său social subscris a dispărut din cauza pierderilor acumulate, peste un sfert din acest capital fiind pierdut în ultimele 12 luni, astfel cum reiese din contabilitatea societății; (c) indiferent de tipul societății comerciale în cauză, aceasta îndeplinește criteriile prevăzute de legislația națională pentru a face obiectul procedurilor colective de insolvență.

(136) În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a observat că întreprinderea Cimos, fiind o societate cu răspundere limitată, a îndeplinit criteriile enumerate la punctul 10 litera (a) din liniile directoare. Conform situațiilor financiare consolidate, începând cu 31 decembrie 2012, întreprinderea a pierdut mai mult de jumătate din capitalul social (108 %) și mai mult de un sfert din acesta în cursul ultimelor 12 luni (137 %) (35). Prin urmare, Comisia consideră că Cimos poate fi considerată o întreprindere aflată în dificultate în temeiul punctului 10 litera (a) din liniile directoare.

(137) De atunci, situația financiară a întreprinderii Cimos s-a deteriorat și mai mult. La 31 decembrie 2013, întreprinderea a raportat un capital propriu negativ de 103,3 milioane EUR. Conform rezultatelor preliminare (neauditate) pentru primele 10 luni ale anului 2014, întreprinderea Cimos a înregistrat o pierdere netă de 74,3 milioane EUR, ceea ce înseamnă o creștere și mai mare a capitalulio propriu negativ. În cazurile anterioare (36), Comisia a concluzionat că, atunci când o întreprindere deține un capital propriu negativ, există o ipoteză a priori potrivit căreia criteriile prevăzute la punctul 10 litera (a) din liniile directoare sunt îndeplinite, ipoteză valabilă, de asemenea, pentru Cimos. Tribunalul a concluzionat, de asemenea, că o întreprindere având capital propriu negativ este o întreprindere în dificultate (37).

(138) De asemenea, începând cu 3 iunie 2014, în temeiul legii slovene în materie de insolvență, Tribunalul a impus Cimos proceduri de decontare obligatorie la cererea creditorilor săi. Prin urmare, aceasta îndeplinește, de asemenea, condiția prevăzută la punctul 10 litera (c) din liniile directoare.

(139) În conformitate cu punctul 12 din liniile directoare, întreprinderile nou-create nu sunt eligibile pentru a beneficia de ajutor pentru salvare sau de restructurare. În principiu, o întreprindere este considerată nou creată în primii trei ani de funcționare în domeniul respectiv de activitate. Cimos și-a început activitatea în 1972, a fost înregistrată în forma sa actuală în 1975 și de atunci activează în domeniul actual de activitate. Prin urmare, Cimos nu poate fi considerată întreprindere nou creată.

(140) Punctul 13 din liniile directoare prevede că o întreprindere care aparține sau este preluată de un grup de întreprinderi nu este eligibilă în mod normal pentru a beneficia de ajutor pentru salvare sau de restructurare, cu excepția cazului în care se poate demonstra că dificultățile întreprinderii sunt intrinseci și nu constituie rezultatul unei alocări arbitrare a costurilor în cadrul grupului și că dificultățile sunt prea serioase pentru a fi rezolvate de către grup.

(141) Cimos nu aparține sau nu este preluată de un grup de întreprinderi. Prin urmare, criteriile prevăzute la punctul 13 din liniile directoare nu se opun posibilității de a considera că aceasta este eligibilă pentru ajutor de restructurare.

(142) Comisia consideră că Cimos este o întreprindere aflată în dificultate începând din 2012, fiind eligibilă pentru ajutorul de restructurare.

8.5. PRINCIPIUL „PENTRU PRIMA ȘI ULTIMA DATĂ”

(143) În conformitate cu punctul 73 din liniile directoare, dacă întreprinderea în cauză a primit deja ajutor pentru salvare sau de restructurare în trecut, inclusiv orice ajutor care nu a fost notificat și dacă s-au scurs mai puțin de zece ani de la acordarea ajutorului pentru salvare, de la încheierea perioadei de restructurare sau de la încetarea punerii în aplicare a planului de restructurare (se consideră evenimentul cel mai recent), Comisia nu va permite un nou ajutor pentru salvare sau de restructurare.

