ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Costurile de producție a zahărului din trestie de zahăr în Brazilia, inclusiv costurile administrative, sunt de 294 EUR per tonă de zahăr brut din trestie de zahăr. Pare improbabil ca valoarea costurilor pentru curățare, măcinare și ambalare a zahărului bio din trestie de zahăr în Curaçao, astfel cum au fost transmise Comisiei, să fie mai mari de 294 EUR per tonă, chiar și atunci când au fost luate în considerare costurile de transport către UE. În schimb, aceste costuri trebuie luate în considerare ca incluzând alte componente de costuri de regie și câștiguri. Pentru a asigura o activitate economică sustenabilă, costurile de producție din Curaçao, unde are loc doar o simplă prelucrare, inclusiv costurile de transport către Uniune, trebuie să fie mai mici sau egale cu costul de cultivare și prelucrare a zahărului din trestie de zahăr în Brazilia. Prin urmare, atunci când se consideră costul de 294 EUR per tonă drept un cost realist pentru curățarea, măcinarea și ambalarea zahărului brut bio din trestie de zahăr în Curaçao și transportarea sa către UE, poate fi obținut un profit după impozitare de 192 EUR per tonă. Generarea unui profit de doar 25,42 EUR pe tonă pentru zahărul din trestie de zahăr obținut după măcinarea zahărului dintr-o țară terță în Curaçao, cu acordarea, în același timp, a accesului scutit de taxe vamale în Uniune și scutirea de plata taxelor de import de 419 EUR per tonă de zahăr din țări terțe, este considerată disproporționată.
(105)

În special, Polonia a explicat că PPL are personalitate juridică și funcționează în conformitate cu Legea privind întreprinderea de stat „Aeroporturile poloneze” din 23 octombrie 1987 (25) (denumită în continuare „Legea privind PPL”). Conform legii privind PPL, operațiunile PPL sunt efectuate în mod independent, în conformitate cu principiile comerciale raționale și sunt autonome din punct de vedere financiar. PPL nu aparține sectorul finanțelor publice; aceasta nu este finanțată din bugetul de stat și își acoperă costurile de exploatare din venitul propriu provenind din operațiunile sale economice. Operațiunile PPL sunt controlate și supravegheate de ministrul responsabil cu transportul, care are dreptul să modifice sau să revoce deciziile directorului general al PPL numai în cazul în care acestea contravin legii. În opinia Poloniei, ministrul nu are competența de a interveni în procesul de luare a deciziilor privind relațiile comerciale ale PPL.
(3)

Autoritatea competentă din China a depus o cerere de aprobare a Diagnostic Laboratory for Rabies and Wildlife Associated Zoonoses (DLR) (laboratorul de diagnosticare a rabiei și a zoonozelor asociate vieții sălbatice) din cadrul Veterinary Research Institute (Institutul de Cercetare Veterinară) din Changchun și a Laboratory of Epidemiology (laboratorul de epidemiologie) din cadrul Military Veterinary Research Institute (Institutul Militar de Cercetare Veterinară) din Changchun, cerere sprijinită de un raport de evaluare favorabil întocmit la 15 septembrie 2014 de ANSES pentru laboratoarele menționate.
(18)

