REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/433 AL COMISIEI

din 15 martie 2022

de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de produse plate din oțeluri inoxidabile laminate la rece originare din India și din Indonezia și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de produse plate din oțeluri inoxidabile laminate la rece originare din India și Indonezia

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 15 și articolul 24 alineatul (1),

întrucât:

1. PROCEDURĂ

1.1. Deschiderea procedurii

(1) La data de 17 februarie 2021, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o anchetă antisubvenție cu privire la importurile de produse plate din oțeluri inoxidabile laminate la rece [denumite în continuare „SSCR” (stainless steel cold-rolled) sau „produsul care face obiectul anchetei”] originare din India și din Indonezia (denumite în continuare, împreună, „țările în cauză”). Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

(2) Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 4 ianuarie 2021 de Asociația Europeană a Oțelului (denumită în continuare „EUROFER” sau „reclamantul”), în numele industriei producătoare de produse plate din oțeluri inoxidabile laminate la rece a Uniunii, în sensul articolului 10 alineatul (6) din regulamentul de bază. Plângerea conținea elemente de probă atestând subvenționarea și prejudiciul cauzat de aceasta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

(3) Înainte de deschiderea anchetei antisubvenție, Comisia a notificat autorităților publice ale Indiei (Government of India, denumite în continuare „GI”) (3) și autorităților publice ale Indoneziei (Government of Indonesia, denumite în continuare „GOID”) (4) faptul că primise o plângere documentată în mod corespunzător și a invitat GI și GOID să participe la consultări, în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază. Au avut loc consultări la 10 februarie 2021 cu GI și, respectiv, la 15 februarie 2021 cu GOID. Cu toate acestea, nu s-a putut ajunge la o soluție convenită de comun acord cu niciunul dintre cele două guverne.

(4) La 18 noiembrie 2021, Comisia a instituit taxe antidumping definitive și taxe provizorii percepute definitiv la importurile aceluiași produs originar din India și din Indonezia (5) (denumit în continuare „regulamentul antidumping”) în cadrul unei anchete care fusese deschisă printr-un aviz de deschidere publicat la 30 septembrie 2020 (denumită în continuare „ancheta antidumping separată”) (6).

(5) Analizele privind prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, realizate în cadrul prezentei anchete antisubvenție și al anchetei antidumping separate, sunt identice mutatis mutandis, întrucât definiția industriei Uniunii, a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, a perioadei examinate și a perioadei de anchetă sunt aceleași în cazul ambelor anchete.

1.2. Înregistrarea

(6) La 7 aprilie 2021, reclamantul a depus o cerere de înregistrare a importurilor. Comisia a analizat cererea, dar a constatat că, într-o perioadă relativ scurtă, nu au avut loc importuri masive ale unui produs care să beneficieze de subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în țările în cauză. Importurile de SSCR din India și din Indonezia au înregistrat o scădere cu 46 % în cele șapte luni de la deschiderea anchetei, în comparație cu importurile din cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, condițiile de înregistrare a importurilor în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din regulamentul de bază nu au fost îndeplinite, iar Comisia nu a supus înregistrării importurile produsului în cauză.

1.3. Perioada de anchetă și perioada examinată

(7) Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2019 și 30 iunie 2020 (denumită în continuare „perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între duminică, 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”). Ambele perioade sunt identice cu cele din ancheta antidumping separată.

1.4. Părțile interesate

(8) În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze în vederea participării la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, GI, GOID, producătorii-exportatori cunoscuți din țările în cauză, importatorii cunoscuți și utilizatorii cunoscuți din Uniune cu privire la deschiderea anchetei și i-a invitat să participe la aceasta.

(9) Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Au avut loc audieri cu EUROFER și cu o altă societate.

(10) În avizul de deschidere, Comisia a invitat, de asemenea, autoritățile din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „GC”) să participe la anchetă, în calitate de parte interesată. În plus, Comisia a informat GC cu privire la deschiderea anchetei și a făcut trimitere în mod precis la invitația de a participa în calitate de parte interesată, inclusă în avizul de deschidere. Ulterior, GC a informat Comisia că s-a înregistrat ca parte interesată la prezenta anchetă.

(11) La 11 octombrie 2021, Comisia a trimis o solicitare de informații către GC.

(12) Autoritățile chineze nu au răspuns la solicitarea de informații a Comisiei și, în schimb, la 21 octombrie 2021, și-au prezentat observațiile cu privire la cererea de informații în sine.

(13) În acest sens, pe de o parte, GC a afirmat că procedurile Comisiei pot încălca normele OMC și legislația UE.

(14) În primul rând, GC a afirmat că Comisia nu a informat GC cu privire la depunerea plângerii, nu a organizat cu GC consultări anterioare deschiderii anchetei, nu l-a informat cu privire la deschiderea anchetei și nu l-a invitat în mod direct să devină parte interesată în cadrul anchetei. Întrucât GC nu este o țară exportatoare, GC nu este membru sau parte interesată în sensul normelor OMC, iar invitația nu are temei juridic și nici cerințe procedurale de bază.

(15) Comisia a remarcat că aceste afirmații sunt incorecte din punct de vedere faptic. De fapt, odată ce invitația de a deveni parte interesată a fost inclusă în avizul de deschidere, care a fost publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 17 februarie 2021, Comisia a trimis GC avizul de deschidere, în aceeași zi, atrăgându-i în mod expres atenția asupra invitației. Inițial, GC a solicitat accesul la dosarul deschis prin e-mailul din 19 februarie 2021. Ca răspuns la e-mailul respectiv, în aceeași zi, Comisia a întrebat din nou în mod explicit GC dacă, prin solicitarea accesului la dosarul deschis, intenționa să se înregistreze ca parte interesată. În aceeași zi, GC a confirmat că s-a înregistrat ca parte interesată. Întregul schimb de e-mailuri este disponibil în fișierul deschis consultării. Prin urmare, Comisia a informat direct GC cu privire la avizul de deschidere și l-a invitat, chiar de două ori, să devină parte interesată. În plus, Comisia nu a invitat GC să organizeze consultări înainte de deschiderea anchetei, deoarece Comisia aștepta ca GOID să clarifice implicarea GC în furnizarea indirectă de sprijin financiar producătorilor-exportatori din Indonezia. Prin urmare, întrucât Comisia nu a intenționat să investigheze subvențiile care pot face obiectul unor măsuri compensatorii acordate de RPC, ci numai subvențiile acordate de GOID prin sprijinul financiar al GC, nu a existat nicio cerință legală de a organiza consultări prealabile deschiderii anchetei cu GC.

(16) În al doilea rând, GC a afirmat că a solicitat să urmărească evoluția cauzei din motive de îngrijorare cu privire la faptul că Comisia ar putea încălca normele OMC și legislația UE, dar că GC nu face obiectul acestei anchete și nu este obligat să furnizeze nicio informație în cadrul anchetei. De fapt, potrivit GC, Comisia a încălcat deja Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii (denumit în continuare „Acordul SMC”) și regulamentul de bază în ancheta antisubvenție privind importurile de anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”) și din Egipt, deschisă la 16 mai 2019 (7) și care a condus la instituirea unor taxe compensatorii definitive publicate la 15 iunie 2020 (8) (denumită în continuare „ancheta antisubvenție privind MFS”), prin includerea cooperării economice și comerciale bilaterale normale dintre China și Egipt în domeniul de aplicare al așa-numitelor subvenții transnaționale.

(17) Comisia a reamintit că nu GC a solicitat să urmărească evoluția cauzei, ci Comisia însăși a fost cea care a invitat GC să se înregistreze ca parte interesată în avizul de deschidere. În ceea ce privește afirmațiile referitoare la ancheta antisubvenție privind MFS, Comisia le-a considerat generice și nefondate și nefăcând, oricum, obiectul prezentei anchete. În orice caz, Comisia a observat că sprijinul financiar acordat de GC, în măsura în care un astfel de sprijin poate fi atribuit GOID, intră în domeniul de aplicare al prezentei anchete. Prin urmare, informațiile cu privire la sprijinul financiar acordat de GC sunt necesare în acest context.

(18) În al treilea rând, GC a afirmat că Comisia nu i-a trimis nicio cerere de informații în primele opt luni de la deschiderea anchetei, contrar cerinței OMC potrivit căreia autoritățile de anchetă ar trebui să prezinte informațiile solicitate de la părțile interesate cât mai curând posibil și că termenul pentru răspuns a fost de 10 de zile în loc de cele 37 de zile prevăzute la articolul 12.1.1 din Acordul SMC și la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

(19) Comisia a remarcat că momentul transmiterii cererii de informații către GC s-a datorat evoluției anchetei. Elementele solicitate de la GC nu erau pe deplin vizibile la începutul anchetei, iar informațiile solicitate s-au bazat pe aspecte care au necesitat investigații suplimentare după prima sesiune de VLD cu părțile indoneziene. În plus, Comisia a răspuns că trimisese către GC o „cerere de informații”, și nu un „chestionar”. Cerințele privind termenele menționate de GC se referă numai la chestionare. Termenul prevăzut în cererea de informații a fost suficient pentru a furniza informațiile solicitate. În orice caz, în cazul în care GC ar fi considerat că termenul este prea scurt, GC ar fi putut solicita o prelungire a termenului, ceea ce nu a făcut.

1.5. Observații privind deschiderea examinării

1.5.1. Observații din partea GI referitoare la deschiderea anchetei

(20) GI nu a prezentat observații scrise nici înainte, nici după consultările prealabile deschiderii anchetei. Cu toate acestea, în timpul consultării, GI a susținut că, în general, plângerea nu conține suficiente elemente de probă privind existența presupuselor programe de subvenționare.

(21) Comisia a luat în considerare observațiile GI. Cu toate acestea, astfel cum se detaliază în Memorandumul privind suficiența elementelor de probă (denumit în continuare „memorandumul”) (9), Comisia a concluzionat, după examinarea afirmațiilor privind subvențiile, că plângerea, împreună cu elementele de probă aflate la dispoziția Comisiei și enumerate în memorandum, conținea suficiente elemente de probă care tind să demonstreze existența subvenționării produsului în cauză originar din India.

1.5.2. Observații din partea GOID referitoare la deschiderea anchetei

(22) La 15 februarie 2021, GOID au prezentat versiunea scrisă a declarațiilor lor prezentate în cadrul consultărilor prealabile deschiderii anchetei, care au avut loc în aceeași zi. În versiunea respectivă s-a susținut că, în general, plângerea nu conținea suficiente elemente de probă privind existența presupuselor programe de subvenționare.

