RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 144/1

AVIZUL CONSILIULUI

privind programul de stabilitate actualizat al Maltei pentru perioada 2009-2012

2010/C 144/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

(1) La 26 aprilie 2010 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Maltei pentru perioada 2009-2012.

(2) Criza mondială a afectat Malta în principal prin intermediul comerțului, impactul asupra sectorului financiar rămânând limitat. În 2009, activitatea economică s-a contractat odată cu reducerea puternică a exporturilor și a investițiilor, în timp ce, conform estimărilor, consumul privat a rămas relativ stabil datorită rezilienței ocupării forței de muncă și unor măsuri de redresare conforme cu Planul european de redresare economică (PERE). Se estimează că scăderea bruscă simultană a importurilor a dus la o contractare semnificativă a deficitului extern în 2009. Încetinirea activității economice și o serie de elemente nerecurente cu efect de creștere a cheltuielilor din 2008 au dus la adâncirea considerabilă a deficitului public în 2008-2009 comparativ cu 2007. În acest context și dată fiind ponderea ridicată a datoriei, Consiliul a decis la 7 iulie 2009 că în Malta exista un deficit public excesiv, iar la 16 februarie 2010 a adoptat o recomandare pentru corectarea acestei situații până în 2011. Pe lângă restabilirea unei poziții bugetare solide și îmbunătățirea sustenabilității fiscale pe termen lung, dată fiind creșterea preconizată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, Malta se confruntă totodată cu provocarea creșterii competitivității pentru a întări reziliența economiei la șocurile externe viitoare. Pentru aceasta va fi nevoie, pe de o parte, de creșterea capitalului uman, exploatarea potențialului de afaceri și continuarea eforturilor pentru a trece la activități cu valoare adăugată mai ridicată și, pe de altă parte, de promovarea unui proces eficient de stabilire a salariilor care să permită o corelare strânsă a evoluției salariilor cu evoluția productivității.

(3) Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul PIB-ului potențial a fost la rândul său influențat negativ. În plus, criza ar putea afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin reducerea investițiilor și prin creșterea posibilă a șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențial să se accelereze ritmul reformelor structurale pentru a susține creșterea potențială. În special, este important ca Malta să realizeze noi reforme în sectorul educației și în cel al concurenței.

(4) Scenariul macroeconomic aflat la baza programului estimează că PIB-ul real își va relua creșterea pozitivă în 2010 (1,1 %), după o contractare de 2 % estimată pentru 2009, urmată de o nouă redresare, până la o rată medie de 2,6 %, în restul perioadei acoperite de program. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere a PIB-ului real plauzibile pentru 2010 și optimiste pentru perioada ulterioară. În plus, la nivelul componenței creșterii, creșterea preconizată a cererii interne pare să fie optimistă pentru întreaga perioadă de programare. Previziunile din program referitoare la inflație par să indice o inflație redusă.

(5) Deficitul public pentru 2009 este estimat în program la 3,8 % din PIB. Îmbunătățirea în raport cu 2008, când deficitul a atins nivelul de 4,7 % din PIB, trebuie privită în contextul unor elemente nerecurente cu efect de creștere a cheltuielilor din acel an. Deficitul global, excluzând aceste elemente, a crescut în 2009 din cauza impactului crizei în special asupra veniturilor din impozite indirecte. Măsurile de redresare adoptate în conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE) reprezentând aproximativ 0,7 % din PIB au fost, potrivit autorităților, pe deplin echilibrate de măsurile de compensare. Conform programului, politica bugetară va fi în linii mari neutră în 2010, devenind restrictivă în 2011, în acord cu strategia de retragere promovată de Consiliu și pentru a corecta deficitul excesiv până în 2011. În 2012, pe fondul unei rate de creștere preconizate drept ridicată, nivelul deficitului ar urma să se stabilizeze, indicând o orientare bugetară expansionistă.