(144) Slovenia a informat Comisia că întreprinderea nu a beneficiat de niciun ajutor pentru salvare sau de restructurare în ultimii zece ani, în afară de ajutorului pentru salvare notificat, aprobat de către Comisie, astfel cum se descrie în considerentul 1 (38).

8.6. RESTABILIREA VIABILITĂȚII PE TERMEN LUNG

(145) Pentru ca o măsură să fie considerată compatibilă în temeiul punctelor 34-37 din liniile directoare, planul de restructurare trebuie să restabilească viabilitatea pe termen lung a întreprinderii într-o perioadă de timp rezonabilă și pe baza unor ipoteze realiste privind condițiile viitoare de funcționare. Planul ar trebui să permită întreprinderii să acopere toate costurile după restructurare și rentabilitatea estimată a capitalului trebuie să fie suficientă pentru a permite întreprinderii restructurate să concureze pe piață pe baza meritelor proprii. Planul de restructurare descrie împrejurările care au condus la apariția dificultăților întreprinderii, asigurând, astfel, o bază de evaluare pentru a analiza faptul că măsurile de restructurare propuse sunt adecvate.

(146) Planul de restructurare prevede restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii Cimos în 2015 conform scenariului realist și, respectiv, în 2017 conform scenariului pesimist (a se vedea tabelul 5). Se preconizează că întreprinderea va genera profituri nete și flux de numerar pozitiv, ceea ce înseamnă că aceasta va fi capabilă să își acopere toate costurile, după finalizarea restructurării, inclusiv costurile de amortizare și cheltuielile financiare. Se preconizează că rentabilitatea estimată a capitalului va fi cuprinsă între 7,6 % și 14,5 % în 2018 și, respectiv, în 2019, și anume în perioada de după restructurare. Având în vedere că în Slovenia randamentul obligațiunilor de stat pe 10 ani, considerat în general drept o aproximare a randamentului unei investiții fără risc, este de aproximativ 1 %, rentabilitatea estimată a capitalului oferă investitorilor o primă de risc adecvată în mod rezonabil, care poate fi considerată suficientă pentru a permite întreprinderii Cimos să concureze pe piață pe baza meritelor proprii.

(147) Proiecțiile financiare se bazează pe ipoteze prudente. Se preconizează scăderea inițială a vânzărilor, ca urmare a pierderilor de clienți cauzate de dificultățile financiare asociate CS. Se preconizează scăderea veniturilor de la 358,1 milioane EUR în 2015 la 316 milioane EUR în 2018, înainte ca acestea să înceapă să crească în 2019. Acestea sunt semnificativ mai reduse față de perioada premergătoare restructurării, în care veniturile depășeau 400 de milioane EUR. De asemenea, previziunile actuale sunt mult mai reduse decât cele prevăzute în planul notificat inițial, în care se preconiza că în perioada 2015-2017 vânzările se vor menține la 400 de milioane EUR. Având în vedere cele de mai sus și ținând seama de faptul că activitatea contabilizată deja reprezintă mai mult de 95 % din vânzările planificate pentru 2015 și 2016 și mai mult de 80 % din cele planificate pentru 2017 și luând în considerare beneficiile anticipate în urma punerii în aplicare a măsurilor de restructurare a vânzărilor, este rezonabil să se considere că previziunile privind vânzările cuprinse în planul de restructurare actualizat sunt realizabile.

(148) Costurile au fost estimate pe baza rezultatelor istorice, luând în considerare beneficiile anticipate în urma punerii în aplicare a măsurilor de restructurare. Comisia remarcă faptul că economiile semnificative de costuri sunt legate de măsurile asupra cărora întreprinderea exercită o influență relativ ridicată, cum ar fi reducerea forței de muncă sau consolidarea instalațiilor de producție, ceea ce crește probabilitatea ca acestea să fie puse în aplicare conform planului. În special, reducerea forței de muncă ar trebui să conducă la o scădere a costurilor variabile, în timp ce înstrăinarea fabricilor care înregistrează pierderi ar trebui să conducă la scăderea costurilor de amortizare și la creșterea profitabilității. Creditorii CS și alte părți interesate (clienți, furnizori, locatorul) au convenit asupra unei restructurări a datoriilor, care garantează că măsurile de restructurare financiară vor fi puse în aplicare, de asemenea, conform planului. Printre alte beneficii, aceasta va reduce în mod semnificativ costurile de finanțare ale întreprinderii. Prin urmare, economiile de costuri preconizate par, de asemenea, realizabile.

