RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 228/22

DECIZIA COMISIEI

din 23 martie 2011

privind ajutorul de stat C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) pus în aplicare de Germania în favoarea Glunz AG și OSB Deutschland GmbH

[notificată cu numărul C(2011) 1764]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/524/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispoziția (dispozițiile) sus-menționate (2) și având în vedere aceste observații,

întrucât:

I. PROCEDURA

(1) Prin scrisoarea din 4 august 2000, înregistrată la 7 august 2000, autoritățile germane au comunicat intenția lor de a pune la dispoziție o intensitate a ajutorului de 35 % pentru un ajutor pentru investiție destinat înființării unui centru integrat de prelucrare a lemnului în Nettgau (Saxonia-Anhalt) de către Glunz AG și OSB Deutschland GmbH. Ajutorul propus a fost înregistrat sub numărul N 517/2000.

(2) După prezentarea informațiilor suplimentare, Comisia a adoptat la 25 iulie 2010 decizia de a nu formula obiecții cu privire la o intensitate a ajutorului de 35 %, în temeiul Cadrului multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (3) (denumit în continuare „MSF 1998”).

(3) Prin hotărârea din 1 decembrie 2004, Tribunalul a decis în Cauza T-27/02 (4), Kronofrance/Comisia, anularea deciziei sus-menționate a Comisiei.

(4) În consecință, Comisia trebuie să ia o nouă decizie pe baza notificării autorităților germane din 7 august 2000.

(5) Prin scrisoarea din 17 decembrie 2004, Comisia a întrebat autoritățile germane dacă doresc să prezinte, ca urmare a anulării deciziei Comisiei, informații suplimentare față de notificarea din 7 august 2000 și a trimis o scrisoare de reamintire la data de 3 martie 2005. Autoritățile germane au răspuns prin scrisoarea din 23 martie 2005, însă nu au prezentat informații suplimentare în acest stadiu.

(6) În plus, trebuie reținut faptul că autoritățile germane au acordat prezentul ajutor în februarie 2000 cu condiția aprobării acestuia de către Comisie. Autoritățile germane au început plata ajutorului ulterior deciziei Comisiei din 25 iulie 2001 de a nu formula obiecții.

(7) Cu toate acestea, ca urmare a anulării sale de către Tribunal, decizia din data de 25 iulie 2001 trebuie considerată ca și cum nu ar fi existat niciodată și, prin urmare, autoritățile germane nu au primit aprobarea Comisiei cu privire la intensitatea ajutorului propusă (5). Comisia a transferat cauza în mod corespunzător către registrul de ajutor acordat ilegal, sub numărul NN 18/05.

(8) Prin scrisoarea din 20 iulie 2005, Comisia a informat Germania cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în ceea ce privește prezentul ajutor.

(9) Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutor.

(10) Comisia a primit observații de la părțile interesate. Comisia a înaintat aceste informații Germaniei, căreia i s-a oferit posibilitatea de a reacționa; observațiile acesteia au fost prezentate în scrisorile din 24 octombrie 2005 și 24 ianuarie 2006.

(11) Prin scrisoarea din 28 februarie 2006, Germania a solicitat, în sensul articolului 7 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (7), suspendarea procedurii oficiale de investigare, având în vedere recursurile în așteptare formulate de Germania și de Glunz AG în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene (cauzele conexate C-75/05 P și C-80/05 P) împotriva Hotărârii Tribunalului în Cauza T-27/02, Kronofrance/Comisia.

(12) Prin scrisoarea din 9 martie 2006, Comisia a acceptat suspendarea procedurii până după luarea hotărârii de către Curtea de Justiție în cauzele conexate C-75/05 P și C-80/05 P Republica Federală Germania și alte părți/Kronofrance SA.

(13) În cadrul hotărârii sale din 11 septembrie 2008 (8), Curtea de Justiție a decis să confirme decizia Tribunalului. Drept urmare, procedura oficială de investigare în cauza C 28/05 a fost reluată.

(14) Germania a prezentat informații suplimentare prin scrisoarea din 4 august 2009 și, în urma solicitării de informații de către Comisie, prin scrisoarea din 19 iulie 2010.

II. DESCRIEREA DETALIATĂ A AJUTORULUI

2.1. MĂSURA DE AJUTOR

(15) Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt a hotărât la 29 februarie 2000 să acorde întreprinderilor Glunz AG și OSB Deutschland GmbH un ajutor pentru investiție în scopul realizării unui centru de prelucrare a lemnului în Nettgau (Saxonia-Anhalt). Valoarea totală a ajutorului se ridică la 69 797 988 EUR.

(16) Potrivit notificării din 4 august 2000, ajutorul este acordat sub forma unei subvenții în valoare de 46 201 868 EUR în temeiul celui de al 28-lea program cadru de interes comun „Îmbunătățirea structurilor economice regionale” [28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe «Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur» (9)], aprobat de Comisie. Această subvenție corespunde unei valori brute de 23,17 % din costul eligibil.

(17) De asemenea, se acordă o primă de investiții în temeiul Legii privind prima de investiții din 1999 (10) (Investitionszulage), aprobată de Comisie pentru o sumă de 23 596 120 EUR. Această primă de investiții atinge o valoare brută de 11,83 % din costul eligibil de investiții.

(18) Potrivit informațiilor prezentate de Germania, s-a plătit deja o sumă de […] EUR (11) în temeiul „28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe «Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur»”, în timp ce o sumă de […] EUR a fost deja plătită ca „Investitionszulage”. Așadar, autoritățile germane au acordat deja beneficiarilor un ajutor în valoare totală de […] EUR (din suma totală convenită de 69 797 988 EUR).

2.2. BENEFICIARUL

(19) Există doi beneficiari ai ajutorului.

(20) Unul dintre beneficiarii ajutorului este Glunz AG, Hamm (Renania de Nord-Westfalia), înființată în 1932 și operând la momentul respectiv în domeniul materialelor pe bază de lemn. Începând din anii 1960, întreprinderea produce și comercializează exclusiv plăci aglomerate, MDF (Mittel-dichte Faserplatte – plăci din fibre de densitate medie), plăci OSB și placaj. La data notificării, TAFISA, care aparține grupului portughez SONAE, deținea 96,03 % din acțiunile societății Glunz AG.

(21) Celălalt beneficiar al ajutorului este OSB Deutschland GmbH (denumită în continuare „OSBD”), deținută în proporție de 100 % de TAFISA, fiind, așadar, o societate-soră afiliată a Glunz AG, deoarece TAFISA este societatea-mamă a ambelor. OSBD a fost înființată la 16 iulie 1999, iar după finalizarea completă a investiției din Nettgau a început producția și comercializarea produselor OSB.

2.3. PROIECTUL

(22) Proiectul de investiții este localizat în Nettgau, Saxonia-Anhalt (Germania), o zonă asistată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. În această regiune, intensitatea maximă admisă a ajutorului pentru susținerea de noi investiții atingea la data notificării o valoare brută de 35 % în ceea ce privește întreprinderile mari.

(23) Glunz AG și OSBD au realizat pe un teren care nu era încă utilizat în scopuri industriale un centru de prelucrare a lemnului, care va cuprinde două fabrici combinate. Prima fabrică, deținută de OSB Deutschland GmbH, produce plăci OSB. A doua fabrică, deținută de Glunz AG, produce plăci aglomerate. Autoritățile germane au declarat că liniile de producție ale celor două fabrici sunt legate între ele prin intermediul unei infrastructuri tehnice comune. De asemenea, au declarat că atât plăcile OSB, cât și plăcile aglomerate sunt prelucrate și rafinate ulterior prin intermediul aceleași linii de șlefuire, aceluiași echipament de laminare și aceluiași echipament de frezare lambă și uluc. În plus, autoritățile germane au susținut că particulele rezultate în urma tratamentului aplicat plăcilor OSB sunt utilizate în instalația învecinată pentru plăci aglomerate. Mai mult decât atât, autoritățile germane au declarat că va exista o administrație centrală, care va administra ambele fabrici, inclusiv activitățile de marketing, aprovizionare și distribuție ale acestora.

(24) În plus, autoritățile germane susțin că acest concept privind centrul integrat de prelucrare a lemnului al întreprinderilor Glunz și OSBD oferă numeroase avantaje, în special în ceea ce privește tratarea plăcilor din lemn produse, grație unui concept optimizat al instalației prin intermediul unei singure infrastructuri tehnice. Ele declară că aceasta permite o utilizare optimă a sortimentului de lemn, incluzând o utilizare mai bună a materiei prime și reciclarea internă.

(25) Notificarea din 7 august 2000 arată că o parte din ajutor va fi acordată în favoarea fabricii de plăci OSB și o parte în favoarea fabricii de plăci aglomerate. Ajutorul prevăzut în favoarea fabricii de plăci OSB atinge valoarea de 28,61 de milioane EUR pentru costul de investiții eligibil de 81,8 milioane EUR, corespunzând unei intensități brute de 35 %. Ajutorul acordat în favoarea fabricii de plăci aglomerate atinge valoarea de 41,18 milioane EUR pentru costul de investiții eligibil de 117,6 milioane EUR, corespunzând unei intensități brute de 35 %.