Articolul 21 din TRLIS stabilește cerințele pe care ar trebui să le îndeplinească veniturile societății nerezidente pentru ca societatea rezidentă să poată aplica deducerea prevăzută la articolul 12 alineatul (5) din TRLIS: (a) titlurile de participare, directă sau indirectă, deținute în capitalul societății nerezidente trebuie să reprezinte cel puțin 5 %. În plus, societatea rezidentă trebuie să fi deținut aceste titluri pe o perioadă de cel puțin un an, fără întrerupere (7); (b) societatea nerezidentă trebuie să facă, în străinătate, obiectul unui impozit comparabil cu impozitul spaniol pe profit. Se presupune că această condiție este îndeplinită dacă, pentru a evita dubla impozitare internațională, țara în care își are sediul societatea vizată a încheiat o convenție fiscală cu Spania care conține o clauză privind schimbul de informații (8); (c) profiturile ar trebui să provină din activitățile comerciale desfășurate în străinătate. O astfel de condiție este îndeplinită atunci când cel puțin 85 % din venituri îndeplinesc următoarele criterii (9): (i) veniturile societății nerezidente sunt obținute în străinătate și nu pot fi incluse în baza impozabilă ca urmare a aplicării normelor privind transparența fiscală internațională. În special, se consideră că veniturile îndeplinesc această cerință dacă provin din următoarele activități: — comerțul cu ridicata, atunci când bunurile sunt puse la dispoziția cumpărătorilor în țara sau pe teritoriul unde se află sediul societății nerezidente sau în oricare altă țară/alt teritoriu, cu excepția Spaniei, cu condiția ca activitățile să fie desfășurate de societatea nerezidentă; — serviciile prestate pe teritoriul unde se află domiciliul fiscal al societății nerezidente, cu condiția ca activitățile să fie desfășurate de societatea nerezidentă; — serviciile financiare furnizate clienților care nu își au domiciliul fiscal în Spania, cu condiția ca activitățile să fie desfășurate de societatea nerezidentă; — serviciile de asigurări legate de riscuri existente pe un alt teritoriu sau într-o altă țară decât Spania, cu condiția ca serviciile de asigurare să fie prestate de societatea nerezidentă; (ii) dividendele sau participările la profitul societăților nerezidente ce decurg din titlurile de participare indirecte care îndeplinesc cerințele de la articolul 21 alineatul (1) litera (a) din TRLIS. În plus, câștigurile din capital rezultate din transmiterea titlurilor de participare deținute în societăți nerezidente, cu condiția ca acestea să respecte cerințele prevăzute de articolul 21 alineatul (2).
(2)

În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, Protocolul 4 la Acordul privind SEE (denumit în continuare „Protocolul 4”).
(47)

Tabelul 3 prezintă un rezumat al tuturor măsurilor de ajutor acordate AIB, EBS și băncii (entitatea rezultată în urma fuzionării). Tabelul 3 Prezentare generală a măsurilor de ajutor acordate AIB, EBS și băncii (entitatea rezultată în urma fuzionării AIB cu EBS) (sumele aprobate și cele acordate efectiv diferă în unele cazuri) Tipul măsurii Suma (în miliarde EUR) Remunerație Măsuri în favoarea AIB (independentă) a Garanții în cadrul schemei CIFS (suma pasivelor garantate) până la 133 În conformitate cu schema CIFS b Garanții în cadrul schemei ELG (suma pasivelor garantate) până la 62,5 În conformitate cu schema ELG c Măsuri de salvare a activelor – transferuri către NAMA 20,4 (valoarea estimată a ajutorului = 1,6) (30) Nu se aplică – actualizarea medie a fost de aproximativ 56 % d Recapitalizare sub formă de acțiuni preferențiale, mai 2009 3,5 8 % pe an sau acțiuni ordinare in lieu e Recapitalizare sub formă de capital propriu nou, decembrie 2010 3,7 f Garanție de stat pentru Emergency Liquidity Assistance („ELA”) până în trimestrul 2 din 2011 [5-15] (31) Măsuri în favoarea EBS g Garanții în cadrul schemei CIFS (suma pasivelor garantate) până la 14,4 În conformitate cu schema CIFS h Garanții în cadrul schemei ELG (suma pasivelor garantate) până la 8,0 În conformitate cu schema ELG i Măsuri de salvare a activelor – transferuri către NAMA 0,9 (valoarea estimată a ajutorului = 0,1) (30) Nu se aplică – actualizarea medie a fost de aproximativ 57 % j Recapitalizare sub formă de plasament în acțiuni speciale (Special Investment Shares – „SIS”), mai și decembrie 2010 0,625 Poate fi remunerată prin plata unui dividend dacă există suficiente rezerve care pot fi distribuite k Recapitalizare printr-o subvenție directă sub forma unui bilet la ordin, decembrie 2010 0,250 Neremunerată în mod separat l Garanție de stat pentru ELA [0-5] Măsuri în favoarea băncii (entitatea rezultată în urma fuzionării) m Recapitalizare sub formă de acțiuni ordinare („plasare”), iulie 2011 5,0 n Recapitalizare sub formă de instrumente de capital contingent, iulie 2011 1,6 O rată a dobânzii obligatorie fixă de 10 % pe an. o Recapitalizare sub formă de aport la capital, iulie 2011 6,1 Fără nicio contraprestație Recapitalizare totală combinată (d + e + j + k + m + n + o) 20,775 Sursă: Autoritățile irlandeze și planurile de restructurare pentru AIB și EBS și pentru bancă.
(1)

