ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(14)

Infrastructura este afectată de lacune majore în materie de investiții. Acoperirea și calitatea infrastructurii de transport s-au îmbunătățit, dar se situează în continuare sub media Uniunii. Rețeaua transeuropeană de transport din Bulgaria este încă incompletă. În plus, emisiile de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier au crescut semnificativ în ultimii cinci ani. Este necesar să se continue dezvoltarea tronsoanelor feroviare și rutiere, precum și a sistemelor europene de gestionare a traficului feroviar și a celor de transport inteligente aferente. În Bulgaria, ratele de racordare și de tratare a apelor urbane reziduale sunt scăzute, nivelurile de poluare atmosferică ridicate, iar ratele de depozitare a deșeurilor municipale și rata de reciclare sunt semnificativ mai scăzute decât media Uniunii. Sunt necesare investiții prin care să se promoveze gestionarea durabilă a apei, eficiența resurselor și tranziția către o economie circulară. În plus, nevoile de investiții în domeniul energiei și în cel al atenuării schimbărilor climatice și al adaptării la acestea sunt semnificative. Intensitatea energetică ridicată a economiei și progresele lente către atingerea obiectivelor de eficiență energetică, în special în sectorul clădirilor, frânează productivitatea și competitivitatea întreprinderilor din țară. Prin urmare, trebuie intensificate eforturile pentru a se asigura realizarea de economii semnificative de energie prin investiții specifice în sectorul industrial, al transporturilor și al clădirilor. Sporirea investițiilor în infrastructura energetică curată (precum producția de energie curată și de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, interconexiunile și rețelele inteligente), în conformitate cu prioritățile stabilite în proiectul de plan național privind clima și energia al Bulgariei, ar contribui, în plus, la îmbunătățirea competitivității globale a economiei și la sporirea calității vieții cetățenilor.
(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Austria a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 5,0 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de asistență medicală, acordarea de ajutoare de urgență pentru întreprinderile aflate în dificultate și o schemă de șomaj tehnic. În plus, Austria a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 5,0 % din PIB. Măsurile respective includ amânarea plății impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profitul societăților (2,6 % din PIB), precum și garanții pentru împrumuturi (2,4 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Austria sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.
(17)

Pentru a sprijini poziția financiară a întreprinderilor, Banca Angliei a redus de două ori rata bancară, în total de la 0,75 % la 0,1 %, a redus rata amortizorului anticiclic de capital al Regatului Unit la 0 % de la o traiectorie anterioară către 2 % până în decembrie 2020, a mărit dotarea financiară a programului său de cumpărare de obligațiuni la 645 de miliarde GBP și și-a consolidat sprijinul pentru creditarea bancară comercială către economia reală, alături de garanțiile guvernamentale pentru împrumuturi. Guvernul a oferit anumitor sectoare un moratoriu cu durata de un an pentru plata ratelor comerciale, o amânare a plăților taxei pe valoarea adăugată (TVA), precum și granturi în numerar pentru firmele mai mici. De asemenea, s-a pus la dispoziție sprijin sub formă de lichidități prin intermediul unor garanții și granturi combinate în cadrul Sistemului de împrumuturi pentru întreruperea activității ca urmare a coronavirusului, acordat întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) a căror cifră de afaceri se situează sub un anumit plafon, utilizând o gamă largă de produse de finanțare a activității, ca de exemplu creditele revolving și alte produse, inclusiv împrumuturi la termen. În plus, pentru toate sectoarele de activitate s-a pus la dispoziție un sistem general de furnizare de lichidități pentru IMM-uri, dar și pentru întreprinderile mai mari, care ar putea include sprijin pentru investiții. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar.
(20)