(26) La data notificării, autoritățile germane estimau că centrul integrat pentru prelucrarea lemnului din Nettgau ar crea 355 de locuri de muncă permanente. Locurile de muncă au fost alocate fabricii respective după cum urmează: s-ar crea 234 de locuri de muncă în legătură cu producția plăcilor aglomerate și 121 în legătură cu producția de plăci OSB. Autoritățile germane au arătat că s-ar crea 520 de locuri de muncă indirecte în zonele asistate relevante. Printre acestea, 33 de locuri de muncă indirecte asigurate. Noua investiție în Nettgau urma să fie realizată între ianuarie 2000 și finele anului 2002. Producția urma să înceapă în cursul anului 2001, iar după doi ani să se ajungă la capacitatea completă.

(27) Capacitatea de producție a noii fabrici de plăci OSB a fost estimată la […] m3 în 2002. În 1999, capacitatea pentru produse OSB a grupului TAFISA era de […] m3.

(28) În 1999, capacitatea pentru plăci aglomerate în cadrul grupului Glunz atingea […] m3. Potrivit autorităților germane, capacitățile totale de producție vor atinge […] m3; astfel, noua fabrică din Nettgau va crea capacități noi de […] m3.

III. MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

(29) Intensitatea maximă admisă a ajutorului conform MSF 1998 este determinată pe baza unui calcul care implică utilizarea unui număr de factori de evaluare și, în special, factorul care indică situația concurenței în sectorul în cauză („factor T”) și pentru care există patru niveluri: 0,25, 0,5, 0,75 și 1. Acesta poate fi stabilit la 1, dacă sectorul (definit ca cel mai scăzut nivel NACE) nu este caracterizat de supracapacitate (test de supracapacitate) și/sau dacă piața relevantă (definită ca produsul în cauză și substituenții acestuia) nu se află într-un declin relativ (testul pieței în declin).

(30) În decizia sa de inițiere a procedurii expuse în articolul 108 alineatul (2) din TFUE, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la definiția pieței relevante în care se încadrează plăcile OSB și, în consecință, nu a putut stabili pentru determinarea factorului concurență „T” dacă piața se află în declin sau nu.

IV. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

(31) Comisia a primit, la 22 noiembrie 2005, un document comun (12) de la concurenții aparținând grupului KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG și Kronofrance S.A.).

(32) În documentul lor, întreprinderile din cadrul KronoGroup au prezentat argumente în favoarea unei definiții a pieței cuprinzând plăci OSB și placaj din lemn de esență moale. Placajul din lemn de esență tare este semnificativ mai scump și este utilizat în mod predominant în domeniile (mobilă și aplicații decorative) în care nu se utilizează sau nu se utilizează aproape deloc plăci OSB și placaj din lemn de esență moale. Acestea au făcut referire la un studiu efectuat de Jaakko Pöyry (13) și la o publicație a Institutului finlandez de cercetări silvice confirmând această solicitare.

(33) KronoGroup a ridicat mai multe probleme suplimentare, care pot fi rezumate după cum urmează:

(34) KronoGroup cere ca, la calculul prin care se stabilește dacă piața este în declin, Comisia trebuie să utilizeze datele pentru perioada anterioară anului 1999, deoarece astfel de date erau deja disponibile la data deciziei inițiale de aprobare (iulie 2001), anulată ulterior de către Tribunal. Aceasta afirmă, de asemenea, că, în perioada 1995-1999, placajul înregistra o rată medie negativă de creștere de – 4,626 %. Cu toate acestea, în observațiile transmise, KronoGroup recunoaște că, în perioada 1994-1999, placajul a înregistrat o rată medie pozitivă de creștere de 0,456 % (chiar dacă se află sub valoarea de creștere a industriei prelucrătoare din SEE în ansamblu).

(35) De asemenea, KronoGroup susține că în loc să calculeze o intensitate comună a ajutorului pentru întregul proiect, Comisia ar trebui mai degrabă să evalueze separat, ca două investiții, ajutorul acordat pentru fabrica de plăci OSB și ajutorul pentru fabrica de plăcile aglomerate, cele două linii de producție și cele două piețe de produse putând fi clar separate. Aceasta ar determina un calcul separat al tuturor factorilor de evaluare pentru cele două fabrici.

(36) KronoGroup afirmă, de asemenea, că în paralel cu investiția sa în Nettgau, Glunz și-a închis fabrica de placaj din Sassenburg [aflată la o distanță de 30 km, chiar dacă într-un land diferit, adică Saxonia Inferioară (14)]. Grupul citează articole de ziar potrivit cărora întreaga forță de muncă a fabricii din Sassenburg a fost transferată la noua fabrică din Nettgau. Potrivit KronoGroup, acest lucru este contrar obiectivului MSF 1998 de a crea în regiune locuri de muncă noi destinate persoanelor care trăiesc în această regiune, iar aceste locuri de muncă nu trebuie luate în considerare la determinarea factorului capital/muncă și a factorului impact regional, ambii definiți în MSF 1998 (ambele bazându-se pe numărul de locuri de muncă create prin investiție).

(37) În final, KronoGroup susține, de asemenea, că Comisia ar fi trebuit să emită un ordin pentru recuperarea provizorie a ajutorului potrivit articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (ordin de recuperare pentru ajutor ilegal), deoarece Glunz și OSBD au obținut avantaje concurențiale substanțiale prin ajutorul plătit parțial.

V. OBSERVAȚIILE GERMANIEI

(38) Observațiile Germaniei pot fi rezumate după cum urmează.

5.1. OBSERVAȚII REFERITOARE LA DEFINIȚIA PIEȚEI RELEVANTE PENTRU PLĂCI OSB

(39) Germania consideră că piața relevantă a plăci OSB cuprinde plăci OSB și placaje pentru utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, a pardoselilor și a acoperirilor/pereților. Această piață nu se află în declin.

(40) Utilizarea finală pentru care plăcile OSB înlocuiesc placajul corespunde în linii mari domeniilor principale de utilizare a placajului din lemn de esență moale. Cu toate acestea, în domeniile cheie de utilizare a placajului din lemn de esență tare (industria mobilei, industria de construcții și echiparea vehiculelor de transport), plăcile OSB nu pot fi utilizate ca urmare a caracteristicilor tehnice ale acestora. Din acest motiv, includerea plăcile OSB în piața globală pentru placaje din lemn de esență tare și moale nu ar fi conformă cu condițiile actuale ale piețelor în cauză. Acest lucru este confirmat de un aviz specializat, din 21 octombrie 2005, întocmit de Jaakko Pöyry.

(41) Jaakko Pöyry estimează următoarele procentaje pentru potențialul de substituire a plăcilor OSB în domeniile de utilizare de mai sus: ambalare 40-60 %; depozitare 70-80 %; realizarea de acoperișuri 70-90 %; realizarea de pardoseli 50-80 %; acoperire/pereți 70-90 %.

(42) În industria mobilei, plăcile OSB nu sunt adecvate pentru aplicații vizibile ca urmare a caracteristicilor de suprafață ale acestora. Suprafața plăcilor OSB nu prezintă un aspect plăcut, plăcile fiind produse din fâșii orientate de lemn, ceea ce le face aspre și neregulate. Din acest motiv, plăcile OSB nu pot fi acoperite cu un strat decorativ. Plăcile OSB se pretează exclusiv pentru elemente de mobilă care nu sunt vizibile (de exemplu, structura de susținere pentru mobilă tapisată). Cu toate acestea, în domeniul elementelor de mobilă care nu sunt vizibile, plăcile OSB nu pot concura din punct de vedere al prețului cu tipurile de plăci aglomerate mult mai ieftine, utilizate în general în acest context.

(43) În industria de construcții (cofraje), este esențial ca materialele de căptușire/cofraj utilizate în legătură cu beton turnat pe loc să aibă o suprafață fină. Ca urmare a neuniformității rezultate în procesul de prelucrare, plăcile OSB trebuie acoperite special pentru beton aparent pentru a se asigura o suprafață netedă a betonului aparent. Această prelucrare ulterioară este costisitoare și ridică prețul produsului final. Comparativ cu placajul, plăcile OSB pot fi competitive doar dacă pot fi reutilizate drept cofraj de mai multe ori. Cu toate acestea, din motive practice, acesta nu va fi cazul în mod necesar. Deoarece plăcile sunt utilizate intens pe șantiere, suprafața acestora se poate deteriora. Dacă apar fisuri, există riscul ca plăcile OSB să se deformeze ca urmare a apei sau a umidității sau în alt mod. Astfel, o utilizare repetată a plăcilor OSB, a căror prelucrare este costisitoare, nu este posibilă în mod necesar. În plus, muchiile plăcilor OSB pot fi instabile și sensibile la umiditate. Mai mult, materialele utilizate drept cofraj pentru ciment trebuie să prezinte o rezistență mare la fisurare și îndoire. Din acest punct de vedere, plăcile OSB nu satisfac cerințele industriei de construcții comparativ cu materialele pentru cofraje. Din punct de vedere al costurilor relativ scăzute și al suprafeței netede, placajul din lemn de esență moale, pe de altă parte, este foarte adecvat pentru utilizarea în acest scop, așa cum se poate vedea prin volumul utilizat actualmente pentru cofraje.