La 2 aprilie 2007, Comisia a primit o plângere din partea companiei de asigurări de sănătate private Dôvera zdravotná poisťovňa, a.s (denumită în continuare „Dôvera” sau „reclamantul”) privind o presupusă măsură de ajutor de stat în favoarea companiei de asigurări de sănătate deținută de stat, Spoločná zdravotná poisťovňa, a.s (denumită în continuare „SZP”), sub forma unei majorări a capitalului social al acesteia cu 450 de milioane SKK (aproximativ 15 milioane EUR), la 26 ianuarie 2006.
1.

Comisia este autorizată să negocieze cu Republica Senegal și, după caz, sub rezerva respectării punctului 3 din prezenta anexă, să convină asupra unor modificări ale protocolului în ceea ce privește următoarele: (a) revizuirea posibilităților de pescuit și stabilirea unor noi posibilități de pescuit în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) litera (a) din acord și cu articolele 6 și 7 din protocol; (b) decizia privind modalitățile sprijinului sectorial în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) litera (b) din acord și cu articolul 4 din protocol; (c) condițiile (inclusiv specificațiile tehnice și modalitățile) în care se exercită pescuitul de către navele de pescuit din Uniune în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) litera (c) din acord și cu anexa la protocol.
(2)

Statele Unite au primit o derogare de la obligațiile care le revin în temeiul articolului I alineatul (1) din Acordul General pentru Tarife și Comerț din 1994 („GATT 1994”) la 15 februarie 1985, pentru perioada 1 ianuarie 1984-30 septembrie 1995. La 15 noiembrie 1995, Statelor Unite li s-a acordat o reînnoire a respectivei derogări până la 30 septembrie 2005 și la 29 mai 2009 li s-a acordat o nouă prelungire până la 31 decembrie 2014, în măsura necesară pentru a permite Statelor Unite să acorde un regim de scutire de taxe vamale pentru importurile de produse eligibile originare din țările și teritoriile beneficiare din America Centrală și zona Caraibilor („țările beneficiare”) desemnate în temeiul dispozițiilor Legii privind redresarea economică a bazinului Caraibilor (the Caribbean Basin Economic Recovery Act) din 1983 astfel cum a fost modificată de Legea de extindere a redresării economice a bazinului Caraibilor (the Caribbean Basin Economic Recovery Expansion Act) din 1990 și de Legea privind parteneriatul între Statele Unite și bazinul Caraibilor (the United States-Caribbean Basin Trade Partnership Act), Legea HOPE (Haitian Hemispheric Opportunity through Partnership Encouragement Act) din 2006 și Legea HOPE (the Haitian Hemispheric Opportunity through Partnership Encouragement Act) din 2008 („derogarea existentă”).
Țările de Jos