(6) Situat la nivelul de 3,9 % din PIB în 2010, deficitul ar urma să se stabilizeze în linii generale comparativ cu 2009. Deficitul primar ar urma să aibă o evoluție identică, situându-se la nivelul de 0,6 % din PIB. La o primă vedere, obiectivul de deficit pentru 2010 este conform cu recomandarea formulată de Consiliu în temeiul articolului 126 alineatul (7) la 16 februarie 2010. Măsurile din bugetul pentru 2010 au un impact global neutru asupra poziției bugetare și constau, pe de o parte, în măsuri suplimentare de redresare pentru sprijinirea economiei și, pe de altă parte, în măsuri de consolidare. Bugetul prevede o creștere a veniturilor cu 2,4 puncte procentuale din PIB în 2010, determinată, în ordinea crescătoare a importanței, de (i) măsuri discreționare de creștere a impozitelor și aplicarea mai riguroasă a reglementărilor fiscale, (ii) o creștere estimată a impozitelor și (iii) o creștere a veniturilor din alte categorii bazată pe creșterea fondurilor structurale ale UE. Se preconizează totodată o creștere a cheltuielilor cu 2,5 puncte procentuale din PIB, în principal din cauza creșterii investițiilor și a cheltuielilor din alte categorii. Costul măsurilor suplimentare de redresare este parțial compensat de reducerea cheltuielilor cu salariile din sectorul public ca pondere în PIB, în principal datorită unui efect de bază favorabil (cheltuieli nerecurente din 2009), dar reflectând totodată o politică de limitare a angajărilor. Soldul structural, și anume soldul ajustat ciclic exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, calculat conform metodologiei comune, ar urma, potrivit programului, să se deterioreze cu 0,25 puncte procentuale din PIB în 2010, ceea ce indică o orientare bugetară în general neutră.

(7) Obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu prevăzute în program este reducerea deficitului sub 3 % din PIB în 2011, termenul-limită pentru corecția deficitului excesiv stabilit de Consiliu, și stabilizarea ponderii deficitului în 2012. În termeni structurali, poziția bugetară ar urma să se îmbunătățească cu 0,75 puncte procentuale din PIB în 2011, pentru a se înrăutăți însă din nou cu 0,5 puncte procentuale în 2012 și a se îndepărta astfel de obiectivul pe termen mediu (OTM) stabilit de Malta pentru poziția bugetară. Obiectivul pe termen mediu (OTM) al Maltei constă într-o poziție echilibrată în termeni structurali care, ținând seama de cele mai recente prognoze și de nivelul datoriei, reflectă obiectivele pactului. Programul nu prevede atingerea OTM în perioada de programare. Reducerea deficitului global în 2011 se va realiza, conform planificării, printr-o reducere a ponderii cheltuielilor care va compensa scăderea preconizată a ponderii veniturilor, în timp ce relativa stabilizare din 2012 va fi rezultatul unei noi reduceri a ambelor ponderi. Aceste evoluții nu sunt susținute suficient prin măsuri concrete, deși retragerea măsurilor temporare de redresare după 2010 și continuarea politicii de limitare a angajărilor din sectorul public ar trebui să contribuie la restrângerea cheltuielilor. Creșterea anuală a cheltuielilor ar urma să încetinească, fiind de 1,8 % în 2011 și de 2,7 % în 2012, comparativ cu 9,3 % în 2010. Ca pondere în PIB, remunerarea salariaților, consumul intermediar, investițiile publice și alte cheltuieli contribuie la reducerea generală a cheltuielilor între 2010 și 2012, în timp ce transferurile sociale rămân stabile, ceea ce indică o dinamică relativ puternică a pensiilor în special. În ceea ce privește veniturile, după creșterea impozitelor în 2010, preconizată în program, impozitele indirecte ar urma să scadă ca pondere în PIB atât în 2011, cât și în 2012, în timp ce impozitele directe ar trebui să crească în 2011 și să se stabilizeze în 2012.