(44) În ceea ce privește vehiculele de transport este, de asemenea, important ca suprafața să fie netedă, deoarece, deseori, plăcile utilizate în acest sector trebuie acoperite. Din diverse motive, acoperirea plăcilor OSB nu se poate realiza ușor. Chiar dacă plăcile OSB sunt acoperite, de exemplu cu hârtie melaminată, există riscul ca stratul acoperitor să se fisureze ca urmare a suprafeței neuniforme a plăcilor OSB. La încărcarea unui motostivuitor, se exercită presiune în anumite puncte ale suprafeței. Există pericolul ca în astfel de cazuri, într-un mediu umed sau ud, apa să se infiltreze în placă, ceea ce conduce la deformarea acesteia. O acoperire stabilă a suprafeței poate fi garantată numai printr-o prelucrare ulterioară costisitoare. Suprafața plăcilor OSB, spre deosebire de placajul din lemn de esență tare, care este relativ rezistent la zgârieturi, puncte de presiune etc. ca urmare a durității specifice a suprafeței sale, nu este nici din alte puncte de vedere suficient de rezistentă la efectele presiunii în cadrul transporturilor.

(45) Evaluarea măsurii în care plăcile OSB pot fi înlocuite cu placajul din lemn de esență moale, pe de o parte, și placajul din lemn de esență tare, pe de altă parte, se bazează în mare parte pe proprietățile tehnice și posibilele utilizări ale plăcilor OSB și pe diferența de preț comparativ cu placajul din lemn de esență tare. În timp ce placajul din lemn de esență tare este superior placajului din lemn de esență moale și plăcilor OSB în toate aspectele tehnice, diferența de preț între placajul din lemn de esență tare, pe de o parte, și plăcile OSB și placajul din lemn de esență moale, pe de altă parte, arată că placajul din lemn de esență tare nu este competitiv în domeniul de utilizare dominat de plăcile OSB și de placajul din lemn de esență moale. Din acest motiv ar fi greșit să se presupună că plăcile OSB ar putea fi înlocuite cu orice tip de placaj, inclusiv placaj din lemn de esență tare.

(46) Există o mare suprapunere între piața plăcilor OSB și placajelor în ceea ce privește utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, a pardoselilor și a izolațiilor/pereților, pe de o parte, și piața plăcilor OSB și placajelor din lemn de esență moale, pe de altă parte. Singura diferență între definițiile celor două piețe este legată de industria construcțiilor (cofraje). Plăcile OSB nu sunt adecvate pentru acest domeniu, în timp ce placajul din lemn de esență moale are o mare aplicabilitate în acest domeniu și este utilizat. Principala concluzie de bază este că placajul din lemn de esență tare nu trebuie inclus în piața plăcilor OSB.

5.2. OBSERVAȚII PRIVIND EVOLUȚIA PIEȚEI PLĂCILOR AGLOMERATE

(47) Germania consideră că factorul concurență trebuie stabilit, de asemenea, la 1 pentru piața plăcilor aglomerate, care nu ar trebui privită ca fiind în declin, deoarece există o puternică tendință ascendentă în sensul articolului 7.8 din MSF 1998.

(48) În sprijinul afirmațiilor sale, Germania a prezentat un studiu efectuat de profesorul Stefan Collignon (Universitatea Harvard, Centrul pentru Studii Europene Minda de Gunzburg) (15) potrivit căruia creșterea pe termen lung pe piața plăcilor aglomerate în perioada 1972-2003 a fost cu 36 % mai rapidă decât cea din industria prelucrătoare în ansamblu. Germania este de părere că, în temeiul punctului 7.8 din 1998 MSF, această tendință ascendentă puternică pe termen lung arată că piața plăcilor aglomerate nu poate fi considerată ca fiind în declin.

5.3. OBSERVAȚII PRIVIND ALOCAREA INTENSITĂȚII AJUTORULUI DIFERITELOR PĂRȚI ALE PROIECTULUI

(49) În opinia Germaniei, în cazul în care Comisia consideră totuși că factorul concurență „T” este 0,75 pentru piața plăcilor aglomerate și 1 pentru cea a plăcilor OSB, intensitatea comună a ajutorului pentru întregul proiect din Nettgau trebuie determinată pe baza marjelor de contribuție ale celor două linii de producție, respectiv producția de plăci OSB și de plăci aglomerate.

(50) Marja de contribuție este suma cu care un produs contribuie la acoperirea costurilor fixe și la atingerea profitului net al unei întreprinderi. Este calculată ca diferență între veniturile și costurile variabile rezultate direct pentru acel produs.

(51) Utilizând marjele de contribuție ca referință, intensitatea ajutorului ar fi alocată părților individuale ale proiectului de investiție din Nettgau în conformitate cu contribuția efectivă a plăcilor OSB și a plăcilor aglomerate, ca produse, la rezultatul operațional.

5.4. OBSERVAȚII PRIVIND ALTE PUNCTE FORMULATE DE KRONOGROUP

(52) Germania consideră că evaluarea ajutorului ar trebui să se bazeze pe faptele cunoscute la data de 7 august 2000, adică la data notificării.

(53) Potrivit Germaniei, aceasta rezultă din interpretarea MSF 1998. Germania face referire în acest sens la punctul 3.1 din MSF 1998, care prevede că intensitatea maximă admisă a ajutorului este identificată pe baza plafonului ajutoarelor regionale la momentul notificării. Mai mult decât atât, punctul 3.6 din MSF 1998 prevede calcularea cotei de piață înainte de aplicarea ajutorului. De asemenea, anexa la MSF 1998 indică în secțiunea „control ex post” posibilitatea Comisiei de a verifica exactitatea informațiilor prezentate în contextul notificării.

(54) În plus, Germania afirmă că datele referitoare la consumul aparent pentru anul 1999 nu erau cunoscute la data notificării. În orice caz, pentru a obține rata de creștere anuală medie a consumului aparent pe parcursul a cinci ani, conform cerinței de la punctul 7.8 din MSF 1998, este necesar ca datele referitoare la consumul aparent să vizeze șase ani în loc de cinci cum a propus KronoGroup. Acest aspect este cauzat de faptul că rata de creștere pentru un an dat este calculată prin compararea consumului aparent în doi ani distincți.

(55) În ceea ce privește presupusa relocare a locurilor de muncă, Germania confirmă închiderea fabricii din Sassenburg. Germania explică în acest sens că fabrica din Sassenburg a fost cea mai veche fabrică de plăci aglomerate a societății Glunz, înregistrând pierderi semnificative. În consecință, nu existau șanse de a fi salvată și a trebuit să fie închisă, independent de noua investiție din Nettgau. […] angajați care lucrau anterior în Sassenburg au fost transferați la Nettgau (reprezentând […] % din forța de muncă de acolo).

(56) În comentariile lor privind observațiile KronoGroup, autoritățile germane mai afirmă că, în orice caz, cerințele MSF 1998 prevăd doar crearea de noi locuri de muncă în regiunea în cauză, nu și că acestea trebuie ocupate de angajați din această regiune. Principalul obiectiv este stimularea dezvoltării regiunii asistate în cauză.

(57) Germania a arătat că unele echipamente au fost transferate, de asemenea, de la Sassenburg la Nettgau; acestea au fost totuși excluse din costurile eligibile ale proiectului, nebeneficiind astfel de ajutor. În orice caz, cu o valoare contabilă de aproximativ […] EUR, aceste echipamente reprezintă o parte foarte mică a proiectului de investiții global.

VI. EVALUAREA AJUTORULUI

(58) Următoarea evaluare se bazează pe datele, cifrele și situațiile cunoscute la momentul notificării, la 7 august 2000. Deoarece a trecut o anumită perioadă de timp de la notificarea inițială până la prezenta decizie, este posibil ca situațiile să se fi schimbat, piețele să se fi dezvoltat, iar datele rezultate referitoare la proiect să fie altele decât se planificase inițial. Cu toate acestea, Comisia nu poate lua în considerare aceste aspecte în prezenta evaluare. În general, Comisia trebuie să ia o decizie înainte ca investiția să fie realizată efectiv, bazându-se pe estimări ale viitoarelor perspective și pe cifrele de piață. Totuși, intensitățile ajutoarelor nu sunt adaptate ulterior, dacă cifrele arată câțiva ani mai târziu că piața, de exemplu, a luat un curs diferit. Deși în prezentul caz Comisia trebuie să ia o decizie la peste 10 ani după notificarea originală, va trebui totuși să se bazeze în evaluarea sa pe date și situații cunoscute la data notificării, și nu pe informații apărute ulterior.

6.1. EXISTENȚA AJUTORULUI ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TFUE

(59) Prezenta măsură de ajutor a fost acordată de un stat membru prin intermediul resurselor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE (a se vedea punctul 2.1 al prezentei decizii). Ajutorul oferă un avantaj întreprinderilor Glunz și OSBD deoarece, în caz contrar, acestea ar fi fost nevoite să suporte toate costurile investiției. Deoarece un volum semnificativ de plăci din lemn în cauză este transportat peste frontiere internaționale, există un comerț internațional în industria lemnului în cauză. Prin urmare, avantajele financiare în favoarea celor două întreprinderi vizate ar putea denatura concurența într-un mod care poate afecta schimburile comerciale între statele membre. În consecință, Comisia consideră că măsura notificată constituie un ajutor de stat pentru Glunz AG și OSBD în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

6.2. CERINȚĂ PRIVIND NOTIFICAREA

(60) În conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE, statele membre trebuie să notifice toate măsurile de ajutor, înainte de a le pune în aplicare. Ajutorul propus urmează să fie acordat în contextul a două scheme regionale care au fost deja aprobate de către Comisie.