(149) În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la restabilirea viabilității pe motiv că, la momentul respectiv, băncile nu ajunseseră la un acord cu privire la restructurarea datoriilor Cimos. Această îndoială a fost eliminată, întrucât băncile au convenit să restructureze datoria Cimos în cadrul CS.

(150) Conform planului de restructurare, în 2018 și 2019 Cimos va avea nevoie de finanțare suplimentară în valoare de 25 de milioane EUR pentru finanțarea operațiunilor. Comisia observă că, în conformitate cu programul de restructurare, până la momentul respectiv, întreprinderea va pune în aplicare principalele măsuri de restructurare și va redeveni profitabilă. Efectul de levier inițial (prin conversia creanței în acțiuni, anularea și rambursarea parțială) va îmbunătăți ratingul de credit al întreprinderii Cimos și va elibera o parte din activele gajate în prezent în favoarea creditorilor pentru a fi utilizate ca garanție viitoare. Acest lucru ar trebui să permită întreprinderii Cimos să obțină finanțarea necesară de pe piață, conform planului.

(151) Planul de restructurare descrie circumstanțele care au condus la dificultățile cu care se confruntă întreprinderea Cimos, și anume îndatorarea excesivă și ineficiența operațională. Comisia remarcă faptul că planul prevede măsuri care vizează în mod specific soluționarea acestor dificultăți.

(152) Conversia creanțelor în acțiuni realizată de creditorii principali va conduce la reducerea creanțelor acestora cu 60 %. Prin urmare, datoriile financiare globale ale întreprinderii Cimos vor scădea de la 422 de milioane EUR în 2013 la 184 de milioane EUR în 2017. Efectul de levier va scădea de la 17,7 în 2012 (ultimul an în care capitalurile proprii au fost pozitive) la 3 în 2017, un nivel mult mai durabil. De asemenea, restul de 40 % din valoarea creanțelor deținute de creditorii CS urmează să fie rambursat în condiții mai favorabile, care vor include o perioadă de rambursare extinsă și o perioadă de grație de 2 ani. Acest lucru va reduce și mai mult sarcina actuală și viitoare de rambursare. Capacitatea de acoperire a dobânzilor calculată pe baza EBITDA, care măsoară capacitatea unei întreprinderi de rambursare a datoriilor, se estimează că va crește de la 1 în 2013, la 5,4 în 2017.

(153) De asemenea, furnizorii au convenit să reducă creanțele, ceea ce va reduce și mai mult datoria globală, asigurând continuitatea operațiunilor. Toate aceste măsuri de restructurare financiară, în special acordul clienților de a reduce termenele de plată, vor îmbunătăți și mai mult lichiditatea. Fluxurile de numerar obținute prin faptul că întreprinderea nu trebuie să ramburseze datoria restructurată sau prin efectuarea anticipată a plăților de către clienți vor fi disponibile, de asemenea, pentru a finanța punerea în aplicare a măsurilor de restructurare operațională care vizează abordarea aspectelor legate de cel de al doilea motiv al dificultăților, și anume ineficiența operațională.

(154) În cadrul restructurării operaționale, Cimos a lansat o serie de măsuri de reducere a costurilor, dintre care cele mai importante sunt reducerea forței de muncă, consolidarea operațiunilor prin reducerea numărului de fabrici, reducerea cheltuielilor de regie și o mai bună gestionare a proceselor. Întreprinderea intenționează să își reorienteze operațiunile către activitatea principală din sectorul autovehiculelor. Se preconizează că măsurile de restructurare operațională vor genera economii anuale totale de 27 de milioane EUR, mult mai mari decât cele prevăzute în planul de restructurare notificat inițial. Prin reducerea costurilor, va crește profitabilitatea, care, la un nivel redus de ocupare a forței de muncă și de capital, va conduce la creșterea eficienței operaționale.

