(29)

Conform datelor din 2020, petrolul și gazele reprezintă 50 % și, respectiv, 24 % din mixul energetic al Greciei. Dependența Greciei de Rusia atât pentru importurile de petrol (21), cât și pentru importurile de gaze este ușor sub media Uniunii, cu 18 % în comparație cu media UE care este de 26 % pentru țiței și cu 39 % față de 44 % pentru gaze (22). 87 % din importurile sale de cărbune provin din Rusia, dar Grecia se aprovizionează pe plan intern cu o cantitate mare de lignit. Pentru a-și reduce dependența față de gazele din Rusia și pentru a-și diversifica mixul energetic în vederea renunțării la combustibilii fosili, îndeplinindu-și totodată angajamentul de a elimina treptat întreaga producție de energie electrică pe bază de lignit până în 2028, Grecia ar putea să continue o serie de măsuri care să se bazeze pe investițiile și reformele care fac parte din planul de redresare și reziliență al Greciei și care merg dincolo de acestea. Grecia ar putea accelera extinderea energiei din surse regenerabile și crearea unei platforme de piață organizate, care să faciliteze contractele bilaterale de achiziție de energie electrică din surse regenerabile. Prin introducerea reformelor incluse în planul de redresare și reziliență al Greciei se vor reduce obstacolele din calea investițiilor în sectorul energiei din surse regenerabile. Grecia are potențialul să înceapă dezvoltarea infrastructurii pentru hidrogen, în special în porturile grecești, pentru a facilita transportul hidrogenului. Investițiile în infrastructură planificate de operatorii de rețea ar putea fi accelerate, iar domeniul lor de aplicare ar putea fi extins, în special prin instalarea de sub-stații. În plus, ar putea fi redus timpul mediu necesar operatorilor de rețea pentru a trata și a finaliza condițiile de racordare pentru noile instalații de energie din surse regenerabile. Prin suplimentarea interconexiunilor de energie electrică cu țările învecinate, rețeaua ar putea să preia o cantitate mai mare de energie din surse regenerabile. Grecia trebuie să accelereze diversificarea rutelor de gaze prin finalizarea rapidă a investițiilor existente care sunt într-o fază avansată. Se recomandă ca noile investiții în infrastructura și în rețelele legate de gazele naturale să fie adaptate exigențelor viitorului, în măsura posibilului, pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea acestora în viitor către combustibili durabili. Grecia ar putea, de asemenea, extinde domeniul de aplicare și nivelul de ambiție al măsurilor existente de economisire a energiei și ar putea reduce nivelul ridicat de sărăcie energetică (17,1 % în 2020), inclusiv prin utilizarea fondurilor politicii de coeziune, de exemplu pentru renovarea parcului imobiliar. Barierele existente pe piață, care limitează domeniul de aplicare al renovărilor pentru anumite segmente, ar putea fi atenuate prin stimulente legislative și financiare specifice. Va fi nevoie de o nouă creștere a nivelului de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și creșterea energiei din surse regenerabile și a eficienței energetice, pentru ca Grecia să asigure conformitatea cu obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”. În plus, este necesar să se accelereze decarbonizarea în sectorul transporturilor, care se bazează în continuare în mare măsură pe petrol, prin promovarea mobilității durabile, inclusiv a transportului public și a proiectelor feroviare.