(61) Cu toate acestea, în temeiul normelor stabilite în MSF 1998, intensitatea ajutorului care urmează să fie acordat pentru proiecte mari de investiții este exclusă din domeniul de aplicare al schemelor aprobate dacă ajutorul pentru proiectul de investiții relevant depășește anumite praguri.

(62) Ajutorul planificat se ridică la o valoare totală de 69 797 988 EUR. Dacă se consideră că ajutorul se referă la un singur proiect de investiții, cerința privind notificarea prevăzută la punctul 2.1(ii) din MSF 1998 este îndeplinită, deoarece ajutorul total este de cel puțin 50 000 000 EUR.

(63) Astfel cum se menționează la punctul 2.3 din prezenta decizie, în cadrul notificării lor, autoritățile germane au prezentat numeroase argumente în sprijinul afirmației că prezenta măsură de ajutor vizează un singur proiect de investiții.

(64) Punctul 7.2 paragraful al doilea din MSF 1998 stipulează că un proiect de investiții nu trebuie subdivizat în mod artificial în subproiecte pentru a evita obligația de notificare. În cazul de față, acest lucru nu s-ar întâmpla oricum. Mai mult decât atât, chiar dacă s-ar considera că investiția vizează două proiecte distincte de investiții, cerințele privind notificarea ar fi totuși îndeplinite pentru investițiile destinate fabricii Glunz și fabricii OSBD.

(65) Prin urmare, Comisia concluzionează că ajutorul trebuie notificat și evaluat în conformitate cu MSF 1998.

6.3. CELE TREI CRITERII DE EVALUARE ALE MSF 1998

(66) În conformitate cu MSF 1998, pentru a determina intensitatea maximă admisă a ajutorului pentru o propunere de acordare a unui ajutor, Comisia trebuie să identifice intensitatea maximă a ajutorului (plafonul ajutoarelor regionale) pe care o societate o poate obține în zona asistată vizată în contextul sistemului de ajutoare regionale aprobat valabil la data notificării.

(67) Deoarece notificarea a avut loc la data de 7 august 2000, este aplicabilă harta ajutoarelor regionale 2000-2006 (16). Nettgau, din Saxonia-Anhalt, este o regiune care intră sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE, cu un plafon al ajutoarelor regionale de 35 % ESB la data notificării. Comisia observă faptul că intensitatea ajutorului propus de 35 % brut corespunde plafonului ajutoarelor regionale aplicabil.

(68) În conformitate cu normele stabilite în MSF 1998, Comisia trebuie să evalueze apoi trei factori specifici de ajustare care trebuie aplicați procentului de 35 % în scopul calculării unei intensități maxime admise a ajutorului pentru proiectul în cauză, și anume factorul concurență (T), factorul capital/muncă (I), factorul impact regional (M).

(69) Trebuie reamintit că, potrivit KronoGroup, în loc de a calcula o intensitate comună a ajutorului pentru întregul proiect, Comisia ar trebui, mai degrabă, să evalueze separat ajutorul pentru fabrica de plăci OSB și ajutorul pentru fabrica de plăci aglomerate, cele două investiții și cele două piețe ale produselor putând fi clar separate.

(70) Comisia observă în acest sens că punctul 7.2 din MSF 1998 definește un „proiect de investiții” ca o investiție inițială în active imobilizate pentru crearea unei noi întreprinderi, extinderea unei întreprinderi existente sau începerea unei activități care implică o schimbare fundamentală a produsului sau a procesului de producție al unei întreprinderi existente.

(71) Autoritățile germane au prezentat argumente detaliate privind legăturile existente între cele două fabrici, construite la același amplasament de două întreprinderi-surori din același grup. Liniile de producție ale ambelor fabrici sunt legate între ele prin intermediul unei infrastructuri tehnice comune. Atât plăcile OSB, cât și plăcile aglomerate sunt prelucrate în continuare și rafinate ulterior prin intermediul aceleași linii de șlefuire, al aceluiași echipament de laminare și al aceluiași echipament de frezare lambă și uluc. În plus, particulele rezultate în urma tratamentului aplicat plăcilor OSB sunt utilizate în instalația învecinată pentru plăci aglomerate. De asemenea, o conducere centrală va administra ambele fabrici, inclusiv activitățile de marketing, aprovizionare și distribuție ale acestora.

(72) Având în vedere legăturile tehnice, funcționale și administrative puternice existente între cele două fabrici construite la același amplasament, Comisia consideră că investițiile în fabrica de plăci OSB și de plăci aglomerate constituie un singur proiect de investiții, adică o investiție inițială în crearea unei noi întreprinderi. În consecință, intensitatea maximă admisă a ajutorului va fi calculată pentru acest proiect de investiții în ansamblu.

6.3.1. FACTORUL CONCURENȚĂ (T)

6.3.1.1. Norme aplicabile

(73) Potrivit punctului 3.2 din MSF 1998, aprobarea unui ajutor acordat societăților care funcționează în sectoare cu supracapacitate structurală prezintă riscuri speciale de denaturare a concurenței. Într-adevăr, orice creștere a capacității care nu este compensată prin reducerea capacității în alt loc va accentua problema supracapacității structurale. Comisia observă că proiectul notificat va crea noi capacități pe piața europeană. Astfel, factorul concurență trebuie să implice o analiză a posibilității ca proiectul propus să aibă loc într-un sector sau subsector afectat de supracapacitate structurală.

(74) Conform punctului 3.3 din MSF 1998, dacă sunt disponibile date suficiente cu privire la utilizarea capacității, Comisia trebuie să limiteze procedura de determinare a factorului concurență la existența sau inexistența unei supracapacități structurale/importante în sectorul sau subsectorul în cauză.

(75) În conformitate cu punctul 3.4 din MSF 1998, numai în lipsa unor date suficiente privind utilizarea capacității, Comisia va analiza dacă investiția este realizată pe o piață aflată în declin. Cu toate acestea, în urma Hotărârii din 1 decembrie 2004 (T-27/02, Kronofrance SA/Comisia), Tribunalul a hotărât că punctele 3.4 și 3.10 din MSF 1998 trebuie înțelese ca însemnând că, în cazul în care datele privind utilizarea capacității în sectorul vizat nu permit Comisiei să ajungă la concluzia pozitivă că există o supracapacitate structurală, Comisia trebuie să analizeze dacă piața în cauză este o piață în declin. Curtea de Justiție a susținut hotărârea Tribunalului în cauzele conexate C-75/05 P și C-80/05 P Republica Federală Germania și alții/Kronofrance SA.

(76) Prin urmare, Comisia va analiza mai întâi dacă există suficiente date privind utilizarea capacității, iar apoi, în cazul în care datele privind utilizarea capacității sunt insuficiente sau dacă aceste date arată că nu există o supracapacitate structurală, va analiza, pe baza datelor privind consumul aparent, dacă piața se află în declin. De asemenea, în conformitate cu punctul 3.6 din MSF 1998, Comisia trebuie să analizeze apoi și dacă beneficiarul (beneficiarii) ajutorului are (au) deja o cotă de piață de 40 % anterior solicitării ajutorului.

(77) Datele de piață privind utilizarea capacității trebuie stabilite la cea mai redusă segmentare disponibilă a clasificării NACE. De asemenea, pentru a stabili dacă piața se află în declin și dacă plafonul cotei de piață a fost depășit, Comisia trebuie să definească și piața relevantă a produsului (produselor) în cauză prin intermediul proiectului de investiții.

6.3.1.2. Produsul (produsele) în cauză

(78) Proiectul de investiții vizează producția de plăci OSB (plăci din fâșii orientate de lemn) și de plăci aglomerate.

(79) Plăcile aglomerate sunt plăci din lemn realizate din rumeguș presat de lemn brut și/sau rumeguș de lemn reciclat, aglomerate cu ajutorul unui liant organic. Sunt utilizate în special în industria mobilei și pentru finisarea caselor în interior.

(80) Plăcile OSB sunt plăci din lemn realizate din fâșii de lemn în trei straturi. Materia primă utilizată în producția de plăci OSB este lemnul de pin. Plăcile OSB sunt utilizate în principal în industria construcțiilor din prefabricate, în industria ambalajelor și pentru restaurarea clădirilor vechi. Plăcile OSB au fost inventate în anii 1950 în America de Nord. În timpul anilor 1980 și 1990, au devenit acceptate la scară largă pe piața plăcilor din lemn și au fost utilizate ca substitut pentru placajul (din lemn de esență moale) mult mai costisitor.