(23) Comisia a luat în considerare această observație în etapa de elaborare a memorandumului privind suficiența elementelor de probă și nu a fost de acord cu observațiile GOID. Într-adevăr, Comisia a concluzionat că plângerea, împreună cu elementele de probă de care dispune și care sunt enumerate în Memorandumul privind suficiența elementelor de probă, conținea suficiente elemente de probă care tind să demonstreze existența subvenționării. În orice caz, s-a acordat o atenție deosebită elementelor evidențiate de GOID în cursul anchetei.

1.6. Eșantionarea

(24) În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion alcătuit din părțile interesate, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

1.6.1. Eșantionarea producătorilor din cadrul Uniunii

(25) În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că a decis să limiteze la un număr rezonabil producătorii din Uniune care vor fi supuși anchetei, prin aplicarea eșantionării și că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul provizoriu pe baza producției și a volumelor de vânzări în Uniune raportate de producătorii din Uniune în contextul evaluării reprezentativității prealabile deschiderii anchetei, ținând seama, de asemenea, de localizarea lor geografică. Eșantionul provizoriu astfel stabilit a fost format din trei producători din Uniune, care reprezintă peste 60 % din producție și aproximativ 70 % din vânzările de produs similar în Uniune și care sunt localizați în patru state membre diferite. Detalii privind acest eșantion provizoriu au fost puse la dispoziție în dosarul destinat consultării de către părțile interesate, oferindu-le acestora din urmă posibilitatea să formuleze observații. Nu au fost formulate observații.

(26) Întrucât nu s-au primit observații în termenul prevăzut, eșantionul provizoriu de producători din Uniune a fost confirmat. Acesta a fost format din Acciai Speciali Terni S.p.A., Aperam Stainless Europe și Outokumpu Stainless OY. Eșantionul final este reprezentativ pentru industria Uniunii. Acest eșantion a coincis cu eșantionul de producători din Uniune din cadrul anchetei antidumping separate.

1.6.2. Eșantionarea importatorilor

(27) Pentru a decide dacă eșantionarea era necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor importatorilor neafiliați cunoscuți să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

(28) Un importator neafiliat s-a făcut cunoscut ca parte interesată și a furnizat informațiile solicitate. Având în vedere numărul mic de răspunsuri primite, nu a fost necesară constituirea unui eșantion. Nu s-au prezentat observații cu privire la această decizie. Importatorul respectiv a fost invitat să completeze un chestionar.

1.6.3. Eșantionarea producătorilor-exportatori din țările în cauză

(29) Având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori din țările în cauză, avizul de deschidere a prevăzut eșantionarea în India și în Indonezia. Prin urmare, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din India și din Indonezia să furnizeze informațiile precizate în avizul de deschidere pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion.

(30) În plus, Comisia a solicitat Misiunii Permanente a Indiei pe lângă Uniunea Europeană și Ambasadei Republicii Indonezia la Bruxelles să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă există, care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

1.6.3.1. India

(31) Două (grupuri de) societăți indiene au transmis un răspuns la eșantion în termenul prevăzut. Cei doi producători-exportatori în cauză: Chromeni Steels Private Limited (denumit în continuare „Chromeni”) și grupul Jindal reprezentau 100 % din volumul exporturilor indiene de SSCR din India către Uniune efectuate în cursul perioadei de anchetă. Prin urmare, Comisia a renunțat la eșantionare în ceea ce privește India.

(32) Partea din grupul Jindal (India) care este implicată în producția și vânzările de SSCR este formată din doi producători-exportatori, doi comercianți, un furnizor de servicii și un furnizor de materii prime.

(33) Grupul Jindal este integrat vertical de la producția de cocs, gaze și ferocrom, prin producția de oțel inoxidabil lichid, brame, rulouri laminate la cald, până la producția de SSCR.

(34) Chromeni nu este integrat vertical și începe abia să producă SSCR din rulouri din oțel inoxidabil laminate la cald.

1.6.3.2. Indonezia

(35) Trei producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din Indonezia au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion format din două grupuri de producători-exportatori, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi din Indonezia efectuate către Uniune în perioada de anchetă care putea fi examinat în mod rezonabil în perioada de timp disponibilă: PT. Indonesia Ruipu Nickel and Chrome Alloy (denumit în continuare „IRNC”) și PT. Jindal Stainless Indonesia (denumit în continuare „Jindal Indonesia”). Grupurile de producători-exportatori incluși în eșantion au reprezentat 71 % din volumul total estimat al exporturilor de SSCR din Indonezia către Uniune efectuate în cursul perioadei de anchetă.

(36) IRNC este o societate integrată vertical. Societatea începe să producă SSCR din minereu de nichel și, prin urmare, deține propriile topitorii. În plus, IRNC face parte dintr-un grup de societăți care fabrică diferite tipuri de produse siderurgice, care sunt, de asemenea, integrate vertical (acestea pornesc de la minereu de nichel și, prin urmare, au propriile topitorii) și furnizează către IRNC produse din oțel în amonte pentru fabricarea de SSCR. Aceste societăți (denumite, în mod colectiv, împreună cu IRNC „grupul IRNC”) sunt PT. Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry („GCNS”), PT Indonesia Tsingshan Stainless Steel („ITSS”), PT. Sulawesi Mining Investment („SMI”) și PT. Tsingshan Steel Indonesia („TSI”). Toate sunt situate în Parcul industrial Morowali din Indonezia.

(37) Jindal Indonesia nu este integrată vertical. Aceasta începe să producă SSCR din rulouri din oțel inoxidabil.

(38) În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a consultat toți producătorii-exportatori interesați cunoscuți, precum și GOID, cu privire la selectarea eșantionului. Întrucât nu au fost primite observații, eșantionul a fost confirmat.

1.7. Examinare individuală

(39) Al treilea producător-exportator indonezian care a returnat formularul de eșantionare a informat Comisia că nu intenționează să solicite o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, Comisia a informat acest producător-exportator neinclus în eșantion că trebuia să furnizeze un răspuns la chestionar dacă dorește să beneficieze de o examinare individuală. Cu toate acestea, Comisia nu a furnizat un răspuns la chestionar. Prin urmare, nu a fost posibilă nicio examinare individuală.

1.8. Răspunsurile la chestionar

(40) Comisia a trimis chestionare celor trei producători din Uniune incluși în eșantion, reclamantului, importatorului neafiliat care s-a făcut cunoscut și celor patru producători-exportatori din țările în cauză. Aceleași chestionare fuseseră puse la dispoziție online (10) în ziua deschiderii procedurii.

(41) S-au primit răspunsuri la chestionar de la cei trei producători din Uniune incluși în eșantion, de la reclamant, de la un importator neafiliat, de la doi producători-exportatori din India și de la cei doi producători-exportatori din Indonezia.

(42) De asemenea, Comisia a trimis un chestionar către GI și GOID.

(43) Chestionarul pentru GI a inclus chestionare specifice pentru (i) orice instituție financiară care a acordat împrumuturi sau credite la export societăților care fac obiectul anchetei sau cumpărătorilor acestora (în contextul creditelor la export acordate cumpărătorilor), (ii) primii 10 producători și distribuitori de materiale de intrare (minereu de crom și minereu de fier) despre care se presupune că au fost furnizate celor doi producători-exportatori indieni contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată pentru fabricarea produsului care face obiectul anchetei.

(44) Chestionarul adresat GOID a inclus un chestionar specific pentru Lembaga Pembiayaan Ekspor Indonesia (denumită în continuare „Indonesia Eximbank”). Această instituție financiară a fost menționată în mod specific în plângere ca organism public sau organism care a primit sarcini sau ordine de la GOID să acorde subvenții. În plus, din motive administrative, GOID au fost invitate să transmită chestionare specifice (i) oricărei alte instituții financiare care a acordat împrumuturi sau credite la export societăților incluse în eșantion sau cumpărătorilor societăților incluse în eșantion (în contextul creditelor la export acordate cumpărătorilor) (11), (ii) primilor 10 producătorii și distribuitorii materialelor de intrare principale pentru produsul care face obiectul anchetei, precum și oricăror alți producători și distribuitori ai materialelor în cauză, care au furnizat factori de producție celor două societăți incluse în eșantion și (iii) societății PT. Asuransi Asei Indonesia (denumită în continuare „ASEI”), care a fost menționată în mod expres în plângere ca furnizor de asigurări de credite la export pe bază de concesiuni, eventual și producătorilor produsului care face obiectul anchetei.

(45) De asemenea, chestionarul trimis către GOID a inclus un chestionar specific pentru societatea PT. Indonesia Morowali Industrial Park (denumită în continuare „IMIP”), care exploatează parcul industrial în care este localizat IRNC, unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion. Întrucât IMIP este o societate afiliată IRNC, IRNC a fost, de asemenea, invitată să transmită același chestionar către IMIP.

(46) GOID au fost invitate să colecteze toate răspunsurile furnizate de aceste societăți și să le transmită direct Comisiei.

(47) Comisia a primit răspunsuri la chestionar din partea GI, care nu au inclus, cu toate acestea, răspunsuri la chestionarele specifice menționate în considerentul 43, precum și din partea GOID, care au inclus răspunsuri din partea Indonesia Eximbank, a altor trei instituții financiare și a unsprezece furnizori de factori de producție: patru societăți de exploatare minieră a cărbunelui (PT. Sungai Danau Jaya, PT. Tanah Bumbu Resources, PT. Wahana Baratama Mining și PT. Bukit Asam Tbk), trei societăți de exploatare minieră a nichelului (PT. GAG Nikel, PT. Ceria Nugraha Indotama și PT. Tiran Indonesia), patru comercianți de nichel și cărbune (PT. Ekasa Yad Resouces, PT. Batu Bara Global Energy, PT. Rwood Resources Indonesia și PT. Bumi Nusantara Jaya), ASEI și IMIP. Comisia a primit aceleași răspunsuri la chestionar ale IMIP și din partea IRNC.

1.9. Vizite de verificare

(48) Având în vedere pandemia de COVID-19 și măsurile de izolare puse în aplicare de diferite state membre, precum și de diferite țări terțe, Comisia nu a putut efectua, în etapa provizorie, vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază. În schimb, Comisia a efectuat o verificare încrucișată de la distanță a tuturor informațiilor considerate necesare pentru constatările sale provizorii, în conformitate cu avizul său privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (12).

(49) Fără a aduce atingere aplicării articolului 28 din regulamentul de bază, Comisia a verificat încrucișat de la distanță, prin videoconferință, răspunsurile GI și ale GOID la chestionare. Funcționari din ministerele de resort au participat la verificarea încrucișată la distanță (denumită în continuare „VLD”). VLD a GOID a inclus, de asemenea, VLD a informațiilor furnizate de Indonesia Eximbank și de doi furnizori de factori de producție, și anume PT. Gag Nikel și PT. Sungai Danau Jaya.