(8) Rezultatele bugetare s-ar putea dovedi mai slabe decât cele anticipate în program în întreaga perioadă de programare. Mai exact, scenariul macroeconomic aflat la baza proiecțiilor bugetare pare a fi optimist, în special după 2010. Contribuția pe care se estimează că o vor avea creșterea impozitelor și respectarea mai strictă a normelor fiscale la creșterea înscrisă în buget a ponderii impozitelor în 2010 pare optimistă și reprezintă un risc pentru proiecțiile fiscale în întreaga perioadă de programare. În plus, având în vedere derapajele recente, amploarea ajustării preconizate și lipsa informațiilor referitoare la măsurile concrete aflate la baza reducerii planificate a ponderii cheltuielilor în perioada de programare, nu pot fi excluse depășirile plafoanelor de cheltuieli. Trebuie remarcat faptul că pentru 2010, programul precizează că „evoluția componentelor veniturilor și ale cheltuielilor va fi monitorizată îndeaproape și se vor lua măsuri suplimentare, dacă va fi necesar”.

(9) Potrivit prognozelor, rata datoriei va depăși valoarea de referință din tratat în întreaga perioadă de programare. Programul prevede un nivel al datoriei publice brute de 66,8 % din PIB în 2009, în creștere față de un nivel sub 64 % în 2008. Contractarea PIB-ului real și deficitul primar modest au contribuit la creșterea ponderii datoriei. Se presupune că ponderea datoriei va crește în continuare în 2010, cu aproape 2 puncte procentuale, pentru a scădea apoi la aproximativ 67 % din PIB în 2012, sub efectul ratelor de creștere economică preconizate ca fiind favorabile și al revenirii planificate la un ușor excedent primar în ultimii ani ai perioadei de programare. Având în vedere riscurile care amenință obiectivele bugetare, evoluția ponderii datoriei ar putea fi mai nefavorabilă decât s-a prevăzut în program.

(10) Proiecțiile pe termen mediu, până în 2020, în privința datoriei, care estimează o redresare treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, arată că strategia bugetară prezentată în program pentru perioada anterioară anului 2012, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, nu ar fi suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020.

(11) În Malta, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii demografice este net superior mediei din UE. Poziția bugetară din 2009 prevăzută în program accentuează impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deficitului de sustenabilitate. Asigurarea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și punerea în aplicare a unor măsuri de reformă pentru atenuarea creșterii proiectate a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației ar contribui la reducerea riscurilor la care este supusă sustenabilitatea finanțelor publice, estimate drept ridicate în Raportul Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (3).

(12) Depășirile cheltuielilor înregistrate din 2008, în special în domeniul remunerării angajaților și în cel al sănătății, sunt legate de unele deficiențe ale cadrului bugetar al Maltei. Printre aceste deficiențe se numără absența unor plafoane de cheltuieli obligatorii, deficiențe la nivelul disciplinei în execuția bugetară, absența unei instituții independente implicate în procesul bugetar și o integrare limitată a strategiei pe termen mediu în întocmirea bugetului. Programul recunoaște importanța unei guvernanțe fiscale solide pentru a garanta existența unor finanțe publice sănătoase și sustenabile și precizează că guvernul caută activ modalități de îmbunătățire a cadrului fiscal instituțional. Îmbunătățirile aduse până în prezent sunt relativ limitate. Acestea se referă la administrarea furnizării de servicii publice și la metodele de gestionare din administrația publică. Se prevede totodată introducerea unui nou sistem contabil pentru administrație.