6.3.1.3. Piața relevantă

(81) În conformitate cu punctul 7.6 din MSF 1998, piața (piețele) relevantă (relevante) a (ale) produselor cuprind(e) produsele vizate de proiectul de investiții și, după caz, substituenții acestora în accepțiunea consumatorului (datorită caracteristicilor, prețurilor și destinației de utilizare a produselor) sau a producătorului (datorită flexibilității instalațiilor de realizare a produselor). Piața geografică relevantă cuprinde de obicei SEE sau, alternativ, orice parte semnificativă a acestuia, dacă se poate face o distincție suficientă între condițiile concurenței în acea zonă și alte zone ale SEE.

(82) Astfel cum s-a menționat mai sus, proiectul vizează producția de plăci OSB și plăci aglomerate. Potrivit autorităților germane, echipamentele de producție nu permit realizarea de produse diferite, ci doar variații ale acelorași produse, adică având o calitate diferită a suprafeței. În consecință, autoritățile germane susțin că, din punctul de vedere al fabricației, înlocuirea în ceea ce privește producția ca urmare a flexibilității instalațiilor de producție ar trebui exclusă.

(83) Din perspectiva cererii, plăcile aglomerate și plăcile OSB pot fi, într-o anumită măsură, substituibile, și anume în domeniul industriei de construcții din prefabricate. Cu toate acestea, substituția între plăci aglomerate și plăci OSB pare foarte limitată, deoarece ar însemna mai puțin de 10 % din dimensiunea pieței (17). Cauzele acestei substituții limitate par a fi diferența în ceea ce privește utilizările finale și diferența semnificativă de preț (285 EUR/m3 pentru plăci OSB, față de 117 EUR/m3 pentru plăci aglomerate). Comisia consideră că acest aspect este prea marginal pentru ca plăcile OSB și plăcile aglomerate să fie alocate aceleași piețe de produse.

(84) În decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE, Comisia consideră că plăcile aglomerate constituie o piață separată de produse. Deoarece această constatare nu a fost contestată, Comisia concluzionează că, în scopul acestei evaluări, plăcile aglomerate constituie o piață relevantă individuală de produse.

(85) Referitor la plăcile OSB, decizia de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE arată că în SEE există o substituție într-o anumită măsură între plăci OSB și (anumite tipuri/segmente de) placaje.

(86) Placajul este un compozit polimeric din lemn cu utilizări multiple. În principiu este realizat dintr-un număr impar de straturi subțiri de lemn, numite furnir, îmbinate cu ajutorul unui adeziv sintetic sau natural. Există placaje din lemn de esență moale și placaje din lemn de esență tare. După cum sugerează numele, un tip de placaj este realizat din lemn de esență moale [adică din copaci (brad, pin, molid, tsuga) cu frunze în formă de ace și care sunt verzi majoritatea timpului; termenul nu se referă la duritatea lemnului], iar celălalt tip din lemn de esență tare (adică familia botanică de copaci cu frunze mari, care produc fructe sau nuci și care își pierd frunzele în timpul iernii).

(87) Ca urmare a îndoielilor cu privire la măsura în care sunt substituibile plăcile OSB și diferitele tipuri/segmente de placaj, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observațiile cu privire la piața relevantă în care se încadrează plăcile OSB.

(88) Observațiile primite de la Germania și de la unul dintre principalii concurenți ai beneficiarului ajutorului, respectiv KronoGroup, indică aceeași piață relevantă care cuprinde plăci OSB și placaje având ca utilizare finală ambalarea, depozitarea, realizarea acoperișurilor, a pardoselilor și a izolațiilor/pereților. Numai în cazul acestor utilizări finale există un potențial de substituție de peste 50 % între plăci OSB și placaje. Ca urmare a criteriilor de performanță diferite în domeniul transporturilor (rezistență/greutate) și a piețelor de design (mobilă), potențialul de substituție este foarte limitat (mai puțin de 20 %). Aceste argumente și gradul de substituibilitate în diferitele utilizări finale au fost susținute prin diverse studii realizate de Jaakko Pöyry (18).

(89) Utilizările finale susmenționate sunt aproape identice cu cele ale placajelor din lemn de esență moale (singura diferență fiind faptul că placajele din lemn de esență moale sunt utilizate în mare măsură și în alt scop, adică pentru cofraje, plăcile OSB nefiind adecvate pentru aceasta). Pe de altă parte, plăcile OSB și placajele din lemn de esență tare nu se pot substitui între ele în așa măsură încât să poate fi considerate ca aparținând aceleași piețe relevante.

(90) În consecință, Comisia definește piața relevantă căreia îi aparțin plăcile OSB ca piața plăcilor OSB și placajelor pentru utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, a pardoselilor și a izolațiilor/pereților, care, în foarte mare măsură, corespunde pieței de plăcilor OSB și placajelor din lemn de esență moale.

(91) Deși un volum semnificativ de plăci din lemn este transportat peste frontiere internaționale, plăcile reprezintă un produs greu și voluminos. Drept urmare, în general, transportul pe mari distanțe este prea costisitor, raza de transport fiind limitată la aproximativ 800 km. Diversele zone de aprovizionare pot fi considerate drept o serie de cercuri suprapuse, centrul acestora fiind fabrica de producție. Dat fiind răspândirea fabricilor individuale de producție și diversele grade de suprapunere pentru zonele de aprovizionare naturală, astfel încât efectele pot fi transmise de la un cerc la altul, este oportun ca SEE să fie definit ca piață geografică relevantă pentru ambele produse în cauză. (19)

6.3.1.4. Date privind utilizarea capacității

(92) Potrivit punctului 7.7 din MSF 1998, se consideră că există o supracapacitate structurală dacă, pe baza mediei ultimilor cinci ani, rata utilizării capacității în sectorul sau subsectorul relevant este cu două procente mai mică decât cea a producției în ansamblu. Se consideră că există o supracapacitate structurală importantă dacă diferența în ceea ce privește media pentru producție depășește cinci procente.

(93) Potrivit notei de subsol 13 din MSF 1998, datele pieței privind utilizarea capacității trebuie stabilite la cea mai redusă segmentare disponibilă a clasificării NACE. Comisia consideră că producția de plăci aglomerate și plăci OSB de către Glunz și, respectiv, OSBD corespunde celei a tuturor produselor NACE 20.20 (fabricarea de plăci de furnir; fabricarea de placaje, plăci laminate, plăci aglomerate, plăci fibrolemnoase și alte plăci și panouri), deoarece producția de plăci aglomerate, placaje și plăci OSB reprezintă 81 % din producția totală de plăci din lemn în Europa (20). Prin urmare, Comisia consideră că își poate baza evaluarea pe datele privind utilizarea capacității pentru segmentul NACE 20.20.

(94) Autoritățile germane au furnizat cifre privind rata anuală medie a capacității în perioada 1994-1998 (reprezentând cei 5 ani pentru care existau date disponibile la momentul notificării) în SEE pentru codul NACE 20.20, corespunzând fabricării de plăci din lemn. Aceste date, obținute dintr-un studiu realizat de un expert independent (21), sunt conforme cu cerințele punctului 7.7 din Cadrul multisectorial, deoarece corespund sectorului la cea mai redusă segmentare a clasificării NACE.

(95) Expertul a definit baza pentru calculul capacității anuale drept capacitatea zilnică (23 de ore) a liniei timp de 300 de zile pe an. Această bază pentru calculul capacității anuale a fost stabilită în conformitate cu informațiile obținute din industrie și din Baza de date a expertului privind fabricile de prelucrare a lemnului, care include informații privind capacitatea fiecărei fabrici și fiecărei linii de presare. Cifra de 23 de ore/300 de zile ia în considerare variația în ceea ce privește tipul/vârsta echipamentului și de configurațiile fabricilor în momentul stabilirii capacității unei linii.

(96) Studiul a arătat că rata medie anuală a utilizării capacității în perioada 1994-1998 (reprezentând cei 5 ani pentru care existau date disponibile la momentul notificării) în SEE atingea 88,8 % pentru plăci aglomerate, 80,4 % pentru plăci OSB, 88,8 % pentru plăci aglomerate și plăci OSB combinate și 85 % pentru totalitatea plăcilor pe bază de lemn (NACE 20.20).

(97) Rata utilizării capacității în industria plăcilor din lemn (NACE 20.20) în SEE este detaliată în următorul tabel: 1994 1995 1996 1997 1998 Producție totală, 1 000 m3 30,673 32,412 32,566 35,178 36,481 Capacitate totală, 1 000 m3 36,776 37,148 40,034 40,545 41,787 Rata utilizării 83 % 87 % 81 % 87 % 87 %

(98) Comisia a luat în considerare și un al doilea studiu (22) realizat în numele său. Acest al doilea studiu a avut ca bază o capacitate zilnică (22 de ore) timp de 345 de zile pe an și a ajuns la o medie de 81,8 % pentru perioada 1995-1997. Acest studiu nu a furnizat însă date pentru ceilalți ani din perioada 1994-1998 și pare a se baza numai pe capacitatea anuală medie a unor fabrici moderne.

(99) Potrivit punctului 3.1 din MSF 1998, Comisia va utiliza, după caz, date externe independente pentru a evalua impactul probabil asupra concurenței pe piața relevantă; totuși, acolo unde acestea nu pot fi obținute cu ușurință, Comisia va lua pe deplin în considerare declarațiile statelor membre. În cazul de față, Comisia consideră că studiul prezentat de autoritățile germane este suficient de fiabil. În orice caz, celălalt studiu, chiar dacă nu oferă informații complete, ar conduce la același rezultat.