1. Cifrele atât pentru toate tipurile de mecanisme de finanțare (HF.1.1-HF.4), cât și pentru cheltuielile actuale cu serviciile de sănătate (suma HF.1.1-HF.4), defalcate pe: (a) servicii curative și de recuperare cu internare (H.C.1.1, HC.2.1), care vor include și serviciile curative și de recuperare cu internare de zi (HC.1.2, HC.2.2); (b) servicii curative și de recuperare cu internare de zi (HC.1.2, HC.2.2), care nu se reportează; (c) servicii de îngrijire medicală pe termen lung cu internare (HC.3.1), care vor include servicii de îngrijire medicală pe termen lung cu internare de zi (HC.3.2) și servicii de îngrijire medicală pe termen lung în ambulatoriu (HC.3.3); (d) servicii de îngrijire medicală pe termen lung cu internare de zi (HC.3.2), care nu se reportează; (e) servicii de îngrijire medicală pe termen lung în ambulatoriu (HC.3.3), care nu se reportează. 2. Cifrele atât pentru toate tipurile de furnizori de servicii de sănătate (HP1-HP.9), cât și pentru cheltuielile actuale cu asistența medicală (suma HP.1-H.4), defalcate pe: (a) servicii curative și de recuperare cu internare (H.C.1.1, HC.2.1), care vor include și serviciile curative și de recuperare cu internare de zi (HC.1.2, HC.2.2); (b) servicii curative și de recuperare cu internare de zi (HC.1.2, HC.2.2), care nu se reportează; (c) servicii de îngrijire medicală pe termen lung cu internare (HC.3.1), care vor include servicii de îngrijire medicală pe termen lung cu internare de zi (HC.3.2) și servicii de îngrijire medicală pe termen lung în ambulatoriu (HC.3.3); (d) servicii de îngrijire medicală pe termen lung cu internare de zi (HC.3.2), care nu se reportează; (e) servicii de îngrijire medicală pe termen lung în ambulatoriu (HC.3.3), care nu se reportează. 3. Cifrele pentru toate tipurile de funcții de servicii de sănătate (HC.1.1;HC.2.1-HC.9), defalcate pe: (a) sisteme de asigurări de sănătate cu contribuții obligatorii și conturi de economii de sănătate obligatorii (HF.1.2, HF.1.3), care vor include parțial și plățile directe ale gospodăriilor populației (HF.3); (b) sisteme de asigurări de sănătate facultative (HF.2.1), care vor include parțial și plățile directe ale gospodăriilor populației (HF.3); (c) plățile directe ale gospodăriilor populației (HF.3), care nu se reportează. 4. Cifrele pentru toate tipurile de furnizori (HP.1-HP.9), defalcate pe: (a) sisteme de asigurări de sănătate cu contribuții obligatorii și conturi de economii de sănătate obligatorii (HF.1.2, HF.1.3), care vor include parțial și plățile directe ale gospodăriilor populației (HF.3); (b) sisteme de asigurări de sănătate facultative (HF.2.1), care vor include parțial și plățile directe ale gospodăriilor populației (HF.3); (c) plățile directe ale gospodăriilor populației (HF.3), care nu se reportează.
(7)

În ceea ce privește Austria, obiectivele acesteia se bazează pe o reducere planificată, de 3,5 % în medie pe an, a costurilor sale unitare determinate pe rută, pe parcursul celei de-a doua perioade de referință. În timp ce aceasta depășește cu puțin reducerea costurilor unitare determinate pentru serviciile de rută, vizată la nivelul Uniunii, pe parcursul celei de-a doua perioade de referință (– 3,3 % pe an), reducerea vizată de Austria pe parcursul perioadei combinate a primei și a celei de-a doua perioade de referință se situează sub tendința înregistrată la nivelul Uniunii (– 1,1 % pe an, în comparație cu – 1,7 % pe an). În plus, obiectivele se bazează pe costurile determinate planificate pentru serviciile de rută, la începutul celei de-a doua perioade de referință, care depășesc cu 8 % costurile efective pentru serviciile de rută, raportate în anul 2013. În consecință, îmbunătățirea rentabilității, realizată în prima perioadă de referință, nu a fost luată în considerare în mod adecvat atunci când au fost stabilite obiectivele pentru cea de-a doua perioadă de referință. În plus, obiectivul pentru 2019 se bazează pe costuri unitare determinate planificate pentru serviciile de rută, care depășesc în mod semnificativ (+ 20 %) costurile unitare determinate medii pentru serviciile de rută ale statelor membre care au un mediu economic și operațional similar cu cel al Austriei și cu aproape 19 % obiectivul de performanță la nivelul Uniunii în 2019.
(133)