(13) Se pare că eficiența cheltuielilor publice din Malta poate fi îmbunătățită, în special în sectorul educației, al sănătății, al infrastructurii publice și al serviciilor generale. Îmbunătățirea eficienței cheltuielilor devine și mai importantă dacă se dorește limitarea creșterii acestora fără a compromite nivelul serviciilor oferite. Dacă eforturile de limitare a creșterii cheltuielilor îmbunătățind în același timp eficiența acestora dau rezultate, aceasta ar permite realocarea resurselor către categorii de cheltuieli care favorizează creșterea și ar spori eficacitatea instrumentului de politică fiscală pentru a răspunde evoluției circumstanțelor macroeconomice. Reducerile cheltuielilor prevăzute în program, în special în domeniul remunerării angajaților și al consumului intermediar, vizează în general raționalizarea cheltuielilor fără a afecta nivelul și calitatea serviciilor oferite, însă va fi un obiectiv greu de atins. Întrucât sa constatat recent că întreprinderile care se confruntă cu probleme de lichiditate pot amâna plata impozitelor datorate, ar trebui consolidate respectarea și aplicarea legislației fiscale. Programul confirmă angajamentul guvernului de a-și intensifica eforturile pentru a combate evaziunea fiscală și frauda din domeniul transferurilor drepturilor sociale.

(14) Per ansamblu, strategia bugetară din 2010 prevăzută în program este conformă cu recomandările adresate de Consiliu în temeiul articolului 126 alineatul (7). Cu toate acestea, având în vedere riscurile care amenință obiectivele în materie de deficit, este posibil ca începând cu 2011 strategia bugetară să nu mai corespundă recomandărilor Consiliului. Mai exact, deși îmbunătățirea structurală planificată reprezintă 0,75 puncte procentuale din PIB, conform recomandărilor, planurile de consolidare pentru 2011 ar trebui să fie susținute cu măsuri concrete, iar autoritățile ar trebui să fie pregătite să adopte noi măsuri de consolidare în eventualitatea în care riscul unei creșteri a PIB-ului și al unei evoluții a veniturilor mai puțin favorabile și cel al unor eventuale derapaje se concretizează. Dacă va exista o reacție adecvată la aceste riscuri și planurile de consolidare vor fi puse în aplicare integral, strategia bugetară pare a fi suficientă pentru a aduce din nou ponderea datoriei publice pe o traiectorie descendentă în 2011-2012, ceea ce ar corespunde în mare recomandărilor Consiliului. Pentru anul final, 2012, programul prevede o îndepărtare și mai mare de OTM, în locul unui progres treptat spre atingerea acestuia, ceea ce nu corespunde cerințelor Pactului de stabilitate și creștere. Un ritm al consolidării mai ambițios decât cel prevăzut în program ar fi de asemenea justificat având în vedere riscurile ridicate care amenință sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, iar adoptarea unor măsuri pentru consolidarea monitorizării finanțelor publice în cursul exercițiului și a cadrului bugetar pe termen mediu ar putea contribui la limitarea riscurilor care amenință obiectivele în materie de deficit menționate mai sus.

(15) În ceea ce privește cerințele în materie de date specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează toate datele obligatorii și majoritatea datelor opționale (4). În recomandările sale revizuite din 16 februarie 2010, formulate în temeiul articolului 126 alineatul (7) pentru a pune capăt situației de deficit excesiv, Consiliul a invitat totodată Malta să includă un raport cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a acestor recomandări într-un capitol separat din actualizările programului de stabilitate. Malta a respectat parțial această recomandare. Concret, Malta nu a detaliat suficient măsurile care sprijină consolidarea bugetară de 1 punct procentual din PIB necesară pentru corecția deficitului în 2011.