(100) În perioada 1994-1998, rata medie anuală de utilizare a capacității pentru întreaga industrie prelucrătoare din UE atinge 81,72 %.

(101) Ținând seama de cele de mai sus, Comisia concluzionează că proiectul de investiții va avea ca rezultat o extindere a capacității într-un sector în care nu există supracapacitate. Cu toate acestea, potrivit hotărârii Tribunalului, în cazul în care Comisia ajunge la concluzia pozitivă că nu există o supracapacitate structurală, ceea ce se întâmplă în cazul de față, Comisia trebuie să analizeze dacă piața se află în declin sau nu.

6.3.1.5. Date privind consumul aparent

(102) Potrivit punctului 3.4 din MSF 1998, pentru a stabili dacă piața relevantă se află în declin, Comisia trebuie să compare evoluția consumului aparent al produsului (produselor) în cauză (adică producție plus importuri minus exporturi) cu rata de creștere a industriei prelucrătoare din SEE în ansamblu.

(103) Potrivit punctului 7.8 din MSF 1998, piața pentru produsul (produsele) în cauză este considerată a fi în declin dacă, pe parcursul ultimilor cinci ani, rata medie anual de creștere a consumului aparent al produsului (produselor) în cauză este semnificativ mai scăzută (peste 10 %) decât media anuală a industriei prelucrătoare din SEE în ansamblu, exceptând cazul în care există o puternică tendință ascendentă a ratei creșterii relative a cererii privind produsul (produsele). O piață în declin absolut este o piață în care rata medie anual de creștere a consumului aparent pe parcursul ultimilor cinci ani este negativă.

(104) Rata medie anuală de creștere a întregii industrii prelucrătoare din SEE pentru anii 1993-1998 (23) este de 5,78 %.

(105) Un studiu al unui consultant independent (24) oferă date privind valoarea consumului aparent de plăci aglomerate, exprimată în miliarde EUR, arătând următoarele rezultate pentru perioada 1993-1998 (reprezentând cei 6 ani pentru care existau date disponibile la momentul notificării). Aceste date pot fi prezentate după cum urmează: Miliarde EUR 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Creștere/a Plăci aglomerate 4,61 4,78 5,91 4,98 5,71 5,65 4,15 %

(106) Comisia menționează că diferența dintre 5,78 % și 4,15 % este mai mare de 10 %. Rezultatul ar fi același, dacă s-ar lua în considerare datele disponibile până în 1999 (adică perioada 1994-1999), astfel cum a solicitat KronoGroup.

(107) În observațiile sale, Germania face referire la punctul 7.8 din MSF 1998, potrivit căruia piața nu este considerată a fi în declin relativ (în pofida faptului că rata sa anuală de creștere se află sub cea a industriei prelucrătoare din SEE în ansamblu) dacă există o tendință ascendentă puternică a ratei creșterii relative a cererii privind produsul. Germania confirmă acest lucru prin intermediul unui studiu care arată că, în perioada 1973-2003, consumul aparent de plăci aglomerate a crescut cu 36 % mai rapid decât valoarea adăugată din industria prelucrătoare.

(108) Comisia consideră că acest argument nu este suficient pentru a dovedi că există o tendință ascendentă puternică a ratei relative de creștere a cererii de plăci aglomerate. Această condiție a MSF 1998 vizează o situație în care, deși rata medie anuală de creștere pe parcursul ultimilor cinci ani este scăzută, ultimii ani prezintă o tendință clară de creștere, care poate continua în următorii ani, adică pe termen scurt, când începe exploatarea investiției care a beneficiat de ajutor. Acest lucru ar garanta că efectul de denaturare al ajutorului rămâne limitat.

(109) Totuși, studiul utilizează date pe termene foarte lungi, ceea ce nu permite realizarea de prognoze pentru viitorul apropiat, care este mai relevant pentru evaluarea impactului investiției. Mai mult decât atât, prezintă date până în 2003, care nu erau disponibile la data notificării inițiale în 2000.

(110) Din acest motiv, Comisia consideră că piața plăcilor aglomerate se află în declin relativ potrivit punctului 7.8 din MSF 1998, iar factorul concurență „T” pentru acest produs trebuie stabilit la 0,75.

(111) Așa cum s-a menționat deja mai sus, rata medie anuală de creștere a întregii industrii prelucrătoare din SEE în perioada 1993-1998 este de 5,78 %.

(112) Notificarea Germaniei conține un studiu al unui consultant independent (25), care oferă date privind valoarea consumului aparent, exprimată în miliarde EUR, în SEE în perioada 1993-1998 pentru plăci OSB și placaje pentru utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, pardoselilor și izolațiilor. Aceste date sunt următoarele: 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Creștere/a Plăci OSB 0,05 0,06 0,08 0,10 0,13 0,18 31,321 % Segmente de placaj 0,46 0,55 0,55 0,48 0,50 0,49 1,175 % Segmente de plăci OSB și placaj (26) 0,51 0,61 0,63 0,58 0,63 0,67 5,765 %

(113) Astfel, pentru piața relevantă care cuprinde plăci OSB și segmente de placaj pentru utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, pardoselilor și izolațiilor, diferența în creștere dintre valorile 5,78 % și 5,765 % nu reprezintă mai mult de 10 %. În consecință, potrivit punctului 7.8 of din MSF 1998, această piață relevantă nu se află în declin, iar factorul concurență „T” de 1 se aplică pieței căreia îi aparțin plăcile OSB.

6.3.1.6. Cote de piață pe piața relevantă

(114) La evaluarea factorului concurență, potrivit punctului 3.6 din MSF 1998, Comisia trebuie, de asemenea, să verifice dacă cotele pe piața relevantă ale grupului din care fac parte Glunz și OSBD sunt de cel puțin 40 %, ceea ce ar implica existența riscului ca acordarea nivelurilor maxime de ajutor admise în mod normal în regiunea în cauză să denatureze în mod nejustificat concurența.

(115) Autoritățile germane au prezentat date privind cota de piață a grupului SONAE, societatea-mamă a TAFISA, din care fac parte Glunz și OSBD, la nivelul SEE (27), pentru anii 1999 (anterior investiției) și 2002 (după investiție). Aceste date sunt următoarele: Piețele produselor 1999 (anterior investiției) 2002 (după investiție) Plăci aglomerate […] % […] % Segmente de plăci OSB și placaj (28) […] % […] %

(116) Datele furnizate arată că, pe piețele relevante, cota de piață a grupului SONAE nu a depășit 40 %. În consecință, factorii concurență stabiliți nu trebuie reduși.

6.3.2. FACTORUL CAPITAL/MUNCĂ (I)

(117) Se reamintește că, în observațiile sale, KronoGroup considera că locurile de muncă relocate în urma închiderii fabricii de plăci aglomerate a societății Glunz din Sassenburg nu trebuie luate în considerare la determinarea factorului capital/muncă și a factorului impact regional (ambii bazându-se pe numărul de locuri de muncă create prin intermediul investiției). Potrivit KronoGroup, luarea în considerare a acestor locuri de muncă ar fi contrară pretinsului obiectiv al MSF 1998 de a crea locuri de muncă în regiunea în cauză pentru persoanele care trăiesc în această regiune.

(118) Comisia consideră că noțiunea „crearea de locuri de muncă” în sensul MSF 1998 trebuie interpretată în contextul regiunii asistate, deoarece, prin crearea de locuri de muncă în această regiune, proiectul contribuie la dezvoltarea regională. În consecință, pare justificat să se accepte că noțiunea de „locuri de muncă create” înseamnă locuri de muncă noi pentru regiunea în cauză. Mai mult decât atât, crearea de locuri de muncă în regiunea asistată, chiar dacă posturile sunt ocupate de angajați transferați dintr-o zonă învecinată (care, în cazul de față, este o regiune neasistată din același stat membru), aduce fără îndoială beneficii regiunii în cauză prin efectele sale de răspândire, îndeplinind astfel obiectivul principal al ajutorului regional.

(119) Din acest motiv, Comisia va ține seama de aceste locuri de muncă la determinarea factorului capital/muncă și a factorului impact regional, aplicabili proiectului de investiții.

(120) MSF 1998 stabilește un factor capital/muncă având ca obiectiv ajustarea intensității maxime a ajutorului în vederea favorizării acelor proiecte care contribuie în mod efectiv și mai bine la reducerea șomajului prin crearea unui număr relativ mai important de noi locuri de muncă directe.

(121) Diferiții factori capital/muncă sunt enumerați la punctul 3.10.2 din MSF 1998. Investiția totală atinge o valoare de 199 400 000 EUR pentru crearea a 355 de locuri de muncă. Aceasta corespunde unui raport de 561 700 EUR/loc de muncă. Într-un astfel de caz, factorul concurență „I” pentru ajustarea intensității maxime a ajutorului trebuie stabilit la 0,8.