(155) Având în vedere constatările expuse în considerentele 152-154, Comisia consideră că măsurile de restructurare propuse sunt adecvate pentru a aborda motivele dificultăților identificate în planul de restructurare.

(156) Contribuția băncilor private, a clienților și a furnizorilor la restructurarea financiară este un semn al încrederii acestora în întreprinderea Cimos și reprezintă un motiv suplimentar pentru a considera că planul de restructurare poate restabili viabilitatea pe termen lung.

(157) Evaluatorul comercial independent al PFR a concluzionat, de asemenea, că planul de restructurare poate conduce la solvabilitatea și lichiditatea întreprinderii Cimos atât pe termen scurt, cât și pe termen lung.

(158) De asemenea, Comisia constată că durata planului de restructurare este limitată la mai puțin de patru ani, fiind cuprinsă între februarie 2014 și 2017. Perioada de restructurare pare a fi adecvată având în vedere domeniul de aplicare a măsurilor de restructurare planificate, calendarul de punere în aplicare a acestora și data preconizată pentru restabilirea viabilității.

(159) Comisia observă că planul de restructurare actualizat nu este un plan nou, ci numai o dezvoltare a planului notificat inițial pe baza rezultatelor CS. Acesta urmărește aceleași obiective de restructurare ca și planul notificat inițial, și anume reducerea îndatorării excesive, restabilirea lichidității, îmbunătățirea eficienței operaționale și reorientarea operațiunilor către activitatea principală din sectorul autovehiculelor. Principala măsură de restructurare în ceea ce privește impactul financiar, conversia și reeșalonarea datoriei financiare rămâne aceeași, chiar dacă condițiile sunt ușor modificate și procedura este obligatorie, mai degrabă decât voluntară. Celelalte măsuri de restructurare nu diferă foarte mult de cele prevăzute în planul notificat inițial, dar au fost consolidate pentru a obține reduceri mai mari de costuri. Atât planul notificat inițial, cât și planul actualizat se bazează pe același model de afaceri și pe aceeași strategie. Comisia a aprobat deja actualizări similare ale planurilor de restructurare notificate în deciziile anterioare (39).

(160) În ceea ce privește acuzațiile dnei Filakovic, descrise în considerentul 91, Comisia remarcă faptul că situațiile financiare ale întreprinderii Cimos au fost examinate de un auditor independent care a emis o opinie fără rezerve cu privire la acestea și nu a raportat nimic cu privire la presupusa fraudă și spălare de bani. În ceea ce privește suma de 35 de milioane EUR care este parte a ajutorului de restructurare acordat de Slovenia întreprinderii Cimos, Comisia ia act de faptul că, în iulie 2013, Comisia a aprobat un ajutor pentru salvare sub forma unei garanții în valoare de 35 de milioane EUR în favoarea întreprinderii Cimos (40). Garanția, care urmează să fie convertită în acțiuni ca parte a ajutorului de restructurare, nu implică niciun transfer de resurse financiare către întreprinderea Cimos, prin urmare, aceasta nu poate fi finanțată din spălarea banilor. În cele din urmă, în ceea ce privește presupusele acțiuni introduse de întreprinderea dnei Filakovic și de clienții acesteia împotriva întreprinderii Cimos, pe baza informațiilor disponibile, Comisia nu a identificat nicio astfel de acțiune. Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că acuzațiile sunt nefondate și nu afectează evaluarea ajutorului de restructurare.

(161) Prin urmare, Comisia concluzionează că măsurile de restructurare propuse pot restabili viabilitatea pe termen lung a întreprinderii într-o perioadă de timp rezonabilă și pe baza unor ipoteze realiste.