Concluzia generală este că, potrivit programului, deficitul public ar urma să se stabilizeze în general în 2010 (la 3,9 % din PIB), pentru a scădea ulterior puțin sub valoarea de referință de 3 % din PIB în 2011, termenul stabilit de Consiliu pentru corecția deficitului excesiv. În 2012, ultimul an acoperit de program, deficitul ar urma să se stabilizeze din nou, în loc să progreseze în direcția atingerii obiectivului pe termen mediu al Maltei, acela al unui buget echilibrat în termeni structurali. Datoria publică brută ar urma să atingă o valoare maximă de aproape 69 % din PIB în 2010, pentru a scădea ușor ulterior. Deficitul și datoria ar putea fi mai ridicate decât se prevăzuse în întreaga perioadă acoperită de program, în special din cauza (i) creșterii fiscale așteptate și, mai ales după 2010, a unui scenariu macroeconomic optimist și (ii) a posibilelor depășiri ale plafoanelor de cheltuieli, având în vedere derapajele recente, amploarea ajustării preconizate și lipsa informațiilor referitoare la măsurile concrete aflate la baza reducerii planificate a ponderii cheltuielilor în perioada de programare. Deși obiectivul în materie de deficit pentru 2010 stabilit în buget a fost confirmat, astfel cum recomandase Consiliul, va fi important să existe o reacție adecvată la aceste riscuri, care să constea în detalierea măsurilor concrete care stau la baza strategiei și în adoptarea unor măsuri de consolidare suplimentare în cazul unei creșteri economice sau a veniturilor mai slabe decât se prevăzuse în program sau în cazul concretizării riscului de derapaje în materie de cheltuieli. În plus, strategia avută în vedere pentru 2012 trebuie consolidată în mod semnificativ pentru a corespunde cerințelor Pactului de stabilitate și creștere. Pe lângă atingerea unei poziții bugetare solide și îmbunătățirea sustenabilității pe termen lung prin noi reforme pentru limitarea creșterii preconizate a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, Malta se confruntă totodată cu provocarea creșterii competitivității pentru a consolida rezistența economiei la șocurile externe viitoare. Pentru aceasta va fi nevoie de punerea în aplicare a unor măsuri de creștere a productivității și de promovarea unui proces eficient de stabilire a salariilor, care să permită o corelare strânsă a evoluției salariilor cu evoluția productivității.

Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina recomandării emise la 16 februarie 2010 în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) TFUE, Malta este invitată:

(i) să atingă obiectivul în materie de deficit de 3,9 % din PIB în 2010, adoptând, daca va fi necesar, măsuri suplimentare de consolidare; să sprijine strategia de reducere a deficitului sub valoarea de 3 % din PIB în 2011 cu măsuri concrete și să fie pregătită să adopte noi măsuri de consolidare în cazul în care se concretizează riscurile legate de faptul că scenariul macroeconomic din program este mai optimist decât scenariul aflat la baza recomandării în temeiul articolului 126 alineatul (7); să își consolideze în mod substanțial strategia pentru 2012 pentru a asigura ajustarea către atingerea OTM în conformitate cu cerințele Pactului de stabilitate și creștere; să valorifice orice oportunitate în plus față de eforturile fiscale, astfel cum se prevede în recomandarea PDE, inclusiv cele care decurg din condiții economice mai bune, pentru a accelera reducerea nivelului ponderii datoriei publice brute către valoarea de referință de 60 % din PIB;

(ii) având în vedere creșterea considerabilă prevăzută a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin punerea în aplicare a unor noi reforme ale sistemului de securitate socială;

(iii) să consolideze caracterul obligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu, să îmbunătățească monitorizarea execuției bugetare în cursul anului, și să crească eficiența cheltuielilor publice, în special în sectorul sănătății.

Malta este invitată totodată să furnizeze, în capitolul consacrat PDE al programului de stabilitate, mai multe informații cu privire la măsurile generale care stau la baza consolidării prevăzute.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare (5)