6.3.3. FACTORUL IMPACT REGIONAL (M)

(122) Factorul impact regional ia în considerare efectele benefice ale noii investiții care beneficiază de ajutor asupra economiei din regiunea asistată. Comisia consideră că crearea de locuri de muncă poate fi utilizată ca indice al contribuției unui proiect la dezvoltarea regiunii. O investiție masivă de capital poate crea un număr semnificativ de locuri de muncă indirecte în regiunea asistată în cauză și în orice regiune asistată învecinată. Crearea de locuri de muncă în acest context se referă la locurile de muncă create direct de proiect împreună cu locurile de muncă create de furnizori primari și clienți ca răspuns la investiția care beneficiază de ajutor.

(123) Autoritățile germane estimau la data notificării, 7 august 2000, că locurile de muncă urmând a fi create în urma investiției, după finalizarea întregului centru de prelucrare a lemnului, vor atinge un număr total de 520 și vor fi repartizate după cum urmează în conformitate cu necesitățile fiecărei ramuri de producție: Producția de plăci OSB Locuri de muncă indirecte Producția de plăci OSB Locuri de muncă pentru situații neprevăzute Producția de plăci aglomerate Locuri de muncă indirecte Producția de plăci aglomerate Locuri de muncă pentru situații neprevăzute Total Activități forestiere 61 11 70 12 154 Transportul de lemn către fabrici 42 8 77 14 141 Transportul de pastă către fabrici 5 8 13 Transportul de combustibil către fabrici 2 3 5 Transportul de hârtie melaminată 1 1 Transportul de la fabrici către clienți 50 9 76 14 149 Furnizarea de servicii (întreținerea, reparația echipamentelor) 17 3 17 3 40 Servicii de curățenie 5 5 10 Cazare, bunuri de consum pentru personal 2 5 7 Total 184 31 262 43 520

(124) Calculul pentru crearea estimată de locuri de muncă se bazează pe următorul calcul:

(125) Potrivit autorităților germane, principala sursă a creării de locuri de muncă indirecte (309) generate de ambele ramuri de producție este sectorul transporturilor pentru aprovizionarea cu materiale și pentru livrarea produselor finite clienților.

(126) În ceea ce privește producția de plăci OSB, producția anticipată de aproximativ […] m3 de produse OSB trebuie să conducă la vânzări de aproximativ […] m3. Producția unui m3 de produs finit va necesita aproximativ […] m3 de lemn, în total aproximativ […] m3 de lemn/an. Estimările pentru pastă și substanțe chimice se ridică la […] tone, iar pentru combustibil la […] tone/an.

(127) Materia primă pentru produsele OSB este 100 % lemn provenit din păduri pe o rază de aproximativ 100 km în jurul fabricii. Volumul zilnic necesar este estimat la […] m3, transportat în camioane cu o capacitate de […] m3. Pe baza a două curse pe zi și a unei capacități de […] m3, se ajunge la 39 de camioane și 39 de șoferi, încă 8 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 3 mecanici și un total de 50 de locuri de muncă indirecte. Cu toate acestea, Comisia consideră că locurile de muncă pentru situații neprevăzute nu corespund definiției locurilor de muncă specificată la punctele 3.7 și 7.5 din MSF 1998 (29). Prin urmare, pot fi acceptate 42 de locuri de muncă indirecte pentru transportul materialelor către fabrică.

(128) Vânzările anticipate de […] m3 ar conduce, pe o perioadă de 251 de zile lucrătoare la un volum de […] m3 de produse OSB pe zi, transportate în camioane cu o capacitate de […] m3. 46 de curse zilnice ar duce la un necesar de 46 de șoferi, suplimentar 9 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 4 mecanici, și la un total de 59 de locuri de muncă indirecte noi. Exceptând locurile de muncă pentru situații neprevăzute, locurile de muncă create pentru transportul produselor finite către clienți ating un număr de 50.

(129) Capacitatea de producție anuală pentru fabrica de plăci aglomerate este estimată la aproximativ […] m3 de plăci aglomerate nefinisate și […] m3 de plăci acoperite. Se estimează că vânzările vor atinge […] m3 pentru primul produs și […] m3 pentru cel de-al doilea. Diferența dintre estimarea capacității și a vânzărilor rezultă din faptul că o parte semnificativă din plăcile aglomerate va intra în procesul de acoperire. Cererea totală pentru lemn este stabilită la […] m3/an. Estimările pentru pastă și substanțe chimice se ridică la […] tone, iar pentru combustibil la […] tone/an.

(130) Lemnul provine, de asemenea, de pe o rază de aproximativ 100 km în jurul fabricii. Volumul zilnic necesar este estimat la […] m3 de lemn, plus […] m3 de lemn de umplutură și […] m3 de rumeguș. Capacitatea de transport indicată este de […] m3 de lemn sau de […] m3 de lemn de umplutură, respectiv rumeguș. Din acestea rezultă 72 de curse zilnice cu 72 de șoferi, împreună cu 14 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 5 mecanici, rezultând 91 de locuri de muncă indirecte. Exceptând locurile de muncă pentru situații neprevăzute, locurile de muncă create pentru transportul materialului către fabrica de plăci aglomerate ating astfel un număr de 77.

(131) Vânzările anuale anticipate de […] m3 ar conduce pe o perioadă de 251 de zile lucrătoare la un volum zilnic de […] de plăci aglomerate, transportate în camioane cu o capacitate de […] m3. Din estimările care prevăd 71 de șoferi, 14 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 5 mecanici se elimină cele 14 locuri de muncă pentru situații neprevăzute, Comisia acceptând un număr de 76 de locuri de muncă indirecte create pentru transportul produsului finit către clienți.

(132) Autoritățile germane nu au prezentat explicații cu privire la cele 19 locuri de muncă indirecte create pentru transportul pastei, combustibilului și hârtiei melaminate pentru cele două fabrici. Cu toate acestea, Comisia consideră că această cifră este realistă.

(133) Comisia consideră că numărul total de locuri de muncă indirecte create în sectorul transporturilor poate fi stabilit la 264.

(134) Activitățile forestiere, reprezentând a doua sursă importantă pentru crearea de locuri de muncă indirecte, se desfășoară timp de 251 de zile/an.

(135) Producția de plăci OSB necesită un volum zilnic de […] m3 de lemn, din care 95 % sunt produse mecanic, iar 5 % manual. Producția mecanică a […] m3 implică 25 de echipe a câte 2 lucrători forestieri și 2 utilaje, plus un loc de muncă suplimentar la fiecare șase echipe, fiecare realizând […] m3/zi. Rezultă astfel 54 de locuri de muncă. Producția manuală a […] m3 implică 13 lucrători forestieri, fiecare realizând […] m3/zi. Autoritățile germane estimează că, în plus față de cele 67 de locuri de muncă create indirect, se vor crea 13 locuri de muncă pentru situații neprevăzute, ducând la o cifră de 80 de locuri de muncă indirecte. Cu toate acestea, dintre cele 67 de locuri de muncă create indirect, doar 61 sunt create în regiunea asistată și în regiunile asistate învecinate și, prin urmare, doar acestea vor fi luate în considerare.

(136) Producția de plăci aglomerate necesită un volum zilnic de […] m3 de lemn, 95 % din acest volum fiind produse mecanic și 5 % manual. Pe baza acelorași calcule ca în cazul activităților preforestiere pentru producția de plăci OSB, autoritățile germane estimează crearea a 41 de locuri de muncă indirecte, incluzând 5 locuri de muncă pentru situații neprevăzute. Cu toate acestea, dintre cele 41 de locuri de muncă create indirect, doar 32 sunt create în regiunea asistată și în regiunile asistate învecinate și, prin urmare, vor fi luate în considerare.

(137) Referitor la volumul de […] m3/zi de lemn de umplutură, autoritățile germane estimează un număr de 36 de locuri de muncă indirecte pentru colectare, transport și dimensionare, încă 7 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 7 locuri de muncă pentru achiziția materialului, în scop logistic etc. Dintre cele 43 de locuri de muncă create indirect, doar 38 sunt create în regiunea asistată și în regiunile asistate învecinate.

(138) Comisia consideră că numărul total de locuri de muncă indirecte create pentru activitățile forestiere poate fi stabilit la 131.

(139) Autoritățile germane nu au prezentat explicații cu privire la crearea celor 51 de locuri de muncă indirecte, plus 6 locuri de muncă pentru situații neprevăzute, în sectorul serviciilor, precum și pentru cazare și bunuri de consum. Comisia, considerând că unele dintre aceste locuri de muncă trebuie să fie comune pentru cele două fabrici, estimează că o cifră de 45 de locuri de muncă indirecte este realistă.

(140) Ținând seama de cele de mai sus, numărul total de locuri de muncă indirecte create în regiunea asistată și în regiunile asistate învecinate este de 440. Dacă nu s-ar include locurile de muncă indirecte asigurate, numărul total de locuri de muncă indirecte ar fi de 407. Suma de 440 sau chiar de 407, în comparație cu numărul total de 355 de locuri de muncă directe create, ar conduce în orice caz la un raport care, în ambele cazuri, este mai mare de 100 %, ceea ce determină un factor impact regional „M” de 1,5.

6.3.4. INTENSITATEA MAXIMĂ ADMISĂ A AJUTORULUI PENTRU PROIECTUL DE INVESTIȚII

(141) Intensitatea maximă admisă a ajutorului se determină conform formulei R × T × I × M (30), astfel cum se menționează la punctul 3.10 din MSF 1998.