Înainte de a oferi o analiză economică independentă a contractului de administrare generală, este mai întâi necesar să se comenteze analizele de flux de lichidități ex post furnizate de NEUWOGES, care ar trebui să demonstreze fluxurile de lichidități pe care un operator în economia de piață prudent le-ar fi estimat că vor fi generate ex ante de contractul de administrare generală. NEUWOGES argumentează că, în baza unor estimări ex ante realiste, considerate de NEUWOGES ca o creștere a chiriilor cu […] % pe an, o indexare a costurilor cu […] % pe an și o rată de neocupare de […] %, contractul de administrare generală ar fi fost de așteptat să conducă ex ante la un flux de lichidități totale negativ de […] EUR în termeni nominali și de […] EUR, după actualizare (76). NEUWOGES susține, de asemenea, că numai în cazul în care s-ar fi formulat ipoteze presupus nerealiste ex ante (creșterea chiriilor cu […] % pe an, rată de neocupare de […] % și costuri stabile), contractul de administrare generală ar fi fost de așteptat să ducă la o valoare de […] EUR în termeni nominali și la […] EUR, după actualizare (77). Pe această bază, NEUWOGES susține că era evident, ex ante, că creșterea chiriilor cu […] % ar trebui să fie pusă în aplicare în fiecare an pentru a acoperi plățile de leasing, nelăsând astfel loc niciunor creșteri ale costurilor.
(259)

De asemenea, HFSF a emis warrante și a acordat un warrant pentru fiecare acțiune nouă subscrisă de un investitor privat care a participat la recapitalizarea din primăvara anului 2013. HFSF a acordat warrantele fără nicio contraprestație. Astfel cum se explică în considerentul 106, fiecare warrant include dreptul de a cumpăra 4,48 acțiuni emise de HFSF, la intervale specificate și la prețuri de exercitare. Prețul de exercitare este egal cu prețul de subscriere al HFSF, la care se adaugă o marjă anuală și cumulativă (4 % în primul an, 5 % în al doilea an, 6 % în al treilea an, 7 % în al patrulea an și 8 % anualizată pentru ultimele șase luni). Remunerarea primită de HFSF pentru acțiunile pe care le deține este limitată, de facto, la nivelurile menționate. Remunerarea este inferioară intervalului 7 %-9 % definit în Comunicarea privind recapitalizarea. Cu toate acestea, întrucât warrantele au fost un factor cheie pentru succesul emisiunilor de drepturi de subscriere și al plasamentelor private lansate de bancă în cadrul recapitalizării din primăvara anului 2013, Comisia consideră că warrantele au permis băncii să reducă valoarea ajutorului cu 1 444 de milioane EUR. Într-adevăr, din cauza nivelului scăzut al ratei capitalului băncii înainte de recapitalizare și incertitudinii pronunțate predominante la momentul respectiv, simulările care au fost ulterior disponibile au arătat că, fără warrante, investitorii privați nu ar fi putut obține un randament suficient și nu ar fi participat. Pentru motivele explicate în considerentele 249 și 256, întrucât HFSF va primi o remunerație pozitivă minimă în cazul în care warrantele ar fi exercitate și deoarece Memorandumul privind politica economică și financiară are ca obiectiv atragerea unor investitori privați pentru a păstra unele bănci sub administrare privată și a evita situația în care întregul sector bancar este controlat de către HFSF, Comisia poate accepta o astfel de derogare de la cerințele privind remunerarea standard prevăzute în Comunicarea privind recapitalizarea. Acceptarea din partea Comisiei se bazează, de asemenea, pe faptul că Legea de instituirea HFSF, astfel cum a fost modificată în martie 2014, nu prevede nicio ajustare a warrantelor în cazul unei majorări a capitalului social nepreferențial și pe faptul că, în cazul unei emisiuni de drepturi de subscriere, doar prețul de exercitare al warrantelor poate fi ajustat și ajustarea poate avea loc numai ex post și numai până la concurența valorii obținute din vânzarea de drepturi preferențiale ale HFSF. De asemenea, angajamentul asumat de Grecia conform căruia se va solicita aprobarea Comisiei înainte de orice răscumpărare a warrantelor emise de HFSF, va permite Comisiei să asigure că orice posibilă răscumpărare viitoare nu va reduce și mai mult remunerarea HFSF și nu va crește remunerarea titularilor de warrante.
(215)