Sprijinul sub formă de lichidități acordat întreprinderilor prin împrumuturi și garanții, cu accent pe IMM-uri, a fost extrem de important. Distribuirea sprijinului sub formă de lichidități întreprinderilor trebuie să fie asigurată rapid și cu eficacitate de către intermediari, sprijinindu-se în același timp reziliența lor. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice poate contribui suplimentar la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. Este posibil ca startup-urile recente și întreprinderile în curs de extindere să aibă nevoie de sprijin specific, de exemplu sub formă de participații la capitalul lor din partea instituțiilor publice și de stimulente acordate fondurilor de capital de risc pentru ca acestea să investească mai mult în aceste întreprinderi. Acest lucru poate contribui la evitarea unor situații în care întreprinderi europene importante din punct de vedere strategic ar fi obligate să își vândă în regim de urgență activele. După cum se permite în Cadrul temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (8) și cu respectarea condițiilor stabilite în acesta, ar trebui să se asigure un sprijin sub formă de capital propriu sau de cvasicapital pentru toate întreprinderile (9), nu numai pentru cele care corespund definiției date de Comisie IMM-urilor. De asemenea, ar trebui să se depună în continuare eforturi pentru a se oferi acces și servicii publice digitale eficiente persoanelor fizice și întreprinderilor.
(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Portugalia a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Programul de stabilitate pentru 2020 cuprinde estimări ale impactului bugetar al acestor măsuri pe bază lunară sau anuală, fără a furniza o cifră agregată anuală preconizată pentru 2020. Măsurile includ, printre altele, un sprijin specific acordat punctual întreprinderilor pentru reluarea activității economice (508,0 milioane EUR sau 0,3 % din PIB), o schemă simplificată pentru întreruperea temporară a activității sau reducerea programului normal de lucru („disponibilizare”, 373,3 milioane EUR sau 0,2 % din PIB pentru fiecare lună de aplicare) și achiziționarea de echipamente individuale de protecție de către sistemul de sănătate (0,1 % din PIB pentru fiecare lună de aplicare) (8). Comisia estimează că aceste măsuri pot avea ca rezultat în 2020 un cost bugetar direct total echivalent cu aproximativ 2,5 % din PIB. În plus, Portugalia a anunțat măsuri care, deși nu au în mod normal un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și gospodăriilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă aproape 25,1 miliarde EUR sau 12,5 % din PIB. Măsurile respective includ amânări ale plății taxei pe valoarea adăugată, a impozitului pe venitul persoanelor fizice, a impozitului pe profitul societăților și a contribuțiilor sociale (7,9 miliarde EUR sau 3,9 % din PIB), precum și linii de credit garantate de stat și alte inițiative similare (4,0 miliarde EUR sau 2,0 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Portugalia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.
(14)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Slovenia a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,4 % din PIB. Măsurile includ sisteme de șomaj temporar pentru salariații concediați temporar și persoanele care desfășoară o activitate independentă (2,3 % din PIB), cheltuieli mai mari cu asistența medicală (0,5 % din PIB), compensații pentru lucrătorii rămași la locul de muncă (0,4 % din PIB), prime de criză pentru angajații din sectorul public (0,4 % din PIB), amânări de impozite (0,4 % din PIB) și ajutoare financiare pentru grupurile vulnerabile (0,2 % din PIB). În plus, Slovenia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 5,1 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără garanțiile pentru împrumuturi (4,8 % din PIB), amânările de impozite (0,2 % din PIB) și scutirile de la plata contribuțiilor la asigurările sociale pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă (0,1 % din PIB). Cu toate acestea, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 iau în considerare toate amânările privind plata impozitelor ca măsuri de asigurare a lichidității fără impact bugetar negativ în 2020. În general, măsurile adoptate de Slovenia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.
(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Croația a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și întreprinderilor celor mai afectate. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 2,8 % din PIB. Cele două măsuri principale constau în subvenția acordată întreprinderilor pentru păstrarea angajaților și în scutirile fiscale acordate întreprinderilor cel mai grav afectate. În plus, Croația a adoptat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor; în Programul de convergență pentru 2020, aceste măsuri sunt estimate la 1,3 % din PIB. Printre măsurile respective se numără amânarea plății impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profit, precum și a plății contribuțiilor sociale. În general, măsurile adoptate de Croația sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.
(1)

Zona euro continuă să se extindă, dar există riscuri interconectate privind perspectivele de evoluție, precum și incertitudini cu privire la viitor. În plus, există riscul unei perioade suplimentare prelungite de creștere redusă și inflație, ca urmare a productivității anemice și a îmbătrânirii populației. În timp ce deviația PIB a devenit pozitivă începând cu 2017 și a fost de 0,7 % din produsul intern brut (PIB-ul) potențial în 2018, se estimează că creșterea potențială va rămâne sub nivelurile din perioada anterioară crizei (3). Inflația de bază a rămas în intervalul 1-1½ % în 2018 și în 2019 și se preconizează că va rămâne la aproximativ 1½ % în 2020 și 2021. Indicatorii pieței forței de muncă continuă să se îmbunătățească, deși într-un ritm mai lent, se estimează o încetinire suplimentară a creșterii ocupării forței de muncă, iar provocările privind calitatea locurilor de muncă persistă. Creșterea salariilor nominale s-a consolidat, ajungând la o creștere de aproximativ 2¼ % în 2018, după ce a rămas timp de mai mulți ani sub 2,0 %, se estimează că va atinge aproximativ 2½ % în 2019 și se preconizează că va reveni la 2¼ % în perioada 2020-2021. În pofida condițiilor bune de pe piața forței de muncă, creșterea salariilor reale a avut un ritm lent și se menține la un nivel scăzut, sub 1 % în 2018, se estimează că va avea aproximativ același nivel în 2019 și se preconizează că va fi de 0,7 % în 2020, respectiv 0,8 % în 2021. Astfel cum se precizează în Raportul privind mecanismul de alertă 2020, adoptat de Comisie la 17 decembrie 2019, se estimează că excedentul de cont curent din zona euro va scădea, rămânând totuși aproape de nivelul său maxim. Statele membre cu deficit și-au redus deficitele de cont curent sau înregistrează un excedent, chiar dacă continuă să înregistreze poziții investiționale internaționale nete (NIIP) negative importante. În același timp, deși unele state membre și-au redus excedentele de cont curent, ele continuă să înregistreze în mod constant excedente de cont curent ridicate și, prin urmare, NIIP cresc. Dinamica balanței contului curent din zona euro este afectată de scăderea cererii externe, în special în ceea ce privește statele membre orientate spre export cu excedente de cont curent ridicate, care depind foarte mult de cererea externă de export. Dinamica favorabilă a cererii este, de asemenea, importantă, iar statele membre cu excedent mare ar contribui, de asemenea, la reechilibrare prin consolidarea condițiilor care susțin creșterea salariilor, cu respectarea totodată a rolului partenerilor sociali, precum și investițiile publice și private.
(3)