8.7. EVITAREA UNOR DENATURĂRI NEJUSTIFICATE ALE CONCURENȚEI (MĂSURI COMPENSATORII)

(162) În al doilea rând, în conformitate cu punctele 38-42 din Liniile directoare, trebuie adoptate măsuri compensatorii pentru a asigura reducerea la minimum a efectelor negative asupra condițiilor schimburilor comerciale. Ajutorul de stat nu trebuie să denatureze în mod nejustificat concurența. Acest lucru implică, de regulă, limitarea prezenței de care beneficiază întreprinderea pe piețele sale la sfârșitul perioadei de restructurare. Măsurile compensatorii trebuie să fie proporționale cu efectele de denaturare ale ajutorului și, în special, cu dimensiunea și importanța relativă a întreprinderii pe piața sa sau piețele sale. Încetarea activităților generatoare de pierderi nu poate fi considerată o măsură compensatorie valabilă. Nivelul măsurilor compensatorii trebuie să fie stabilit de la caz la caz și ținând seama de obiectivul de restabilire a viabilității întreprinderii pe termen lung. De asemenea, în conformitate cu punctul 7 din liniile directoare, Comisia va solicita măsuri compensatorii care reduc la minimum efectul asupra concurenților.

(163) Măsurile compensatorii nu ar trebui să compromită capacitatea întreprinderii de a-și restabili viabilitatea pe termen lung după punerea în aplicare a planului de restructurare, astfel cum se prevede la punctul 38 din liniile directoare.

(164) Întreprinderea Cimos a propus două măsuri compensatorii alternative: — înstrăinarea diviziilor „Agricultură”, „Mașini” și „Energie”; — înstrăinarea a trei fabrici din sectorul autovehiculelor, din […].

(165) În ceea ce privește prima măsură compensatorie, Cimos a vândut deja cele trei divizii în cauză. Acestea contribuiau în total cu aproximativ 20 % la veniturile întreprinderii și erau rentabile în perioada premergătoare restructurării.

(166) Comisia ia act de faptul că numai măsurile compensatorii care afectează prezența beneficiarului pe piața sa principală pot fi considerate suficiente (41). Prin urmare, în principiu, vânzarea diviziilor respective nu poate fi acceptată ca măsură compensatorie. Cu toate acestea, prin înstrăinarea diviziilor conexe, Cimos nu numai că și-a pierdut cota de piață în sectoarele secundare, dar și-a slăbit semnificativ și poziția concurențială și, în cele din urmă, prezența pe piața autovehiculelor, care este piața sa principală, deoarece profiturile pe care Cimos le-ar fi obținut cu diviziile înstrăinate (aproximativ 90 de milioane EUR în perioada 2011-2013), care erau rentabile înainte de restructurare, ar fi putut fi utilizate pentru a finanța extinderea pe piața principală.

(167) În ceea ce privește a doua măsură compensatorie, toate fabricile activează pe piața principală a Cimos și erau rentabile înainte de restructurare, astfel cum se arată în tabelul 6. Acestea reprezintă o reducere a capacității cu 15 % în ceea ce privește numărul de fabrici și produc aproximativ 4 % din venitul total și 4,5 % din veniturile din sectorul autovehiculelor. Prin înstrăinarea acestor fabrici, Cimos va ceda o parte din cota de piață concurenților săi, va pierde clienți și își va reduce gama de produse.

(168) După înstrăinările menționate în considerentul 164, singura activitate rămasă a Cimos va fi divizia „Autovehicule”, care este unica activitate principală a întreprinderii, fiind, prin urmare, indispensabilă pentru restabilirea viabilității. Divizia „Autovehicule” a fost deja redusă prin înstrăinarea fabricilor prevăzută de măsurile compensatorii sau de restructurare. Având în vedere cele de mai sus, orice alte înstrăinări suplimentare ar putea, într-adevăr, să pună în pericol îndeplinirea obiectivului de a restabili viabilitatea pe termen lung.

(169) Punerea în aplicare a măsurilor compensatorii, împreună cu înstrăinarea activelor prevăzută ca parte a planului de restructurare, vor reduce semnificativ capacitatea Cimos și nu îi vor permite să obțină un avantaj concurențial nejustificat datorită ajutorului de restructurare.