De asemenea, HFSF a emis warrante și a acordat un warrant pentru fiecare acțiune nouă subscrisă de un investitor privat care a participat la recapitalizarea din primăvara anului 2013. HFSF a acordat warrantele fără nicio contraprestație. Astfel cum se explică în considerentul 93, fiecare warrant include dreptul de a cumpăra 7,40 acțiuni emise de HFSF, la intervale specificate și la prețuri de exercitare. Prețul de exercitare este egal cu prețul de subscriere al HFSF, la care se adaugă o marjă anuală și cumulativă (4 % în primul an, 5 % în al doilea an, 6 % în al treilea an, 7 % în al patrulea an și ulterior 8 % anualizată pentru ultimele șase luni). Remunerarea primită de HFSF pentru acțiunile pe care le deține este limitată, de facto, la nivelurile menționate. Remunerarea este inferioară intervalului 7 %-9 % definit în Comunicarea privind recapitalizarea. Cu toate acestea, deoarece warrantele au fost un factor cheie pentru succesul emisiunii de drepturi de subscriere și al plasamentelor private lansate de bancă înainte de recapitalizarea din primăvara anului 2013, Comisia consideră că warrantele au permis băncii să reducă valoarea ajutorului cu 550 de milioane EUR. Într-adevăr, din cauza nivelului scăzut al ratei capitalului băncii înainte de recapitalizare și a incertitudinii pronunțate predominante la momentul respectiv, simulările care au fost disponibile ulterior au arătat că, fără warrante, investitorii privați nu ar fi putut obține un randament suficient și nu ar fi participat. Pentru motivele explicate în considerentele 205 și 212, întrucât HFSF va primi o remunerație pozitivă minimă în cazul în care warrantele ar fi exercitate și deoarece Memorandumul privind politica economică și financiară are ca obiectiv atragerea unor investitori privați pentru a păstra unele bănci sub administrare privată și a evita situația în care întregul sector bancar este controlat de către HFSF, Comisia poate accepta o astfel de derogare de la cerințele privind remunerarea standard prevăzute în Comunicarea privind recapitalizarea. Acceptul din partea Comisiei se bazează, de asemenea, pe faptul că Legea privind instituirea HFSF, astfel cum a fost modificată în martie 2014, nu prevede nicio ajustare a warrantelor în cazul unei majorări a capitalului social nepreferențial și pe faptul că, în cazul unei emisiuni de drepturi de subscriere, doar prețul de exercitare al warrantelor poate fi ajustat și ajustarea poate avea loc numai ex post și numai până la concurența valorii obținute din vânzarea de drepturi preferențiale ale HFSF. De asemenea, angajamentul asumat de Grecia conform căruia se va solicita aprobarea Comisiei înainte de orice răscumpărare a warrantelor emise de HFSF va permite Comisiei să se asigure că orice răscumpărare viitoare nu va reduce și mai mult remunerarea HFSF și nu va crește remunerarea titularilor de warrante.
(23)

La 21 septembrie 2011, adunarea generală a acționarilor Adria a decis majorarea capitalului întreprinderii cu 69,7 milioane EUR. Republica Slovenia a subscris 49,5 milioane EUR în numerar, iar PDP a subscris 0,5 milioane EUR, de asemenea sub formă de numerar. Restul majorării de capital (și anume 19,7 milioane EUR) s-a efectuat sub forma unei conversii a creanțelor în acțiuni realizată de mai multe bănci: (a) 13,83 milioane EUR de către NLB; (b) 3,35 milioane EUR de către Abanka Vipa d.d.; (c) 1,24 milioane EUR de către Unicredit Bank of Slovenia d.d.; și (d) 1,28 milioane EUR de către Hypo Alpe-Adria Bank d.d. Majorarea de capital a fost efectuată la 30 septembrie 2011.
(39)

În plus, Comisia observă că, potrivit autorităților franceze, toți beneficiarii actuali exploatează sub pavilion european cel puțin 25 % din tonajul net al flotei lor. Comisia notează, de asemenea, că buna performanță a sectorului maritim francez în ceea ce privește utilizarea pavilioanelor europene este confirmată, de asemenea, prin studii externe, de exemplu studiul publicat de Oxford Economics în 2014, „The economic value of the EU shipping industry”. Conform studiului menționat, proporția tonajului aflat sub pavilion francez se situează la peste 25 % din tonajul exploatat (19). Având în vedere faptul că beneficiarii sistemului au obligația să-și mențină sau să sporească nivelul flotei aflate sub pavilion european, este imposibil ca o proporție mai mare de 75 % din tonajul net al flotei lor să fie alcătuită din nave navlosite pe o perioadă determinată și care nu arborează un pavilion european.