(50) În plus, Comisia a efectuat VLD a următoarelor societăți/părți: (a) Asociația din Uniune, care îi reprezintă pe cei trei producători din Uniune incluși în eșantion: — Asociația Europeană a Oțelului („EUROFER”), Bruxelles, Belgia. (b) Producători-exportatori din India: — Chromeni Steels Private Limited (denumit în continuare „Chromeni”), Ahmedabad, — Jindal Stainless Limited (denumit în continuare „JSL”), New Delhi și Jindal Stainless Hisar Limited (denumit în continuare „JSHL”), New Delhi, precum și societățile afiliate acestora, și anume comercianții afiliați: Jindal Stainless Steelway Limited (denumit în continuare „JSS”), Gurugram și Jindal Steelitalia Limited (denumit în continuare „JSI”), Gurgaon, furnizorul de servicii: Jindal United Steel Limited (denumit în continuare „JUSL”), New Delhi și furnizorul de materii prime: Jindal Coke Limited (denumit în continuare „JCL”), New Delhi, denumiți în continuare, în mod colectiv, „grupul Jindal”. (c) Producători-exportatori din Indonezia: — PT. Indonesia Ruipu Nickel and Chrome Alloy (denumit în continuare „IRNC”), Jakarta, și societățile afiliate acestuia, și anume cei patru furnizori principali de factori de producție ai săi: PT. Indonesia Guang Ching Nickel and Stainless Steel Industry (denumit în continuare „GCNS”), Jakarta, PT. Indonesia Tsingshan Stainless Steel (denumit în continuare „ITSS”), Jakarta, PT. Sulawesi Mining Investment (denumit în continuare „SMI”), Jakarta și PT. Tsingshan Steel Indonesia (denumit în continuare „TSI”), Jakarta, (denumiți, împreună cu IRNC, „grupul IRNC”), precum și parcul industrial afiliat în care este localizat grupul IRNC, PT. Indonesia Morowali Industrial Park (denumit în continuare „IMIP”), Jakarta, — PT. Jindal Stainless Indonesia (denumit în continuare „Jindal Indonesia”), Gresik.

1.10. Neinstituirea de măsuri provizorii și procedura ulterioară

(51) La 20 octombrie 2021, în conformitate cu articolul 29 litera (a) alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate cu privire la intenția sa de a nu institui măsuri provizorii și de a continua ancheta.

(52) Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.

1.11. Comunicarea constatărilor finale

(53) La 17 decembrie 2021, Comisia a comunicat tuturor părților faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să instituie o taxă antisubvenție definitivă la importurile de produs în cauză (denumită în continuare „comunicarea constatărilor finale”). Tuturor părților li s-a acordat un termen în care să poată formula observații cu privire la acestea. Părțile interesate au avut ocazia de a prezenta observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale.

(54) Ulterior, la 21 ianuarie 2022, părțile interesate au primit o comunicare a constatărilor finale suplimentare (denumită în continuare „comunicarea constatărilor finale suplimentare”) și li s-a acordat un termen pentru formularea de observații cu privire la aceasta. Părțile interesate au avut ocazia de a solicita o audiere în fața Comisiei și/sau a consilierului-auditor pentru proceduri comerciale.

(55) Au fost primite observații din partea reclamantului, a GI, a GOID, a GC, a producătorilor-exportatori incluși în eșantion, a importatorului neafiliat LSI și a consorțiului de importatori și distribuitori Euranimi.

(56) De asemenea, părțile care au făcut cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. Au avut loc audieri cu grupul IRNC și cu Euranimi.

(57) Observațiile transmise de părțile interesate au fost analizate și, după caz, luate în considerare în prezentul regulament.

(58) Grupul IRNC a susținut că dreptul său la apărare a fost încălcat deoarece nu i s-a acordat suficient timp pentru a pregăti observații privind comunicarea constatărilor finale. Ca răspuns, Comisia a subliniat că grupului IRNC i s-a acordat inițial un termen de 18 zile pentru a prezenta observații, care depășește cu mult termenul legal de 10 de zile pe care Comisia trebuie să îl furnizeze părților interesate în momentul comunicării constatărilor finale. În plus, Comisia a acordat societății o prelungire de trei zile, la cererea acesteia. Prin urmare, Comisia a considerat că grupului IRNC i s-a acordat suficient timp pentru a-și prezenta observațiile cu privire la comunicarea constatărilor finale, iar afirmația a fost respinsă.

(59) Jindal Group și Jindal Indonesia au solicitat Comisiei să se asigure că taxele compensatorii propuse și măsurile de salvgardare privind oțelul nu au fost cumulate, astfel cum s-a procedat în regulamentul antidumping.

(60) Acest aspect a fost abordat în considerentele 1083 și 1084.

(61) Din motive de securitate juridică, grupul Jindal și Jindal Indonesia au solicitat, de asemenea, Comisiei să includă propunerea de regulament de instituire a unor taxe antisubvenție în Regulamentul (UE) 2019/1382 (13).

(62) Comisia a observat că articolul 3 abordează deja problema interacțiunii dintre taxele percepute în conformitate cu acest regulament și taxele percepute în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/159 (14). În ultima modificare a Regulamentului (UE) 2019/1382, Comisia a anunțat deja că, în viitor, fiecare regulament de instituire de măsuri antidumping și/sau antisubvenție privind produsele siderurgice care fac, de asemenea, obiectul măsurii de salvgardare va include dispoziții specifice care să împiedice aplicarea simultană a acestora cu taxa vamală de salvgardare în afara contingentului (15).

(63) După comunicarea constatărilor finale, Euranimi și LSI au susținut că Comisia ar trebui să suspende măsurile în temeiul articolului 24 alineatul (4) din regulamentul de bază.

(64) Comisia a confirmat primirea informațiilor furnizate de aceste părți și le-a reamintit că, în cazul în care consideră oportun, Comisia poate decide să suspende măsurile în cazul în care condițiile pieței s-au schimbat temporar în așa fel încât este improbabil ca prejudiciul să reapară în urma suspendării și atunci când este în interesul Uniunii să procedeze astfel.

2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1. Produsul în cauză

(65) Produsul care face obiectul prezentei anchete constă în produsele laminate plate din oțeluri inoxidabile, simplu laminate la rece, încadrate în prezent la codurile NC 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7219 90 20, 7219 90 80, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81, 7220 20 89, 7220 90 20 și 7220 90 80 și originare din India și din Indonezia. Codurile NC sunt menționate doar cu titlu informativ.

2.2. Produsul similar

(66) Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale: — produsul în cauză; — produsul fabricat și vândut pe piața internă a țărilor în cauză și — produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

(67) Comisia a concluzionat că produsele respective sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

2.3. Afirmații cu privire la definiția produsului

(68) Un producător din Uniune, care a acționat, de asemenea, în calitate de importator și utilizator final, a solicitat excluderea din definiția produsului a produselor laminate la rece din oțel inoxidabil din clasele 200 și 201. În urma anchetei s-a stabilit că astfel de produse sunt interschimbabile în ceea ce privește caracteristicile. De asemenea, Comisia a ajuns la concluzia că aprobarea acestei cereri de excludere ar reprezenta, într-adevăr, o sarcină nerezonabilă pentru autoritățile vamale, care ar trebui să efectueze un test de laborator și să verifice destinația finală a fiecărui transport. În plus, datele pe care societatea le-a furnizat cu privire la achizițiile sale de produse de clasele 200 și 201 și de alte produse din țările în cauză au arătat că a cumpărat alte produse care se încadrează în definiția produsului care face obiectul prezentei anchete din țările respective, care implică în mod inerent riscul de compensare încrucișată. În plus, deși societatea susține că aceste clase de oțel au o singură utilizare finală, nu se poate exclude posibilitatea ca aceste clase de oțel să aibă alte utilizări.

(69) Prin urmare, Comisia a concluzionat că aprobarea acestei cereri de excludere a produsului nu ar fi adecvată și, prin urmare, cererea fost respinsă.

3. SUBVENȚIONAREA: INDIA

3.1. Subvenții și programe de subvenționare care fac obiectul anchetelor

(70) Pe baza informațiilor cuprinse în plângere, a avizului de deschidere și a răspunsurilor la chestionarele Comisiei, s-a investigat presupusa subvenționare prin următoarele subvenții acordate de GI: i. Transferul direct și potențial direct de fonduri: — Finanțarea creditului înainte de expediere și după expediere — Sistemul de egalizare a dobânzilor pentru finanțarea exporturilor — Stimulente oferite de agențiile de creditare a exportului — Împrumuturi preferențiale acordate de Banca de Stat a Indiei (State Bank of India - denumită în continuare „SBI”) și Fondul de dezvoltare pentru oțel (Steel Development Fund - denumit în continuare „SDF”) — Granturi pentru cercetare și dezvoltare acordate de SDF și de Ministerul Oțelului ii. Venituri publice la care se renunță sau care nu sunt colectate și care în mod normal sunt exigibile: — Scutiri de taxe vamale și sisteme de remitere a datoriei vamale (a) Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme – „AAS”) (b) Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation Scheme – „DFIA”) (c) Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme – „DDS“) (d) Sistemul taxelor preferențiale la importul de bunuri de capital (Export Promotion Capital Goods Scheme – „EPCGS”) (e) Sistemul de export de mărfuri din India (Merchandise Export from India Scheme – „MEIS”) (f) Promovarea exporturilor prin scutiri de taxe și impozite – operațiuni asimilate exporturilor — Stimulente pentru unitățile axate pe export (Incentives for Export Oriented Units –„EOU”) și zone economice speciale (Special Economic Zones – „SEZ”) — Stimulente legate de impozitul pe profit iii. Furnizarea de bunuri sau servicii contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată: — Furnizarea de minereu de crom contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată — Furnizarea de minereu de fier contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată iv. Achiziții de bunuri prin intermediul politicilor de achiziții publice v. Stimulente furnizate de Exim Bank sub formă de credite acordate cumpărătorilor vi. Stimulente oferite de sistemele locale de subvenții ale statului Gujarat.

3.2. Sisteme pentru care nu au fost identificate elemente de probă privind subvenționarea

– Finanțarea creditului înainte de expediere și după expediere

(71) Reclamantul a susținut că băncile indiene oferă finanțare pentru export înainte de expediere exportatorilor care solicită plata pentru mărfurile vândute înainte de expedierea mărfurilor respective. În mod similar, finanțarea exporturilor după expediere este un împrumut pe care instituțiile financiare îl acordă exportatorilor. Acest sistem este gestionat de Reserve Bank of India (RBI), banca centrală a Indiei. S-a afirmat, de asemenea, că GI transmite băncilor private indiene, prin intermediul băncii sale centrale, sarcini sau ordine să acorde o contribuție financiară sub forma unui transfer direct de fonduri [articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază]. Pentru a beneficia de aceste sisteme, exportatorul trebuie doar să prezinte dovada exportului, fără a fi necesară o evaluare a riscurilor. Avantajul pentru exportator este, prin urmare, diferența dintre rata preferențială primită astfel și rata pieței din India pentru împrumuturi similare.