2008 2009 2010 2011 2012 PIB real (variație %) PS feb. 2010 2,1 –2,0 1,1 2,3 2,9 COM nov. 2009 2,1 –2,2 0,7 1,6 n.a. PS dec. 2008 2,8 2,2 2,5 2,8 n.a. Inflație IAPC (%) PS feb. 2010 4,7 1,8 1,7 2,0 2,0 COM nov. 2009 4,7 2,0 2,0 2,2 n.a. PS dec. 2008 4,5 2,7 2,3 2,0 n.a. Deviație PIB (6) (% din PIB potențial) PS feb. 2010 1,3 –1,8 –1,7 –0,6 1,3 COM nov. 2009 (7) 2,0 –1,0 –0,9 0,1 n.a. PS dec. 2008 0,1 –0,3 –0,5 0,5 n.a. Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii (% din PIB) PS feb. 2010 –4,9 –1,1 –3,6 –2,2 –1,4 COM nov. 2009 –5,1 –2,4 –1,8 –1,4 n.a. PS dec. 2008 –5,1 –3,1 –2,7 0,7 n.a. Venituri la bugetul general (% din PIB) PS feb. 2010 40,2 41,4 43,8 43,3 42,5 COM nov. 2009 40,3 41,2 41,9 42,1 n.a. PS dec. 2008 40,6 41,7 41,8 41,9 n.a. Cheltuielile bugetului general (% din PIB) PS feb. 2010 44,8 45,2 47,7 46,3 45,3 COM nov. 2009 45,0 45,7 46,3 46,4 n.a. PS dec. 2008 43,9 43,2 42,1 40,7 n.a. Soldul bugetului general (% din PIB) PS feb. 2010 –4,7 –3,8 –3,9 –2,9 –2,8 COM nov. 2009 –4,7 –4,5 –4,4 –4,3 n.a. PS dec. 2008 –3,3 –1,5 –0,3 1,2 n.a. Sold primar (% din PIB) PS feb. 2010 –1,4 –0,5 –0,6 0,3 0,4 COM nov. 2009 –1,4 –1,2 –1,2 –1,0 n.a. PS dec. 2008 0,0 1,9 3,0 4,3 n.a. Sold ajustat ciclic (6) (% din PIB) PS feb. 2010 –5,1 –3,1 –3,3 –2,7 –3,3 COM nov. 2009 –5,4 –4,2 –4,1 –4,4 n.a. PS dec. 2008 –3,4 –1,4 –0,1 1,0 n.a. Sold structural (8) (% din PIB) PS feb. 2010 –5,4 –3,2 –3,5 –2,8 –3,3 COM nov. 2009 –5,0 –4,3 –4,1 –4,4 n.a. PS dec. 2008 –3,7 –1,7 –0,2 0,9 n.a. Datorie publică brută (% din PIB) PS feb. 2010 63,6 66,8 68,6 68,0 67,3 COM nov. 2009 63,8 68,5 70,9 72,5 n.a. PS dec. 2008 62,8 61,9 59,8 56,3 n.a. Programul de stabilitate (PS); Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

(1) JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în textul de față sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2) Evaluarea ia în calcul previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3) În concluziile din 10 noiembrie 2009 referitoare la sustenabilitatea finanțelor publice, „Consiliul solicită statelor membre să își canalizeze atenția asupra strategiilor orientate spre sustenabilitate în programele privind stabilitatea și convergența pe care urmează să le elaboreze” și „invită Comisia, alături de Comitetul pentru politică economică si de Comitetul economic si financiar, să continue elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în timp util pentru următorul raport privind sustenabilitatea”, care este prevăzut pentru 2012.

(4) Mai exact, nu au fost furnizate datele referitoare la detaliile ajustării stoc-flux.

(5) Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 au fost întocmite pe baza unui pre-buget.

(6) Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, astfel cum au fost recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7) Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,3 %, 0,8 %, 0,6 % și, respectiv, 0,6 % în perioada 2008-2011.

(8) Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare reprezintă 0,3 % din PIB în 2008, 0,1 % în 2009, 0,2 % în 2010, 0,1 % în 2011 și 2012, toate cu efect de reducere a deficitului, în conformitate cu cel mai recent program și 0,4 % din PIB în 2008, cu efect de creștere a deficitului, și 0,2 % în 2009, cu efect de reducere a deficitului, în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.