Punctul 15 din Recomandarea Consiliului din 6 martie 2018 privind o foaie de parcurs pentru implementarea PESCO (2) prevede că, începând din 2020, Înaltul Reprezentant ar trebui să prezinte raportul său anual în luna martie sau aprilie a fiecărui an, luând în considerare versiunile revizuite și actualizate ale planurilor naționale de punere în aplicare (PNA) prezentate de statele membre participante în luna ianuarie a aceluiași an. Punctul 16 din respectiva recomandare prevede că Comitetul militar al Uniunii Europene ar trebui să furnizeze Comitetului politic și de securitate avize militare și recomandări care să îi permită să pregătească analiza Consiliului privind continuarea îndeplinirii de către statele membre participante a angajamentelor mai stricte, până în luna mai a fiecărui an.
(22)

Cadrul temporar se aplică, în principiu, tuturor sectoarelor și întreprinderilor, inclusiv întreprinderilor de transport și de turism, și recunoaște că transportul și turismul se numără printre cele mai afectate sectoare. Scopul său este de a remedia deficitul de lichiditate cu care se confruntă întreprinderile, permițând, de exemplu, granturi directe, avantaje fiscale, garanții de stat pentru împrumuturi și împrumuturi publice subvenționate. Pentru a răspunde rapid nevoilor urgente de lichiditate, în special ale întreprinderilor mici și mijlocii, statele membre pot acorda, până la valoarea nominală de 800 000 EUR per întreprindere, împrumuturi cu dobândă zero, garanții pentru împrumuturi care să acopere 100 % din risc sau se pot angaja cu participații. În plus, cadrul temporar prevede posibilități de ajutor care acoperă nevoile de lichiditate care depășesc 800 000 EUR per întreprindere, sub formă de garanții și subvenții la dobândă, sub rezerva, printre altele, a unor condiții de tarif minim. În acest context, statele membre pot decide să acorde sprijin operatorilor din sectorul turismului și al transporturilor pentru a asigura soluționarea cererilor de rambursare cauzate de epidemia de COVID-19, în vederea asigurării protecției drepturilor pasagerilor și consumatorilor, precum și a egalității de tratament pentru pasageri și călători.
(14)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Spania a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 3,2 % din PIB. Cuantificarea măsurilor de creștere a deficitului coincide, în linii mari, cu estimările Comisiei, odată ce este luat în calcul tratamentul diferit al costului stabilizatorilor automați. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, furnizarea de sprijin pentru venit lucrătorilor aflați în șomaj tehnic, scutiri specifice de contribuții la asigurările sociale și o prestație specială de încetare a activității pentru lucrătorii independenți a căror activitate a fost suspendată sau care au suferit o scădere semnificativă a veniturilor. În plus, Spania a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor și care, potrivit estimării din Programul de stabilitate pentru 2020, reprezintă 9,2 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără în special garanțiile pentru împrumuturi (8,8 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Spania sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.
(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Suedia a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 2,4 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate (0,1 % din PIB), ajutoare de urgență pentru sectoarele aflate în dificultate (1,6 % din PIB) și măsuri de ocupare a forței de muncă și de politică socială (0,2 % din PIB). În plus, Suedia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Conform Programului de convergență pentru 2020, printre aceste măsuri se numără, în special, amânări ale plății impozitelor de până la 6,9 % din PIB, precum și diferite tipuri de garanții pentru împrumuturi și facilități de credit extinse în valoare de aproximativ 4,7 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Suedia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.
(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Bulgaria a adoptat la timp măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod special. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 1,3 % din PIB. Printre măsurile respective se numără cheltuieli mai mari cu serviciile de asistență medicală și de securitate și un program de sprijin pentru ocuparea forței de muncă destinat sectoarelor aflate în dificultate. În plus, Bulgaria a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor, măsuri pe care Programul de convergență pentru 2020 le estimează la 0,6 % din PIB. Măsurile respective includ garanții din partea Băncii de Dezvoltare a Bulgariei, deținută de stat, și amânarea plății impozitelor în cazul impozitului pe profit. În general, măsurile adoptate de Bulgaria sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.
(13)

Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Estonia a adoptat în timp util măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor persoanelor și sectoarelor care au fost afectate în mod deosebit. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 4,3 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate, ajutoare de urgență pentru întreprinderile aflate în dificultate, subvenții salariale temporare și investiții publice mai mari. În plus, Estonia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la furnizarea de sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor. Aceste măsuri includ garanții pentru împrumuturi și împrumuturi acordate întreprinderilor, care se ridică la 8,7 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Estonia sunt în concordanță cu orientările stabilite în comunicarea Comisiei din 13 martie 2020. Punerea în aplicare deplină a măsurilor de urgență și a unor măsuri fiscal-bugetare de sprijin, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.