(170) De asemenea, în conformitate cu punctul 56 din liniile directoare, în zonele asistate, condițiile pentru autorizarea ajutorului sunt mai puțin stricte în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor compensatorii. Comisia observă că întreprinderea Cimos este situată într-o zonă asistată conform articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.

(171) Prin urmare, măsurile propuse constituie o compensație veritabilă pentru denaturarea concurenței cauzată de acordarea ajutorului, acestea fiind adecvate pentru a asigura reducerea la minimum a efectelor negative asupra condițiilor schimburilor comerciale care rezultă în urma acordării ajutorului.

(172) Prin urmare, se consideră că măsurile compensatorii menționate anterior respectă punctele 38-42 din liniile directoare.

8.8. AJUTOR LIMITAT LA MINIMUM, CONTRIBUȚIA PROPRIE

(173) Conform punctelor 43-45 din liniile directoare, ajutorul trebuie limitat la minimul necesar pentru a permite restructurarea întreprinderii. Este de așteptat ca beneficiarul să contribuie semnificativ la planul de restructurare din resurse proprii, inclusiv din vânzarea de active care nu sunt esențiale pentru supraviețuirea întreprinderii sau din finanțări externe în condiții de piață. Această contribuție trebuie să fie reală, și anume efectivă, să excludă toate profiturile viitoare, precum fluxul de lichidități, fiind un semn că piețele cred în fezabilitatea restabilirii viabilității întreprinderii. Aceasta nu trebuie să includă niciun alt ajutor de stat. Pentru întreprinderile mari precum Cimos, cota contribuției proprii trebuie să fie de cel puțin 50 % din costurile de restructurare.

(174) Potrivit Sloveniei, contribuția proprie propusă de Cimos reprezintă 94 % din costurile totale de restructurare și constă din sursele enumerate în tabelul 7. Tabelul 7 Surse ale contribuției proprii Sursa în milioane EUR Nouă facilitate privind capitalul 39 Capex finanțate de Cimos 8,5 Capex finanțate de client 9,8 Contraprestație pentru vânzarea diviziei Energie (Litostroj Power) 18,0 Conversia creanțelor în acțiuni și neacumularea dobânzii la datoriile bancare (cu excepția SID) 120,2 Neacumularea dobânzii la împrumuturi 5,3 Marja de ajustare a furnizorilor 21,8 Marja de ajustare a locatorului 6 Marja de ajustare a datoriei bancare 8,3 Conversia creanțelor în acțiuni și marja de ajustare a datoriilor SID 28,5 Conversia creanțelor în acțiuni pentru garanțiile de stat 23,4 Neacumularea dobânzii la ajutorul pentru salvare 1,2 Contribuția Cimos la finanțarea compromisului furnizorului 39,0 Contribuție proprie totală declarată 329,0 Sursa: Planul de restructurare.

(175) Noua facilitate privind capitalul este confirmată prin acordul de finanțare, iar în temeiul acestuia băncile și clienții care furnizează fonduri noi au convenit să furnizeze Cimos o sumă totală de 38,4 milioane EUR (19,2 milioane EUR fiecare), în condițiile descrise în considerentul 25. Slovenia a informat Comisia că diferența de 39 de milioane EUR față de valoarea notificată a contribuției proprii din această sursă este legată de clientul Eaton, care a pus la dispoziție fondurile la începutul lunii ianuarie 2015, urmând a se adresa băncilor pentru a furniza finanțarea suplimentară (acordul prevede finanțare egală din partea clienților și a băncilor). Comisia nu are dovezi că Eaton a plătit efectiv fondurile și că băncile au furnizat finanțarea echivalentă. De asemenea, astfel cum s-a concluzionat în secțiunea 8.1, participarea SID la noua facilitate privind capitalul în valoare de 6,7 milioane EUR constituie ajutor de stat, prin urmare, nu poate fi considerată ca fiind o sursă de contribuție proprie. Comisia concluzionează că noua facilitate privind capitalul care se ridică la 31,7 milioane EUR reprezintă o sursă valabilă de contribuție proprie.

(176) În perioada ianuarie – septembrie 2014, Cimos a cheltuit 17,6 milioane EUR pe capex din resurse proprii. Prin urmare, suma totală de 8,5 milioane EUR propusă de Cimos poate fi acceptată drept contribuție proprie.