(72) Unul dintre producătorii-exportatori indieni a utilizat, într-o măsură limitată, în cursul PA, creditele anterioare expedierii.

(73) Societatea utiliza credite înainte de expediere în cadrul facilităților de capital circulant (linii de credit) deschise de bănci publice și private. Rata dobânzii aplicate a fost stabilită în conformitate cu condițiile pieței și la nivelul perceput de alte bănci publice și private (inclusiv bănci internaționale), cu care societatea avea linii de credit deschise. Rata dobânzii s-a bazat pe valoarea de referință a ratei dobânzii de bază (Benchmark Prime Lending Rate, denumită în continuare „BPLR”) – în cazul creditelor la export în INR sau LIBOR – în cazul creditelor la export în USD. În ambele cazuri, s-a adăugat o marjă, pe baza evaluării ratingului de credit al societății. Aceleași linii de credit au fost utilizate și pentru finanțarea internă pe termen scurt.

(74) Cei doi producători-exportatori indieni nu au utilizat în cursul PA credite la export după expediere.

(75) În consecință, Comisia nu a fost nevoită să investigheze în continuare aceste sisteme.

– Sistemul de egalizare a dobânzilor pentru finanțarea exporturilor

(76) Reclamantul a susținut că sistemul de egalizare a dobânzilor („IES”) oferă exportatorilor o contribuție financiară sub forma unui transfer direct de fonduri, oferind o compensație creditorilor exportatorilor respectivi echivalentă cu 3 % - 5 % din valoarea dobânzii care, în caz contrar, ar fi fost datorată pentru anumite împrumuturi.

(77) Cei doi producători-exportatori indieni nu au utilizat IES în cursul PA.

(78) În consecință, Comisia nu a fost nevoită să investigheze în continuare acest sistem.

– Stimulente oferite de agențiile de creditare a exportului

(79) GI deține integral două agenții de creditare a exportului: Export Credit Guarantee Corporation of India Ltd (ECGC) și Exim Bank of India. Obiectivul principal al ambelor agenții este promovarea exporturilor indiene. Reclamantul a susținut că stimulentele oferite de aceste agenții conferă un avantaj exportatorilor, deoarece aceștia oferă asigurări, garanții de credit, linii de credit și credite la export în condiții mai puțin stricte decât cele existente pe piață.

(80) Cei doi producători-exportatori indieni nu au utilizat garanții de credit, credite la export sau linii de credit furnizate de ECGC sau de Exim Bank.

(81) Cu toate acestea, doi producători din grupul Jindal au beneficiat de polițele de asigurare ale ECGC. Cu toate acestea, Comisia nu a constatat că aceste acorduri de asigurare se abat de la condițiile normale de piață. Comisioanele pentru prime au depins de nivelul maxim de acoperirea a pierderilor, de țările și cumpărătorii vizați de politică și de „istoricul cererilor de despăgubire” anterior, și anume de profilul de risc al societăților. Comisia a verificat dacă au fost plătite toate comisioanele pentru prime și toate taxele.

(82) În consecință, Comisia nu a mai avut nevoie să ancheteze acest sistem.

– Împrumuturi preferențiale acordate de Banca de Stat a Indiei (State Bank of India - denumită în continuare „SBI”) și Fondul de dezvoltare pentru oțel (Steel Development Fund - denumit în continuare „SDF”)

(83) Reclamantul a susținut că GI acordă producătorilor de oțel inoxidabil împrumuturi preferențiale specifice sectorului prin intermediul Băncii de Stat a Indiei (SBI) și al Fondului de dezvoltare a oțelului (SDF).

(84) SBI a fost una dintre băncile care au acordat împrumuturi pe termen lung grupului Jindal, dar Comisia nu le-a considerat specifice sectorului sau preferențiale. Rata dobânzii a fost stabilită pe baza marjei BLPR +. De fapt, rata dobânzii percepută de SBI a fost ușor mai mare decât ratele dobânzii practicate de băncile private care acordă împrumuturi pe termen lung grupului Jindal cu o durată similară.

(85) Cei doi producători-exportatori din India nu au primit împrumuturi din Fondul de dezvoltare pentru oțel pe parcursul perioadei de anchetă.

(86) În consecință, Comisia nu a mai avut nevoie să investigheze în continuare acest sistem.

– Granturi pentru cercetare și dezvoltare acordate de SDF și de Ministerul Oțelului

(87) Reclamantul a susținut că GI oferă producătorilor de oțel granturi pentru cercetare și dezvoltare prin intermediul SDF. Granturile pentru cercetare și dezvoltare pot fi obținute, de asemenea, direct de la Ministerul Oțelului.

(88) Cei doi producători-exportatori indieni nu au primit granturi pentru cercetare și dezvoltare în cursul PA, nici subvenții care ar putea fi alocate PA.

(89) În consecință, Comisia nu a mai avut nevoie să ancheteze acest sistem.

– Scutiri de taxe vamale și sisteme de remitere a datoriei vamale

(90) Reclamantul a susținut că producătorii produsului care face obiectul anchetei beneficiază de mai multe sisteme de drawback al taxelor înainte și după export, în temeiul cărora materiile prime sau bunurile de capital importate pot fi scutite de taxele vamale și de taxele de import. Aceste sisteme conferă producătorilor-exportatori un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, egal cu valoarea veniturilor la care renunță autoritățile publice și, prin urmare, cu valoarea drepturilor și taxelor nepercepute.

(91) Astfel cum se explică în considerentele 117-205 de mai jos, unul sau ambii producători-exportatori indieni au beneficiat de unele dintre sistemele de scutire și de remitere a taxelor, și anume: AAS, DDS, EPCGS și MEIS.

(92) Cu toate acestea, niciunul dintre cei doi producători-exportatori nu a beneficiat în cursul PA de sistemul DFIA și nici nu au avut tranzacții de vânzare pe piața internă care au fost clasificate drept operațiuni asimilate exporturilor. Prin urmare, Comisia nu a fost nevoită să investigheze în continuare aceste ultime două sisteme.

– Stimulente pentru unitățile axate pe export (Incentives for Export Oriented Units –„EOU”) și zone economice speciale (Special Economic Zones – „SEZ”)

(93) Reclamantul a susținut că producătorii produsului care face obiectul anchetei beneficiază de mai multe stimulente fiscale înregistrate ca unități axate pe export sau este localizat într-o SEZ.

(94) Cu toate acestea, niciunul dintre cei doi producători-exportatori indieni nu a fost înregistrat ca unitate axată pe export în cursul PA și nici nu a beneficiat de subvenții pentru bunuri de capital anterioare ca unități axate pe export care ar putea fi alocate PA. Niciunul dintre cei doi producători-exportatori indieni nu este localizat într-o SEZ.

(95) În consecință, Comisia nu a fost nevoită să investigheze în continuare aceste sisteme.

– Stimulente legate de impozitul pe profit

(96) Reclamantul a susținut că producătorii produsului care face obiectul anchetei beneficiază de deduceri ale impozitului pe profit și de scutiri rezultate din mai multe programe, printre care: — Rata redusă a impozitului pe venit pentru societățile nou înființate — Deduceri din impozitul pe venit ale costurilor cu cercetarea și dezvoltarea — Deduceri din impozitul pe venit ale profiturilor rezultate din proiecte industriale de mare anvergură (ITES) — Deduceri din impozitul pe profit ale profiturilor întreprinderilor din categorii speciale — Deduceri din impozitul pe profit ale investițiilor în instalații și utilaje noi.

(97) Cei doi producători-exportatori indieni nu au beneficiat de scutiri, deduceri sau rate reduse de impozitare în cursul PA.

(98) În consecință, Comisia nu a mai avut nevoie să investigheze în continuare acest sistem.

– Furnizarea de minereu de fier în schimbul unei remunerații mai mici decât cea adecvată

(99) Reclamantul a susținut că GI a pus în aplicare o politică care implică stabilirea unor taxe la export ridicate pentru minereul de fier. Astfel, GI a asigurat o creștere a ofertei interne de astfel de produse și a garantat că prețurile fierului rămân cu mult sub nivelurile internaționale. Aceste taxe la export, împreună cu alte elemente, au fost echivalente cu adresarea de către GI de sarcini sau ordine producătorilor de materii prime să furnizeze factori de producție producătorilor indieni contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

(100) Cu toate acestea, niciunul dintre cei doi producători-exportatori indieni nu utilizează minereu de fier în procesul său de producție. Prin urmare, Comisia nu a fost nevoită să investigheze în continuare acest sistem.

– Achiziții de bunuri prin intermediul politicilor de achiziții publice

(101) Reclamantul a susținut că GI a sprijinit industria oțelului inoxidabil laminat la rece din India prin achiziții publice. S-a afirmat că agențiile guvernamentale sunt obligate să utilizeze în achizițiile lor un procent minim de oțel și de fier din India (între 15 % și 50 %). În plus, atunci când un ofertant străin oferă cel mai mic preț, acesta poate obține doar până la jumătate din cantitatea comenzii. Cealaltă parte trebuie să fie atribuită unui furnizor local care este în măsură să stabilească un preț situat într-un interval de 20 % peste prețul ofertantului străin. Numai în cazul în care niciun furnizor local nu poate să stabilească prețul în limita a 20 % din prețul cel mai scăzut (o eventualitate puțin probabilă, având în vedere marja largă), ofertantul străin mai eficient poate obține restul contractului.

(102) Unul dintre producătorii-exportatori indieni a licitat cu succes în cursul PA în cadrul procedurilor de achiziții publice.

(103) Comisia a verificat toate procedurile de achiziții și licitațiile la care a participat societatea indiană în cauză în cursul PA. Cu toate acestea, nu au fost găsite elemente de subvenționare concrete.

(104) Ofertele sunt publicate online, pe site-urile internet ale unităților administrative, instituțiilor sau societăților publice respective din India (de exemplu, căile ferate indiene), iar societățile sunt libere să își trimită ofertele. Este o practică standard ca volumul achizițiilor să fie împărțit între două societăți. Societății care a oferit cel mai mic preț i se acordă 60 % din achiziție, iar societății care a oferit al doilea cel mai mic preț i se acordă restul de 40 % din contract, cu condiția să își ajusteze prețul la nivelul oferit de câștigătorul ofertei. Această regulă se aplică și în cazul în care una sau ambele societăți în cauză sunt ofertanți străini.

(105) Este adevărat că unele achiziții publice sunt deschise exclusiv participării societăților naționale. Cu toate acestea, dacă procedura este deschisă pentru ofertanții străini, nu există nicio discriminare de preț, astfel cum susține reclamantul. Preferința de preț (20 %) pentru furnizorii interni există numai în cazul achizițiilor legate de bunuri de capital (16).