(142) Deoarece factorul concurență „T” este diferit pentru cele două produse în cauză (respectiv 1 pentru plăci OSB și 0,75 pentru plăci aglomerate), trebuie stabilit modul de a ajunge la un singur factor concurență aplicabil întregului proiect. MSF 1998 nu oferă nicio îndrumare în acest sens.

(143) Într-un caz similar în temeiul MSF 1998, care viza două produse diferite cărora le-au fost alocați diferiți factori concurență [C 15/06 Pilkington (31)], Comisia menționa că, întrucât proiectul în cauză vizează un amplasament de producție complet integrat, nu ar fi natural ca cei doi factori competiție să fie evaluați pe baza valorii relative a investițiilor privind fiecare dintre cele două produse. În acel caz, Comisia a utilizat așadar pentru evaluare proporția capacităților create pentru cele două produse.

(144) În cazul de față, astfel cum s-a explicat la punctul 2.3 din prezenta decizie, sunt vizate două fabrici combinate (una pentru producția de plăci OSB și una pentru producția de plăci aglomerate), conectate între ele printr-o infrastructură tehnică și o administrare comună. Este posibilă identificarea costurilor eligibile asociate fiecăreia dintre aceste fabrici. În consecință, spre deosebire de decizia Pilkington, este posibilă și calcularea cu un factor concurență comun cu referire la cota relativă a celor două produse din costurile eligibile ale investiției.

(145) În observațiile sale privind decizia de inițiere a procedurii, Germania a propus un al treilea mod de evaluare a diferiților factori concurență referitori la cele două produse, și anume pe baza marjei de contribuție (32) (Deckungsbeitrag) a celor două linii de producție. Potrivit Germaniei, aceasta ar garanta că se ține seama de contribuția fiecăruia dintre produsele în cauză la venitul de exploatare.

(146) În funcție de modul de abordare urmat, factorul concurență combinat pentru proiectul de investiții în ansamblu ar fi 0,86 [calcul bazat pe capacitățile relative (33)], 0,85 [calcul bazat pe costuri de investiții relative (34)] sau 0,92 [calcul bazat pe marjele de contribuție relative (35)].

(147) Întrucât ceilalți doi factori de evaluare necesari pentru calcularea intensității maxime admise a ajutorului pentru acest proiect sunt 0,8 (factorul capital/muncă, „I”) și 1,5 (factorul impact regional, „M”), potrivit formulei R × T × I × M, astfel cum s-a menționat la punctul 3.10 din MSF 1998, intensitatea maximă finală a ajutorului ar fi 36,12 %, 35,70 % și 38,64 %. În orice caz, intensitatea ajutorului de 35 %, așa cum a fost comunicată de autoritățile germane în cadrul notificării, corespunde cerințelor MSF 1998.

(148) În consecință, nu este necesar să se stabilească ce metodă va fi utilizată pentru calcularea factorului concurență combinat. În orice caz, metoda propusă de Germania (care conduce la cel mai favorabil rezultat) ar trebui respinsă, pe motivul că utilizează date din 2004, care nu erau disponibile la data notificării.

6.3.5. INEXISTENȚA UNUI ORDIN DE RECUPERARE

(149) Se amintește aici faptul că autoritățile germane au plătit deja beneficiarilor un ajutor în valoare totală de […] EUR (din suma totală convenită de 69 797 988 EUR).

(150) În observațiile sale, KronoGroup susținea că Comisia ar fi trebuit să emită un ordin de recuperare pentru recuperarea provizorie a ajutorului în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (ordin de recuperare pentru ajutor ilegal).

(151) În acest sens trebuie menționat că nu s-a luat niciodată o astfel de decizie de recuperare. Un ordin de recuperare reprezintă o măsură neobișnuită, la care Comisia recurge numai în condiții foarte specifice, expuse în articolul 11 din Regulamentul de procedură (CE) nr. 659/1999. KronoGroup nu a prezentat argumente convingătoare care să arate că aceste condiții sunt îndeplinite; în orice caz, Comisia este de părere că un ordin de recuperare nu ar fi fost oportun în cazul de față.

VII. CONCLUZIE

(152) Comisia consideră că Germania a pus în aplicare ajutorul în cauză în mod ilegal, încălcând articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Cu toate acestea, intensitatea ajutorului de 35 %, aplicată de Germania, este compatibilă cu dispozițiile MSF 1998,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat pus în aplicare de Germania în favoarea Glunz AG și OSB Deutschland GmbH în valoare de 69 797 988 EUR este compatibil cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 23 martie 2011. Pentru Comisie Joaquín ALMUNIA Vicepreședinte

(1) Începând cu 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care a intrat în vigoare la acea dată. În esență, cele două seturi de dispoziții sunt identice.

(2) JO C 263, 22.10.2005, p. 7.

(3) JO C 107, 7.4.1998, p. 7.

(4) Rec., 2004, p. II-4177.

(5) Conform cauzei C-199/06 (CELF) a Curții, Rep., 2008, p. I-469, punctele 60-64.

(6) A se vedea nota de subsol 2.

(7) JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

(8) Rep., 2008, p. I-6619.

(9) Ajutor de stat N 209/99, Decizia D/105751 a Comisiei, 2.8.2000.

(10) Ajutor de stat N 702/97, Decizia D/12438 a Comisiei, 30.12.1999.

(11) Face obiectul obligației de păstrare a secretului profesional.

(12) Informațiile au fost transmise de către firma de avocatură „Luther Willma Buchholz Baierlein und Nierer” în numele societăților KronoGroup.

(13) Aprovizionarea cu și cererea de plăci structurale în Europa, 10 decembrie 2003.

(14) Această zonă nu a fost o regiune asistată în conformitate cu harta ajutoarelor regionale pentru Germania aplicabilă în perioada 2000-2006.

(15) Profesorul Collignon este membru al Comitetului de Supraveghere al Glunz AG.

(16) JO C 340, 27.11.1999, p. 8.

(17) Jaako Pöyry Consulting, Dezvoltarea industriei de plăci pe bază de lemn – Utilizarea capacității și substituția între plăci OSB și plăci aglomerate în Spațiul Economic European 1993-1998, 20.6.2000.

(18) Opinia expertului privind potențialul de substituție între plăci OSB și placaj și calculul capacității fabricii. Jaakko Pöyry, 15 septembrie 2000. Substituția între plăci OSB și placaj în Spațiul Economic European. Jaakko Pöyry, 13 februarie 2001.

(19) A se vedea și cauza nr. IV/M.599, Noranda Forest/Glunz (JO C 298, 11.11.1995).

(20) Michel Vernois, Centre Technique du Bois et de l’Ameublement, Paris, Raport de expertiză, Structura pieței și concurența în industria lemnului din Europa, 2001.

(21) Jaako Pöyry Consulting, Dezvoltarea consumului de plăci aglomerate și de plăci OSB și rata utilizării capacității în SEE 1993-1998, 14.4.2000.

(22) A se vedea nota de subsol 19.

(23) Datele privind consumul aparent pentru șase ani sunt necesare pentru a calcula creșterea medie anuală pe o perioadă de cinci ani.

(24) Jaakko Pöyry, Evoluția consumului de plăci pe bază de lemn în SEE 1993-1999.

(25) Raport realizat de Jaakko Pöyry, Evoluția consumului de plăci OSB și placaje în Spațiul Economic European 1993-1998.

(26) Utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, a pardoselilor și a acoperirilor.

(27) Astfel cum erau disponibile la data notificării inițiale în 2000.

(28) Utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, a pardoselilor și a acoperirilor.

(29) Locuri de muncă permanente, cu normă întreagă, în legătură directă cu proiectul.

(30) Unde „R” este intensitatea maximă admisă a ajutorului pentru societăți mari în regiunea asistată, „T” este factorul concurență, „I” este factorul capital/muncă, iar „M” este factorul impact regional.

(31) JO L 49, 20.2.2009, p. 18.

(32) Marja de contribuție este diferența dintre veniturile și costurile variabile aflate în legătură cu un produs. Marja de contribuție poate fi interpretată ca fracția de vânzări care contribuie la compensarea costurilor fixe. Alternativ, marja de contribuție unitară este suma adăugată produsului de fiecare unitate de vânzare.

(33) În notificare, capacitatea de producție a noii fabrici de plăci OSB a fost estimată la o valoare de […] m3 (42 %), în timp ce fabrica de plăci aglomerate creează capacități noi de […] m3 (58 %). În consecință, factorul concurență combinat ar fi egal cu 0,42 × 1 + 0,58 × 0,75 = 0,86.

(34) Fabrica de plăci OSB prezintă costuri eligibile de investiții de 81,8 milioane EUR (41 %), în timp ce costurile eligibile ale fabricii de plăci aglomerate ating o valoare de 117,6 milioane EUR (59 %). Aceasta ar conduce la un factor concurență combinat de 0,41 × 1 + 0,59 × 0,75 = 0,85.

(35) Potrivit autorităților germane, în anul 2004, marja de contribuție relativă a fabricii de plăci OSB era de 68,5 %, iar cea a fabricii de plăci aglomerate era de 31,5 %. În consecință, factorul concurență combinat este calculat în felul următor: 0,685 × 1 + 0,315 × 0,75 = 0,92.