(177) Cimos a semnat acorduri bilaterale cu clienții săi, în temeiul cărora statele membre vor acorda un împrumut întreprinderii Cimos pentru finanțarea capex. Întrucât niciunul dintre clienții în cauză nu este deținut de stat, această contribuție este reală, nu conține ajutor de stat și poate fi acceptată.

(178) La 12 mai 2014, întreprinderea Cimos și-a vândut filiala, Litostroj Power, unei întreprinderi private din Republica Cehă cu 21,4 milioane EUR. Cimos a propus suma de 18 milioane EUR cu titlul de contribuție proprie din această sursă. Contribuția este reală și nu conține ajutor de stat, prin urmare, aceasta poate fi acceptată.

(179) Contribuția proprie sub forma conversiei creanțelor în acțiuni din partea băncilor, în măsura în care aceasta a fost evaluată ca neimplicând ajutor de stat, este considerată drept un avantaj financiar pentru Cimos, care rezultă din faptul că întreprinderea nu trebuie să ramburseze împrumuturile care au o valoare actuală de 121 de milioane EUR (42). În loc să ramburseze împrumuturile, Cimos le va converti în acțiuni, care nu implică ieșiri viitoare de numerar cu privire la împrumuturile respective. Lichiditatea eliberată prin conversie este disponibilă pentru Cimos în vederea finanțării costurilor de restructurare. Prin acceptarea conversiei, creditorii CS și-au asumat riscul unor pierderi de capital în cazul în care capitalul propriu al Cimos își pierde valoarea după conversie, acesta reprezentând un semn al încrederii creditorilor în restabilirea viabilității.

(180) În conformitate cu condițiile CS, împrumuturile bancare menționate în considerentul anterior nu vor acumula dobânzi începând cu 3 iunie 2014 (data de inițiere a CS), până la decizia Tribunalului de confirmare a CS, ceea ce reprezintă un avantaj suplimentar pentru Cimos, care se ridică la 5,3 milioane EUR.

(181) Marja de ajustare acordată de furnizori și de locator este confirmată de acorduri, astfel cum se descrie în considerentele 42 și 43, prin urmare, este reală. Aceasta va debloca lichiditățile care vor fi disponibile pentru finanțarea costurilor de restructurare și care, în caz contrar, ar fi utilizate pentru rambursarea datoriilor asociate.

(182) Marja de ajustare a datoriei bancare în valoare de 8,3 milioane EUR corespunde contribuțiilor preconizate din partea „creditorilor defavorabili”, care nu au fost de acord cu condițiile CS, dar care vor fi puși în minoritate de majoritatea creditorilor favorabili. În absența unui acord al băncilor în cauză, Comisia nu consideră că această contribuție este reală și nici nu o consideră drept un semn al încrederii acestora în restabilirea viabilității Cimos.

(183) Astfel cum s-a concluzionat în secțiunea 8.1, conversia și marja de ajustare a creanței SID constituie ajutor de stat. Din acest motiv, acestea nu pot fi considerate drept o sursă de contribuție proprie.

(184) De asemenea, conversia în acțiuni a creanțelor statului care rezultă din sistemele de garanții și neacumularea dobânzii la creanța statului care rezultă din ajutorul pentru salvare sub forma unei garanții (după 3 iunie 2014) constituie ajutor de stat, prin urmare, nu pot fi considerate drept contribuție proprie.

(185) În cele din urmă, conform planului de restructurare, contribuția Cimos la finanțarea compromisului furnizorului (rambursarea datoriei reeșalonate) va fi finanțată din „profiturile viitoare”. Slovenia a informat Comisia că datoria se ridică la 34,2 milioane EUR, restul de 4,8 milioane EUR fiind deja rambursat furnizorilor. În conformitate cu punctul 43 din liniile directoare, contribuția proprie exclude profiturile viitoare. Prin urmare, Comisia consideră numai 4,8 milioane EUR drept contribuție proprie legitimă din această sursă.