(106) Comisia a verificat că, în toate procedurile de achiziții atribuite producătorului indian de SSCR în cursul PA, indiferent dacă este deschisă sau nu ofertanților străini, societatea selectată oferise cel mai mic preț sau, în calitate de societate cu a doua cea mai bună ofertă, a trebuit să își ajusteze prețul la cel mai mic preț oferit.

(107) În urma comunicării constatărilor finale, reclamantul a susținut că excluderea ofertanților străini de la unele dintre procedurile de achiziții a condus la o concurență redusă și, prin urmare, la prețuri globale mai mari, ceea ce a echivalat cu o contribuție financiară prin achiziționarea de bunuri la o remunerație mai mare decât cea adecvată.

(108) În plus, reclamantul a observat că, prin excluderea importurilor de la anumite licitații, normele indiene privind achizițiile garantează anumite volume de achiziții pentru producătorii indieni, ceea ce le conferă, în sine, un avantaj.

(109) Comisia este de acord că excluderea ofertanților străini poate reduce concurența și poate conduce la crearea unei piețe numai pentru ofertanții interni. Cu toate acestea, volumele vândute de grupul Jindal prin atribuirea licitațiilor publice au fost neglijabile în contextul vânzărilor interne totale ale societății din cursul PA. În plus, în analiza procedurilor de achiziții atribuite producătorului indian de SSCR în cursul PA, Comisia nu a observat diferențe substanțiale în ceea ce privește nivelurile prețurilor între ofertele câștigătoare din cadrul licitațiilor deschise pentru societățile străine și cele la care acestea nu au participat. Prin urmare, în acest caz particular, Comisia nu a constatat niciun avantaj material în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază.

– Stimulente oferite de Exim Bank sub formă de credite acordate cumpărătorilor

(110) Reclamantul a susținut că Exim Bank oferă linii de credit și credite acordate cumpărătorilor. Aceste stimulente nu sunt acordate exportatorilor, ci guvernelor străine, băncilor străine de dezvoltare și instituțiilor financiare de peste mări, băncilor comerciale din străinătate sau altor entități. Finanțarea le permite să cumpere de la exportatorii indieni prin intermediul unui venit înregistrat în avans.

(111) Niciuna dintre vânzările la export ale producătorilor-exportatori care fac obiectul anchetei efectuate în cursul perioadei de anchetă nu a fost acoperită de liniile de credit sau de credite acordate cumpărătorilor de către Exim Bank.

(112) În consecință, Comisia nu a fost nevoită să investigheze în continuare aceste sisteme.

– Stimulente oferite de sistemele locale de subvenții ale statului Gujarat

(113) Reclamantul a susținut că, în afară de subvențiile acordate de GI, unii dintre producătorii de SSCR pot beneficia de sisteme de subvenționare la nivel de stat furnizate de guvernul din Gujarat (GG). Plângerea enumeră patru sisteme locale: — Sistemul de stimulente pentru industrii 2016-2021, care oferă un stimulent fiscal pentru noile întreprinderi înființate în Gujarat. — Regimul de remitere a TVA al statului Gujarat: o întreprindere din statul Gujarat poate recupera TVA-ul plătit pentru factorii săi de producție achiziționați sub forma unui credit fiscal aferent factorilor de producție. — Legea privind zonele economice speciale: Scutiri fiscale pentru taxa de timbru și taxa de înregistrare. — Scutirea fiscală pentru vânzări și alte impozite de stat asupra achizițiilor de factori de producție pentru SEZ sau pentru o unitate din cadrul SEZ.

(114) Doar unul dintre producătorii-exportatori indieni care fac obiectul anchetei este localizat în statul Gujarat și ar putea utiliza sistemele de subvenții locale enumerate mai sus. Cu toate acestea, nu s-a constatat că societatea ar fi beneficiat de vreunul dintre aceste sisteme în cursul PA.

(115) În consecință, Comisia nu a fost nevoită să investigheze în continuare aceste sisteme.

– Deducerea taxei de timbru pentru energia electrică (guvernul statului Gujarat)

(116) Comisia a constatat că un producător-exportator a recurs la această măsură în cursul PA. Cu toate acestea, întrucât s-a constatat că avantajul conferit acestei societăți a fost neglijabil (0,02 %), Comisia a decis să nu mai investigheze această măsură.

3.3. Sisteme pentru care au fost găsite elemente de probă privind subvenționarea

3.3.1. Sisteme de scutire și remitere a taxelor vamale

(117) AAS, EPCGS și MEIS se bazează pe Legea din 1992 privind dezvoltarea și reglementarea comerțului exterior (Legea nr. 22 din 1992) care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea privind comerțul exterior”). Legea privind comerțul exterior autorizează GI să emită notificări privind politica de export și import. Acestea sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate în mod obișnuit o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic.

(118) Documentul de politică în domeniul comerțului exterior relevant pentru perioada de anchetă este „Politica în domeniul comerțului exterior 2015-20” (denumit în continuare „FTP 2015-20”). De asemenea, GI stabilește procedurile care reglementează FTP 2015-20 într-un „Manual de proceduri, 2015-20” (denumit în continuare „HOP 2015-20”).

(119) Sistemul de drawback al taxelor (DDS) se întemeiază pe secțiunea 75 din Legea vamală din 1962, pe secțiunea 37 din Legea din 1944 privind accizele percepute la nivel central, pe secțiunile 93A și 94 din Legea financiară din 1994 și pe Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale, accizele percepute la nivel central și impozitele pe servicii. Ratele de drawback sunt publicate în mod periodic.

(120) Ca observație generală, se remarcă faptul că Comisia nu a fost în măsură să finalizeze într-un termen rezonabil verificarea încrucișată de la distanță a anumitor documente referitoare la tranzacțiile de export/import în cadrul sistemelor de drawback al taxelor descrise în prezenta subsecțiune, astfel cum s-a solicitat și cum s-a convenit în cadrul VLD. În acest sens, Comisia a utilizat cele mai bune date disponibile în cazul în care s-au constatat discrepanțe între cifrele raportate de societăți și cele raportate de GI, în temeiul articolului 28 alineatul (3) din regulamentul de bază.

(121) În urma comunicării constatărilor finale, unul dintre producătorii-exportatori indieni a susținut că scopul sistemelor AAS, DDS și MEIS este de a neutraliza taxele vamale pe care societatea le plătește pentru importurile de materii prime utilizate în produsele exportate și, prin urmare, aceste trei sisteme nu conferă un avantaj societății.

(122) Cu toate acestea, contrar acestei afirmații, avantajele primite de societăți în cadrul sistemelor DDS și MEIS nu au nicio legătură directă cu taxele datorate pentru importurile de materii prime utilizate de societate în produsele exportate.

(123) În cazul sistemului DDS, o societate exportatoare primește plăți în numerar, care sunt legate numai de valoarea FOB a exporturilor sale. Societatea în cauză nu este obligată să importe deloc materii prime.

(124) În cazul sistemului MEIS, un producător-exportator primește credite care ar putea fi vândute pe piață sau ar putea fi utilizate pentru a compensa taxele de import viitoare datorate, dar această compensare nu se limitează la materiile prime utilizate la fabricarea produselor exportate pentru care au fost primite creditele MEIS. Astfel, creditele MEIS pot fi utilizate pentru a compensa eventualele taxe de import datorate, inclusiv taxele de import aferente bunurilor de capital. De asemenea, acestea pot fi încasate chiar dacă societatea nu importă nimic.

(125) Numai în cazul sistemului AAS există o legătură directă între scutirea de taxe la import pentru materiile prime importate de societate și produsele exportate. Prin urmare, Comisia nu tratează scutirea de taxe ca pe un avantaj pentru societate, cu condiția ca aceasta din urmă să poată demonstra consumul real de materii prime importate în temeiul AAS în producția de produse finale exportate.

– Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme – „AAS”)

(126) Comisia a stabilit că un producător-exportator indian a utilizat AAS în cursul PA.

(a) Temeiul juridic

(127) Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la punctele 4.03-4.24 din FTP 2015-20, precum și la capitolele 4.04-4.52 din HOP 2015-20 și din HOP 2015-20 actualizat.

(b) Eligibilitatea

(128) AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat în următoarea secțiune. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemele „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează exportatorul final sunt eligibili pentru AAS pentru bunuri intermediare. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „operațiuni asimilate exporturilor” menționate la punctul 7.02 din FTP 2015-20, precum furnizorii unei unități axate pe export (Export Oriented Unit – „EOU”), sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „operațiuni asimilate exporturilor”. În cele din urmă, furnizorii intermediari către producătorii-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile aferente „operațiunilor asimilate exporturilor” în temeiul subsistemelor Bonuri de aprovizionare anticipată (Advance Release Order – ARO) și Acreditiv intern de tip back-to-back (back-to-back inland letter of credit).

(c) Aplicarea practică

(129) AAS poate fi emis în situațiile descrise mai jos.

(130) Exporturi fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Subsistemul permite importul cu scutire de taxe vamale al materialelor de intrare necesare pentru fabricarea unui produs finit exportat specific. În acest context, „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs exportat, sunt specificate în licență.

(131) Cerințele anuale: o astfel de autorizație nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). În limitele unui plafon determinat de rezultatele la export anterioare, titularul licenței poate importa cu scutire de taxe vamale orice factor de producție necesar fabricării oricărui produs din grupul de produse care fac obiectul licenței. El poate exporta orice produs din grupul de produse menționat în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe.

(132) Bunuri intermediare: acest subsistem include cazurile în care doi fabricanți intenționează să producă un singur produs de export și să împartă procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa fără taxe vamale materiale de intrare care intră în procesul de producție și poate obține în acest scop o AAS pentru furnizări intermediare. Exportatorul final finalizează acest produs și este obligat să îl exporte.

(133) Operațiuni asimilate exporturilor: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe materialele de intrare necesare fabricării de produse destinate să fie vândute ca „operațiuni asimilate exporturilor”. Conform GI, operațiunile asimilate exporturilor se referă la acele tranzacții în cadrul cărora bunurile furnizate nu părăsesc țara. Un anumit număr de tranzacții de aprovizionare sunt considerate ca exporturi estimate, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităților axate pe export sau a societăților situate într-o zonă economică specială (special economic zone - denumită în continuare „SEZ”).

(134) Bonurile de aprovizionare anticipată (Advance Release Order – denumite în continuare „ARO”) Titularul AAS care are intenția să se aprovizioneze cu materiale de intrare de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În acest caz, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și sunt andosate în favoarea furnizorului intern în momentul livrării elementelor specificate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului intern să beneficieze de operațiunile asimilate exporturilor, astfel cum se prevede la punctul 7.03 din FTP 2015-20 (și anume, AAS pentru furnizările intermediare/operațiunile asimilate exporturilor, rambursarea aferentă operațiunilor asimilate exporturilor și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor la furnizor în locul rambursării lor la exportatorul final, sub forma unui drawback/unei rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru materialele de intrare de pe piața internă, cât și pentru cele importate.

(135) Acreditiv intern de tip „back to back”: acest subsistem reglementează, de asemenea, furnizările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor intern. Banca validează autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor care sunt obținute pe piața internă, în loc să fie importate. Furnizorul intern va fi îndreptățit să beneficieze de avantajele aferente operațiunilor asimilate exporturilor, astfel cum se prevede la punctul 7.03 din FTP 2015-20 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/operațiunile asimilate exporturilor, rambursarea aferentă exporturilor prevăzute și rambursarea accizei finale).

(136) Comisia a constatat că un producător-exportator care a utilizat sistemul a obținut concesii în cadrul primului subsistem, și anume exporturi fizice în cadrul AAS în cursul PA. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă restul sistemelor care nu au fost utilizate pot face obiectul unor măsuri compensatorii sau nu.

(137) În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile este obligat din punct de vedere juridic să mențină „o contabilitate corectă și corectă a consumului și utilizării mărfurilor importate cu scutire de taxe vamale/achiziționate pe piața internă” într-un format specificat (capitolul 4.51 și apendicele 4H HOP 2015-20), și anume un registru al consumului efectiv. Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele obligatorii și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite conform apendicelui 4H sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere.

(138) În ceea ce privește subsistemul utilizat în timpul PA de către societatea în cauză, și anume exporturile fizice, volumul și valoarea importurilor autorizate și ale exporturilor obligatorii sunt stabilite de către GI și sunt înregistrate în autorizație. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii guvernamentali trebuie să înregistreze tranzacțiile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în cadrul AAS este stabilit de către GI, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (SION) care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul care face obiectul anchetei.

(139) Materialele de intrare importate nu sunt transferabile și trebuie utilizate pentru fabricarea produsului de export. Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea licenței (18 luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare).

(140) Nu există o legătură strânsă între factorii de producție importați și produsele finite exportate. Materiile de intrare eligibile pot fi, de asemenea, importate și utilizate pentru alte produse decât produsul care face obiectul anchetei. În plus, licențele pentru diferite produse pot fi regrupate. Aceasta înseamnă că exportul unui produs în temeiul unei licențe AAS poate da dreptul la importul de factori de producție cu scutire de taxe vamale în temeiul unei licențe AAS eliberate pentru un alt produs.

(141) Ancheta a arătat că niciuna dintre licențele AAS utilizate de producătorul-exportator nu fusese închisă. Prin urmare, producătorul-exportator nu a putut prezenta niciun apendice 4H pentru licențele sale AAS. În plus, producătorul-exportator a admis că registrul său de consum nu permite stabilirea consumului real de materii prime importate și corelarea acestuia cu produsele finale fabricate și exportate. Trebuie remarcat faptul că producătorul în cauză este integrat vertical pe mai multe niveluri: etapa 1: producția de cocs și ferocrom etapa 2: producția de oțel inoxidabil lichid etapa 3: producția de brame etapa 4: producția de rulouri laminate la cald etapa 5: producția de produse plate laminate la rece (produsul în cauză) iar materiile prime importate sunt utilizate în etapa 2, unde sunt amestecate cu materii prime produse în etapa 1 sau achiziționate pe piața internă.

(d) Concluzie privind AAS

(142) Scutirea de taxe de import constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume constituie o contribuție financiară a GI, întrucât renunță la veniturile din taxe care în mod normal ar trebui să fie percepute și conferă un beneficiu exportatorului care face obiectul anchetei deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.

(143) În plus, AAS pentru exporturi fizice sunt în mod clar condiționate prin lege de rezultatele la export și, prin urmare, sunt considerate specifice și pot face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export.

(144) Subsistemul aplicat în cazul de față nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor vamale sau un sistem de drawback al taxelor vamale pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I literele (h) și (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri) din regulamentul de bază. GI nu au aplicat în mod efectiv un sistem sau o procedură de verificare prin care să confirme dacă și în ce cantitate au fost consumate materiale de intrare pentru fabricarea produsului exportat [anexa II punctul (4) din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru materiale de intrare de substituire, anexa III partea II punctul (2) din regulamentul de bază]. Se consideră, de asemenea, că normele SION pentru produsul care face obiectul anchetei nu erau suficient de precise și că normele respective nu pot constitui în sine un sistem de verificare a consumului efectiv, deoarece aceste norme nu permit GI să verifice cu suficientă exactitate cantitățile de materiale de intrare consumate în fabricarea produsului exportat. În plus, GI nu au efectuat o examinare ulterioară pe baza materialelor de intrare efective implicate, ceea ce ar fi normal să facă în absența unui sistem de verificare aplicat în mod efectiv [anexa II punctul (5) și anexa III partea II punctul (3) din regulamentul de bază].

(145) Prin urmare, acest subsistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e) Avantajul și calcularea valorii subvenției

(146) În absența unor sisteme autorizate de drawback al taxelor și în lipsa posibilității de verificare a nivelului consumului real de factori de producție relevanți, valoarea totală a taxelor vamale nepercepute (taxa vamală de bază) este considerată o remitere excesivă care ar constitui o subvenție pasibilă de măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.

(147) Producătorul-exportator a fost informat, prin scrisoarea din 22 noiembrie 2021, cu privire la intențiile Comisiei de a aplica articolul 28 din regulamentul de bază și la cele mai bune date disponibile în acest sens.

(148) Contrar afirmațiilor suplimentare ale societății potrivit cărora o astfel de metodologie de calculare a avantajului în temeiul AAS reprezintă o abatere de la practica anterioară a Comisiei și se bazează pe simple ipoteze și concluzii, se reiterează faptul că societatea nu a furnizat niciun fel de date care să permită calcularea remiterii excesive efective.

(149) În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, comisioanele suportate de societate pentru a obține subvenția au fost deduse din valoarea totală a subvenției, la cerere.

(150) În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, remiterea excesivă trebuie să fie repartizată pe cifra de afaceri totală realizată la export ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export.

(151) Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem în cursul PA a fost de 0,05 %.

(152) În urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator indian în cauză și-a reiterat afirmațiile cu privire la aplicarea nejustificată a articolului 28 din regulamentul de bază și la metodologia de calcul al avantajului societății în temeiul acestui sistem utilizată de Comisie.

(153) Cu toate acestea, nu au fost prezentate argumente noi. Se reamintește faptul că Comisia nu a avut altă opțiune decât să facă trimitere la cele mai bune date disponibile, deoarece societatea nu a furnizat date care să permită calcularea standard a remiterii excesive în temeiul acestui sistem. În orice caz, ținând seama de rata subvenției stabilită, astfel cum se menționează în considerentul 151 de mai sus, Comisia a decis să nu aplice măsuri compensatorii în ceea ce privește avantajul neglijabil conferit grupului Jindal în temeiul AAS.

– Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme – „DDS“)

(154) Comisia a stabilit că un producător-exportator indian a utilizat DDS în cursul PA.

(a) Temeiul juridic

(155) Temeiul juridic aplicabil în cursul perioadei anchetei de reexaminare a constat în Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central (denumite în continuare „Normele DDS din 1995”), astfel cum au fost modificate în 2006 (17) și înlocuite ulterior cu Normele în materie de drawback pentru accizele percepute la nivel central din 2017 (18) (denumite în continuare „Normele din 2017”), care au intrat în vigoare la 1 octombrie 2017. Articolul 3 alineatul (2) din Normele DDS din 1995 reglementează metoda de calcul a acestui sistem de drawback al taxelor. Articolul 12 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din normele DDS menționate reglementează declarația pe care producătorii-exportatori trebuie să o depună pentru a beneficia de acest sistem. Aceste norme au rămas identice în Normele DDS din 2017 și corespund articolului 3 alineatul (2) și, respectiv, articolului 13 alineatul (1) litera (a) punctul (ii).

(156) În plus, Circulara nr. 24/2001 (19) conține instrucțiuni specifice privind modul de punere în aplicare a articolului 3 alineatul (2) și declarația pe care exportatorii trebuie să o prezinte în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) litera (a) punctul (ii).

(157) Articolul 4 din Normele DDS din 1995 prevede că administrația publică centrală poate revizui cuantumul sau ratele stabilite în conformitate cu articolul 3. GI au efectuat o serie de modificări, ultimele modificări care revizuiesc ratele fiind Notificarea nr. 95/2018 – VAMĂ și Notificarea nr. 07/2020 – VAMĂ. Prin urmare, pentru produsul care face obiectul anchetei, ratele DDS au fost de 1,8 % și 1,6 % din valoarea FOB a produselor exportate, pentru prima și, respectiv, a doua parte (20) a PA. Aceleași rate DDS se aplică produselor laminate la cald din oțel inoxidabil exportate de societatea indiană în cauză.

(b) Eligibilitatea

(158) Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

(c) Aplicarea practică

(159) În cadrul acestui sistem, orice societate care exportă produse eligibile are dreptul să primească un cuantum în numerar corespunzător unui procent din valoarea FOB declarată a materialelor exportate. Articolul 3 alineatul (2) din Normele în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central specifică modul în care se calculează valoarea subvenției: „(2) La stabilirea valorii sau a ratei drawback-ului în temeiul acestei norme, administrația publică centrală trebuie să țină cont de: (a) cantitatea sau valoarea medie a fiecărei clase sau descrierea materialelor din care o anumită categorie de bunuri este produsă sau fabricată în mod obișnuit în India; (b) cantitatea sau valoarea medie a materialelor importate sau a materialelor supuse accizelor utilizate pentru producerea sau fabricarea în India a unei anumite categorii de bunuri; (c) valoarea medie a taxelor plătite pentru materialele importate sau materialele supuse accizelor utilizate pentru fabricarea semifabricatelor, a componentelor și a produselor intermediare utilizate la fabricarea bunurilor; (d) valoarea medie a taxelor plătite pentru materialele pierdute în procesul de fabricare și agenți catalitici: cu condiția ca, în cazul în care orice astfel de deșeuri sau agenți catalitici sunt reutilizați în orice proces de fabricare sau sunt vânduți, se scade și valoarea medie a taxelor pentru deșeurile sau agenții catalitici reutilizați sau vânduți; (e) valoarea medie a taxelor plătite pentru materialele importate sau materialele supuse accizelor utilizate pentru a conține sau a ambala mărfurile pentru export; (f) orice alte informații pe care administrația publică centrală le poate considera relevante sau utile în acest scop.”