(186) Pe baza acestor considerații, Comisia concluzionează că o contribuție proprie în valoare de 226,1 de milioane EUR respectă criteriile prevăzute în liniile directoare. Această sumă, care reprezintă 64,5 % din costurile totale de restructurare, se situează peste pragul de 50 % impus întreprinderilor mari.

Concluzie privind compatibilitatea ajutoarelor de restructurare

(187) Comisia concluzionează că ajutorul de restructurare îndeplinește condițiile de compatibilitate prevăzute în liniile directoare.

9. CONCLUZIE

(188) Comisia concluzionează că măsurile 1, 2 și o parte din măsurile 3 și 4 (în măsura în care acestea au fost acordate de SID) constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, care este compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat coroborat cu liniile directoare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat în valoare de 96,9 milioane EUR, pe care Slovenia intenționează să îl pună în aplicare în favoarea întreprinderii Cimos, este compatibil cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.

Prin urmare, punerea în aplicare a ajutorului în valoare de 96,9 milioane EUR este autorizată, sub rezerva condiției prevăzute la articolul 2.

Articolul 2

Slovenia transmite rapoarte periodice privind punerea în aplicare a planului de restructurare prezentat la 3 octombrie 2014. Primul raport se transmite Comisiei în termen de cel mult șase luni de la data prezentei decizii. Rapoartele ulterioare se transmit Comisiei cel puțin o dată pe an, până la sfârșitul anului 2017.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Slovenia.

Adoptată la Bruxelles, 8 iunie 2015. Pentru Comisie Margrethe VESTAGER Membru al Comisiei

(1) Începând de la 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și, respectiv, 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”). Cele două seturi de articole sunt, în esență, identice. În scopul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE se interpretează, dacă este cazul, ca trimiteri la articolul 87 și, respectiv, articolul 88 din Tratatul CE. De asemenea, TFUE a introdus anumite modificări terminologice, precum înlocuirea termenului „Comunitate” cu termenul „Uniune” și a sintagmei „piață comună” cu sintagma „piață internă”. Terminologia din TFUE va fi folosită pe tot cuprinsul prezentei decizii.

(2) JO C 156, 23.5.2014, p. 63.

(3) A se vedea nota de subsol 2.

(4) Întrucât beneficiarul ajutorului de salvare a fost Cimos Group și ajutorul de restructurare trebuie să fie evaluat la același nivel, Slovenia a clarificat faptul că, în opinia sa, Cimos Grup este beneficiarul ajutorului de restructurare. În continuare, toate trimiterile la Cimos sau la „întreprindere” ar trebui înțelese ca trimiteri la Cimos Group.

(5) Decizia Comisiei din 2 iulie 2013 în cazul SA.36548 (2013/N) – Ajutor pentru salvare în favoarea întreprinderii Cimos, JO C 287, 3.10.2013, p. 1 („decizia privind ajutorul pentru salvare”).

(6) A se vedea nota de subsol 2.

(7) Regulamentul nr. 1 de stabilire a regimului lingvistic al Comunității Economice Europene (JO 17, 6.10.1958, p. 385/58).

(8) Începând cu 31 mai 2014, acesta are inclusiv angajați temporari.

(9) Creditorii CS sunt următorii: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d. (denumită în continuare „DUTB”), Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.

(10) Toate trimiterile la planul de restructurare care figurează în continuare în prezenta decizie fac referire la planul actualizat de restructurare, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

(11) Garanțiile au fost acordate de stat în temeiul sistemelor „Jamstvena shema” și „Nedelničarska posojila”. Sistemul „Jamstvena Shema” a fost aprobat prin Decizia Comisiei din 12 iunie 2009 privind ajutorul de stat NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovenia „Sistem cadru temporar – Garanții” și prin Decizia Comisiei din 16 aprilie 2010 privind ajutorul de stat N 105/2010 – Slovenia modificare a „Sistemului cadru temporar – Garanții” (NN 34/2009). Sistemul „Nedelničarska Posojila” a fost instituit înainte de aderarea Sloveniei la UE.

(12) Include creanțele care urmează să fie anulate de creditorii care nu au sprijinit CS.

(13) Băncile care furnizează fonduri noi sunt: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d.