(160) Cu alte cuvinte, GI au stabilit cuantumul rambursabil pe baza valorilor medii la nivel de industrie ale taxelor vamale percepute pentru materiile prime importate și pe baza ratei medii de consum a industriei colectate de la ceea ce GI consideră a fi producători reprezentativi ai produselor pentru export eligibile. GI exprimă ulterior cuantumul care trebuie restituit ca procent din valoarea medie la export a produselor exportate eligibile.

(161) GI utilizează acest procent pentru a calcula cuantumul de drawback al taxelor la care au dreptul toți exportatorii eligibili. Rata pentru acest sistem este stabilită de către GI pentru fiecare produs în parte.

(162) Pentru a putea beneficia de acest sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul în care datele privind expedierea sunt introduse în serverul autorității vamale, se indică faptul că exportul are loc în temeiul DDS și că valoarea DDS este stabilită în mod irevocabil. După ce societatea expeditoare a completat declarația generală de export (Export General Manifest – „EGM”), iar biroul vamal a verificat documentul respectiv în raport cu datele din avizul de expediție, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata cuantumului de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al exportatorului, fie prin mandat de plată.

(163) De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale realizării veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat bancar (Bank Realisation Certificate – „BRC”). Acest document poate fi furnizat după ce cuantumul de drawback a fost plătit, dar GI va recupera cuantumul plătit dacă exportatorul nu furnizează BRC în termenul stabilit.

(164) Cuantumul de drawback poate fi utilizat în orice scop și, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, cuantumul de drawback poate fi înscris ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită.

(165) Legislația relevantă și instrucțiunile administrative stipulează că administrația vamală din India nu ar trebui să solicite nicio dovadă că exportatorul care solicită drawback-ul taxelor trebuie să fi suportat sau să suporte o datorie vamală pentru importurile de materii prime necesare pentru fabricarea produsului exportat. În plus, în cursul VLD, GI a confirmat că societățile care se vor aproviziona pe piața internă cu toate materiile prime vor beneficia în continuare de rata integrală calculată în conformitate cu regula 3 alineatul (2) menționată mai sus.

(d) Concluzie privind DDS

(166) DDS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Așa-numitul cuantum de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de GI, luând forma unui transfer direct de fonduri de către acesta din urmă. Nu există restricții în ceea ce privește utilizarea acestor fonduri. De asemenea, cuantumul de drawback al taxelor conferă un beneficiu exportatorului, întrucât aceasta îi îmbunătățește lichiditățile.

(167) Rata de drawback al taxelor vamale pentru exporturi este stabilită de către GI pentru fiecare produs în parte. Cu toate acestea, deși se face referire la subvenție ca drawback al taxelor, sistemul nu prezintă toate caracteristicile unui sistem autorizat de drawback al taxelor sau ale unui sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază; acesta nici nu respectă normele enunțate în anexa I literele (h) și (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri) din regulamentul de bază. Plata în numerar către exportator nu este legată neapărat de plata efectivă a taxelor de import asupra materiilor prime și nu reprezintă un credit pentru taxe utilizat pentru compensarea taxelor la import corespunzătoare unor importuri de materii prime trecute sau viitoare. În plus, nu există un sistem sau o procedură care să confirme inputurile care sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate și cantitățile acestora. În plus, GI nu au efectuat o examinare ulterioară pe baza materialelor de intrare efective implicate, ceea ce ar fi normal să facă în absența unui sistem de verificare aplicat în mod efectiv [anexa II punctul (5) și anexa III partea II punctul (3) din regulamentul de bază].

(168) Plata de către GI în urma exporturilor efectuate de exportatori este condiționată de rezultatele la export, prin urmare, se consideră că acest sistem este specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

(169) Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e) Avantajul și calcularea valorii subvenției

(170) În conformitate cu articolul 3 punctul 2 și cu articolul 5 din regulamentul de bază, Comisia a calculat cuantumul subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii din punctul de vedere al avantajului conferit beneficiarului, care se constată că a existat în timpul PA. În această privință, Comisia a stabilit că avantajul este conferit beneficiarului în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI trebuie să plătească cuantumul de drawback, care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. După ce autoritățile vamale emit un aviz de expediere la export care indică, printre altele, valoarea drawback-ului care trebuie acordat pentru tranzacția la export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției.

(171) Ținând seama de cele prezentate mai sus, Comisia a considerat adecvat ca avantajul conferit în cadrul DDS să fie calculat adunând cuantumurile de drawback obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PA. Comisia a luat în considerare sumele de drawback al taxelor obținute pentru toate tranzacțiile de export ale producătorului-exportator indian, deoarece societatea exportă numai produsul care face obiectul anchetei și produsele din oțel inoxidabil laminate la cald, care sunt semiproduse utilizate pentru fabricarea produsului care face obiectul anchetei și care fac obiectul acelorași rate DDS.

(172) În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a alocat cuantumurile acestor subvenții pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză în cursul PA ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu este acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

(173) Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem în cursul PA pentru grupul Jindal a fost de 1,65 %.

– Sistemul taxelor preferențiale la importul de bunuri de capital

(174) Comisia a stabilit că doi producători-exportatori indieni au primit concesii în temeiul EPCGS care puteau fi alocate produsului în cauză în cursul PA.

(a) Temeiul juridic

(175) Descrierea detaliată a EPCGS se regăsește la capitolul 5 din FTP 2015-20, precum și la capitolul 5 din HOP 2015-20.

(b) Eligibilitatea

(176) În cadrul acestei măsuri sunt eligibili producătorii-exportatori, comercianții-exportatori „asociați” producătorilor, precum și prestatorii de servicii.

(c) Aplicarea practică

(177) Sub rezerva unei obligații de export, o societate este autorizată să importe mijloace de producție (noi și uzate cu o vechime de cel mult 10 ani) cu o reducere de taxe. În acest scop, GI emite, la cerere și cu plata unei taxe, o licență EPCGS. Sistemul prevede un nivel redus al taxelor la import aplicabil tuturor mijloacelor de producție importate în cadrul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, mijloacele de producție importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri considerate pentru export într-o perioadă dată. În cadrul FTP 2015-20 și al FTP 2015-20 actualizată, bunurile de capital pot fi importate cu o rată a taxei de 0 % în temeiul EPCGS. Cu toate acestea, în cazul bunurilor de capital importate înainte de 2015, nivelul taxei de 3 % a fost, de asemenea, o alternativă – în acest caz, termenul pentru îndeplinirea obligației de export a fost mai lung. Obligația de export, care se ridică la de șase ori taxa neplătită, trebuie să fie îndeplinită în termen de maximum șase ani.

(178) Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze bunuri de capital pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de bunuri de capital poate să beneficieze el însuși de acest avantaj și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea bunurilor de capital în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent operațiunilor asimilate exporturilor în ceea ce privește furnizarea de bunuri de capital unui titular de licență EPCGS.

(d) Concluzie privind EPCGS

(179) EPCGS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece această concesie diminuează veniturile fiscale pe care GI le-ar fi obținut în mod normal. În plus, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj, deoarece taxele neplătite la import îmbunătățesc lichiditățile societății.

(180) În plus, sistemul EPCGS este subordonat de drept rezultatelor la export, deoarece licențele nu pot fi obținute fără a încheia un angajament de export. Prin urmare, se consideră că sistemul este specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

(181) EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile de capital nu intră în domeniul de aplicare al unor astfel de sisteme autorizate, astfel cum se specifică la punctul (i) din anexa I la regulamentul de bază, întrucât acestea nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate.

(e) Avantajul și calcularea valorii subvenției

(182) Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru bunurile de capital importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor bunuri de capital în industria în cauză. Valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PA, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să se stabilească valoarea totală a avantajului de-a lungul timpului. Rata dobânzii comerciale în perioada de anchetă în India a fost considerată adecvată în acest scop.

(183) În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, comisioanele suportate de societăți pentru a obține subvenția au fost deduse din valoarea totală a subvenției, la cerere.

(184) În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export în perioada de anchetă (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. În cazul uneia dintre societățile indiene, cifra de afaceri realizată la export pentru produsul care face obiectul anchetei a fost utilizată ca numitor, deoarece societatea utilizează mașini achiziționate în temeiul EPCGS numai pentru fabricarea produsului în cauză.

(185) Unul dintre producătorii-exportatori indieni a solicitat o ajustare pentru cifra de afaceri la export utilizată ca numitor în calcule. Societatea a susținut că tocmai și-a început producția în cursul PA și a atins doar 15 % din capacitatea sa. Prin urmare, societatea a solicitat extrapolarea cifrei sale de afaceri la export pentru a lua în considerare utilizarea deplină a capacității sale.

(186) Cu toate acestea, calcularea ratelor subvenției se bazează întotdeauna pe cifra de afacere reală. Nu se poate presupune că, după faza de demarare, societatea își va utiliza pe deplin capacitatea. De asemenea, raportul viitor dintre cifra de afaceri internă și cifra de afaceri la export ar fi doar o speculație. În consecință, această afirmație a fost respinsă.

(187) În urma comunicării constatărilor finale, societatea a reiterat această afirmație, subliniind faptul că EPCGS este o subvenție nerecurentă și, prin urmare, un calcul fără ajustarea numitorului nu reflectă în mod corect avantajul acordat societății, care se află în faza de demarare a operațiunilor.

(188) EPCGS este, într-adevăr, o subvenție nerecurentă și a fost tratat de Comisie ca atare: cuantumul avantajului acordat în cadrul sistemului a fost alocat perioadei de anchetă, luând în considerare perioada de amortizare a bunurilor de capital în cauză. Cu toate acestea, Comisia nu poate ajusta numitorul, făcând ipoteze cu privire la cifra de afaceri la export potențială a societății, astfel cum s-a subliniat deja în considerentul 186 de mai sus. Prin urmare, metodologia de calcul este menținută.

(189) Rata subvenției stabilită cu privire la acest sistem a fost de 5,69 % pentru Chromeni și de 0,36 % pentru grupul Jindal, astfel cum a fost alocată pentru PA.

– Sistemul de export de mărfuri din India (Merchandise Export from India Scheme – „MEIS”)

(190) Comisia a stabilit că doi producători-exportatori indieni au utilizat MEIS în cursul PA.

(a) Temeiul juridic

(191) Descrierea detaliată a MEIS se regăsește la capitolul 3 din FTP 2015-20 și din FTP 2015-20 actualizată și la capitolul 3 din HOP 2015-20 și din HOP 2015-20 actualizat.

(b) Eligibilitatea

(192) Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

(c) Aplicarea practică

(193) Societățile eligibile pot beneficia de MEIS dacă exportă produse specifice în țări specifice care se încadrează în grupul A („piețe tradiționale”, care includ toate statele membre ale UE), grupul B („piețe emergente și piețe țintă”) și grupul C („alte piețe”). Țările care fac parte din fiecare grup și lista produselor cu rate corespunzătoare ale recompenselor sunt enumerate în apendicele 3B la HOP actualizat.

(194) Avantajul ia forma unui credit pentru taxe echivalent cu un procent din valoarea FOB a exportului. Rata MEIS în cursul PA a fost de 2 % (21).

(195) În conformitate cu punctul 3.06 din FTP 2015-20, anumite tipuri de exporturi sunt excluse din sistem, de exemplu exporturile de bunuri importate sau de bunuri tranzitate, operațiunile asimilate exporturilor, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/a unităților axate pe export.

(196) Creditele pentru taxe vamale acordate în temeiul MEIS sunt liber transferabile și valabile pentru o perioadă de 18 luni de la data emiterii, în timp ce creditele pentru taxe emise la 1 ianuarie 2016 sau ulterior acestei date sunt valabile pentru o perioadă de 24 de luni de la data emiterii, în conformitate cu punctul 3.13 din HOP 2015-20 actualizat.

(197) Acestea pot fi utilizate pentru: (i) plata taxelor vamale aferente importurilor de inputuri sau bunuri, inclusiv de mijloace de producție, (ii) plata accizelor aferente achizițiilor de pe piața națională de inputuri sau bunuri, inclusiv mijloace de producție, (iii) plata impozitului pe servicii aferent achiziționării de servicii.

(198) O cerere de acordare a beneficiilor în temeiul MEIS trebuie să fie depusă online, pe site-ul web al Direcției Generale Comerț Exterior. Documentele relevante (avize de expediere, certificate bancare și dovezi ale debarcării) trebuie să fie asociate cererii online. Autoritatea regională (denumită în continuare „AR”) competentă din cadrul GI emite creditul pentru taxe după examinarea documentelor. Atât timp cât exportatorul prezintă documentele relevante, AR nu poate interveni în ceea ce privește acordarea de credite pentru taxe.

(d) Concluzie privind MEIS

(199) MEIS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditul MEIS pentru taxe este o contribuție financiară din partea GI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import plătite pentru bunurile de capital, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal de GI. În plus, creditul pentru taxe MEIS acordă un avantaj exportatorului care nu este supus plății respectivelor taxe la import.

(200) De asemenea, MEIS este condiționat prin lege de rezultatele la export, prin urmare, se consideră că acesta este specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

(201) Se remarcă faptul că MEIS a expirat după PA, la 1 ianuarie 2021. Cu toate acestea, până la sfârșitul anului 2021, societățile pot solicita în continuare creditele MEIS pentru tranzacțiile de export efectuate în 2020. În plus, societățile pot utiliza în continuare creditul MEIS obținut în 2021 pentru a echilibra taxele la import datorate, până la 15 septembrie 2023. Astfel, avantajele în temeiul acestui sistem au fost primite în cursul PA și vor continua chiar și după instituirea măsurilor.

(e) Avantajul și calcularea valorii subvenției

(202) În conformitate cu articolul 3 punctul 2 și cu articolul 5 din regulamentul de bază, Comisia a calculat cuantumul subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii din punctul de vedere al avantajului conferit beneficiarului, care se constată că a existat în timpul PA. În această privință, Comisia a stabilit că avantajul este conferit beneficiarului în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI emite un credit pentru taxe care este înscris de producătorul-exportator drept creanță care poate fi compensat în orice moment de producătorul-exportator. Aceasta constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere pentru export, GI nu mai pot interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, Comisia consideră adecvat ca avantajul conferit în temeiul MEIS să fie calculat adunând sumele obținute pentru tranzacțiile la export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PA Comisia a luat în considerare cuantumurile obținute din MEIS pentru toate tranzacțiile de export ale producătorilor-exportatori indieni, deoarece societățile exportă numai produsul care face obiectul anchetei și produse din oțel inoxidabil laminate la cald, care sunt semiproduse utilizate pentru fabricarea produsului care face obiectul anchetei și care fac obiectul acelorași rate MEIS.

(203) În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, comisioanele suportate de societăți pentru a obține subvenția au fost deduse din valoarea totală a subvenției, la cerere.

(204) În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, Comisia a alocat cuantumul acestei subvenții pe baza cifrei de afaceri realizate la export de societăți în cursul PA ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu este acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

(205) Nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem în cursul PA pentru Chromeni a fost de 1,87 %, iar pentru grupul Jindal a fost de 1,92 %.

3.3.2. Furnizarea de minereu de crom prin intermediul unei remunerații mai mici decât ar fi adecvată

3.3.2.1. Plângerea și sistemul de subvenții

(206) Reclamantul a susținut că GI asigură o reducere artificială a costurilor factorilor de producție esențiali ai industriei locale prin stimularea societăților de exploatare minieră de minereu de crom din India printr-o serie de măsuri de reglementare, inclusiv prin restricții la export (cum ar fi taxa de export, licențele de export și implicarea întreprinderilor comerciale de stat în exporturi) pentru a furniza minereul de crom industriei indiene de SSCR din aval contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

(207) Reclamantul a susținut, de asemenea, că GI controlează pe deplin sectorul minier în ceea ce privește minereul de crom din India. Prin actele sale cu putere de lege și prin normele sale administrative, GI stabilește cine extrage cromul (societățile de exploatare minieră fac obiectul unei licențe). Există, de asemenea, proprietatea statului și/sau prezența statului în rândul societăților de exploatare minieră. Astfel, societățile de exploatare minieră sunt învestite cu autoritate de către GI pentru a urmări obiectivele de politică ale GI.

(208) Întrucât minereul de crom este utilizat în principal pentru producția de ferocrom, care este utilizat în principal în producția de oțel inoxidabil, acest avantaj a fost conferit producătorilor indieni de SSCR care produc atât ferocrom, cât și oțel inoxidabil.

3.3.2.2. Temeiul juridic

(209) Politica minieră care vizează minereul de crom este administrată prin intermediul Ministerului Minelor. Exporturile de minerale sunt, de asemenea, gestionate de Ministerul Comerțului și Industriei.

(210) Atât autoritățile centrale, cât și cele regionale joacă un rol esențial în industria minieră, inclusiv în extracția minereului de crom, prin stabilirea de politici, standarde, orientări și criterii naționale în domeniul mineritului, precum și prin luarea de decizii cu privire la procedurile de autorizare a mineritului.

(211) Temeiul juridic al normelor și reglementărilor relevante este următorul: — Legea privind minele și mineralele (dezvoltare și reglementare), 1957 (22) — Normele privind mineralele (dovezi ale conținutului mineral), 2015 (23) — Normele privind mineralele (licitații), 2015 (24) — Normele privind mineralele (permise de recunoaștere neexclusivă), 2015 (25) — Normele naționale privind explorarea minerală, 2015 (26) — Normele privind mineralele (activitățile miniere ale Companiei de stat), 2015 (27) — Normele privind minele și mineralele (contribuția la Fundația minerală districtuală), 2015 (28) — Normele privind concesiunile pentru mineralele atomice, 2016 (29) — Normele privind concesiunile pentru minerale (altele decât mineralele atomice și hidrocarburile energetice), 2016 (30) — Normele de dezvoltare și conservare a mineralelor, 2017 (31) — Politica națională în domeniul mineral, 2019 (32).

3.3.2.3. Constatările anchetei

(212) Comisia a stabilit că un producător-exportator indian de SSCR integrat vertical a achiziționat minereu de crom pe piața internă pentru producția de ferocrom, pe care producătorul respectiv l-a utilizat pentru producția de brame, ulterior pentru rulouri laminate la cald și, în cele din urmă, pentru produse plate laminate la rece.

(213) Marea majoritate a achizițiilor de minereu de crom ale societății realizate în cursul PA au provenit de la întreprinderea de stat Odisha Mining Corporation (denumită în continuare „ODMC”). Au fost, de asemenea, raportate achiziții minore de către două presupuse societăți private de exploatare minieră și de o societate comercială.

(a) Aplicarea dispozițiilor articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază

(214) Comisia a informat GI că ar putea fi nevoită să recurgă la utilizarea datelor disponibile în temeiul articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază atunci când examinează existența și amploarea presupuselor subvenții acordate industriei de SSCR, inclusiv prin furnizarea de minereu de crom contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

(215) Comisia a solicitat GI în chestionarul său, în cererea de clarificare și în timpul VLD să furnizeze anumite informații privind furnizorii și funcționarea pieței interne a minereului de crom din India. Aceste solicitări de informații au inclus, printre altele, întrebări privind cadrul juridic și instituțional, organizarea pieței minereului de crom, producătorii de minereu de crom din India, mecanismele de stabilire a prețurilor și prețurile, precum și acționariatul societăților.

(216) La deschiderea anchetei, Comisia a solicitat GI să transmită apendicele B anexat la chestionarul antisubvenție (chestionar pentru furnizorii de minereu de crom) primilor 10 producători și distribuitori de minereu de crom, precum și oricăror alți producători și distribuitori de minereu de crom, care au furnizat minereu de crom producătorilor-exportatori. Apendicele B cuprindea un document în format Word (denumit „Appendix B_Input supplier”) și un fișier Excel (denumit „Appendix B - Input suppliers tables”). Nu s-a primit niciun răspuns la apendicele B.

(217) În cererea sa de clarificare adresată GI la 25 august 2021, Comisia a luat act de faptul că nu a primit niciun răspuns la apendicele B al chestionarului.

(218) În timpul VLD și ulterior, Comisia a informat GI că încă lipseau informații referitoare la producția și consumul global de minereu de crom pe piața din India. GI a indicat, de asemenea, că nu a fost în măsură să furnizeze statistici privind prețurile pe piața internă din India ale materiei prime în cauză. În plus, au rămas întrebări fără răspuns cu privire la structura și actorii de pe piață și la faptul dacă aceștia erau părți deținute de stat sau private. În cele din urmă, Comisia nu dispunea încă de temeiul juridic corect în ceea ce privește taxele la export pentru minereul de crom.

(219) Prin urmare, la 8 decembrie 2021, Comisia a informat GI că intenționează să recurgă la utilizarea datelor disponibile în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază. După această notificare, GI a furnizat mai întâi o parte foarte mică din informațiile lipsă, în principal cu privire la structura pieței, la proprietatea unora dintre societățile de exploatare minieră și la temeiul juridic pentru taxa de export. Aceste informații transmise au constat doar în câteva pagini, fără elemente de probă justificative. Ulterior, GI a trimis o scrisoare suplimentară prin care prezintă obiecții cu privire la aplicarea articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază, în general, și a susținut că Comisia ar trebui să ia în considerare informațiile suplimentare furnizate și, prin urmare, să se abțină de la utilizarea date