RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 164/14

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/921 AL COMISIEI

din 28 iunie 2018

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) înainte de modificarea acestuia prin Regulamentul (UE) 2017/2321 al Parlamentului European și al Consiliului (2) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

A. PROCEDURA

1. Anchetele precedente și măsurile în vigoare

(1) În 2006, prin intermediul Regulamentului (CE) nr. 130/2006 (3), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”, China sau „țara în cauză”) (denumite în continuare „măsurile inițiale”). Măsurile respective au luat forma unor taxe individuale cu rate de la 0 % la 10,1 % pentru trei producători-exportatori chinezi care au beneficiat de tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) și de 34,9 % pentru toți ceilalți producători-exportatori chinezi. Prin Regulamentul (CE) nr. 150/2008 al Consiliului (4), în urma unei reexaminări intermediare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, măsurile inițiale au fost modificate și definiția produsului a fost clarificată.

(2) În aprilie 2012, în urma publicării raportului Organului de apel al OMC privind carnea de vită și orezul (5), prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012 al Consiliului (6), Consiliul a exclus exporturile provenind de la Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (denumit în continuare „Hangzhou Bioking”), un producător-exportator care beneficia de o rată a taxei de 0 %, de la domeniul de aplicare al măsurilor.

(3) În aprilie 2012, ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a prelungit măsurile pentru o perioadă suplimentară de cinci ani prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 (7) (denumită în continuare „reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor”).

(4) În iulie 2012, ca urmare a unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, măsurile inițiale au fost modificate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012 al Consiliului (8). Consiliul a retras TEP pentru cele două întreprinderi rămase, Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd (denumită în continuare „Changmao Biochemical”) și Ninghai Organic Chemical Factory (denumită în continuare „Ninghai Organic”), și a stabilit o marjă antidumping individuală pentru aceste întreprinderi, de 13,1 % și, respectiv, 8,3 %, utilizând propriile lor prețuri de export.

(5) O anchetă antidumping deschisă la 4 decembrie 2014 (9) cu privire la importurile în Uniune de acid tartric originar din RPC, limitată la Hangzhou Bioking pe baza articolului 5 din regulamentul de bază, a fost încheiată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/176 a Comisiei (10) fără instituirea de măsuri.

(6) Prin hotărârea sa din 1 iunie 2017 în cauza T-442/12, Changmao Biochemical Engineering/Consiliul (11), Tribunalul a anulat Regulamentul (UE) nr. 626/2012 în măsura în care regulamentul respectiv se aplică întreprinderii Changmao Biochemical.

(7) La 7 septembrie 2017, Comisia a publicat un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene privind hotărârea din 1 iunie 2017 în cauza T-442/12. Comisia a hotărât să redeschidă ancheta antidumping privind importurile de acid tartric originar din RPC care a dus la adoptarea Regulamentului (UE) nr. 626/2012, în măsura în care se referă la producătorul-exportator în cauză, și să o reia de la punctul la care s-a produs neregula. Sfera de cuprindere a redeschiderii a fost limitată la punerea în aplicare a hotărârii pronunțate de Tribunal în ceea ce privește Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd. Redeschiderea nu a afectat alte anchete.

2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

(8) În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (12), Comisia a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumită în continuare „cererea de reexaminare”).

(9) Cererea de reexaminare a fost depusă la 24 ianuarie 2017 de către societățile Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a., Alvinesa Alcoholera Vinícola SA și Comercial Química Sarasa SL (denumite în continuare „solicitanții”), care reprezintă peste 25 % din producția totală de acid tartric a Uniunii.

(10) Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor instituite asupra importurilor de acid tartric originar din China ar conduce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului și la continuarea sau reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

3. Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

(11) Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 19 aprilie 2017, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (13) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

4. Ancheta

4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

(12) Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2016 și 31 decembrie 2016 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2013 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

4.2. Părțile vizate de prezenta anchetă

(13) Comisia a informat în mod oficial solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați, precum și reprezentanții țării exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

(14) Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

4.3. Eșantionarea

(15) În avizul său de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion de părți interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

4.3.1. Eșantionarea producătorilor-exportatori din China

(16) Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din China, în avizul de deschidere a fost prevăzută eșantionarea.

(17) Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, după caz, să selecteze un eșantion, Comisia a invitat toți producătorii-exportatori cunoscuți să se manifeste în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Informațiile solicitate au inclus volumul producției și capacitatea de producție. În plus, Comisia a solicitat Misiunii RPC pe lângă Uniunea Europeană să numească un reprezentant care ar putea coopera cu Comisia la selectarea eșantionului.

(18) Niciunul dintre cei 22 de producători-exportatori chinezi care au fost contactați și niciun alt producător-exportator chinez nu s-a manifestat și nu a furnizat informațiile solicitate.

4.3.2. Eșantionarea producătorilor din Uniune

(19) Înainte de deschiderea procedurii, Comisia a contactat producătorii din Uniune și asociațiile de producători din Uniune identificate în cererea de reexaminare pentru a verifica dacă producătorii din Uniune care au depus cererea erau suficient de reprezentativi. De asemenea, Comisia a colectat informațiile necesare pentru a decide cu privire la eșantionul potențial, prevăzute la punctul 5.3 din avizul de deschidere.

(20) În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, Comisia a selectat în mod provizoriu un eșantion de șase producători din Uniune având cele mai mari volume de vânzări în Uniune în cursul perioadei dintre 1 ianuarie și 31 decembrie 2016. Aceste șase întreprinderi au reprezentat 86 % din volumul total de vânzări de acid tartric al industriei din Uniune. Părțile interesate au fost invitate să formuleze observații cu privire la eșantionul provizoriu.

(21) Un producător din Uniune care nu a fost inclus în eșantionul provizoriu a susținut că ar trebui să fie inclus în eșantionul final pentru a oferi o imagine mai fidelă a situației industriei din Uniune. Această întreprindere a fost sprijinită de către Asociația profesională italiană a producătorilor de acid tartric din Uniune. Un alt producător din Uniune a afirmat că nu dorea să participe la reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor. Nu s-au primit alte observații.

(22) Având în vedere observațiile primite, Comisia a considerat că eșantionarea producătorilor din Uniune nu mai era adecvată.

4.3.3. Eșantionarea importatorilor neafiliați

(23) Pentru a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, a selecta un eșantion, toți importatorii neafiliați au fost invitați să participe la această anchetă. Părțile respective au fost invitate să se facă cunoscute, furnizând Comisiei informațiile solicitate în anexa II la avizul de deschidere.

(24) În plus, 10 importatori identificați în cerere au fost contactați de Comisie în etapa de deschidere a anchetei și au fost invitați să ofere detalii cu privire la activitatea lor și să completeze anexa menționată mai sus. Cinci întreprinderi au răspuns la formularul de eșantionare pentru importatori neafiliați. Cu toate acestea, ele nu s-au calificat ca fiind importatori ai produsului care face obiectul reexaminării, ci au fost considerate ca fiind utilizatoare.

4.4. Chestionare

(25) Comisia a trimis chestionare tuturor celor nouă producători din Uniune și celor șase utilizatori. De asemenea, au fost trimise chestionare către 10 producători din potențiale țări terțe cu economie de piață, și anume Argentina, Australia, Brazilia, Chile și India.

(26) S-au primit răspunsuri la chestionar de la șapte producători din Uniune, patru utilizatori din Uniune și un producător din potențiala țară terță cu economie de piață Australia.

(27) Niciun producător-exportator chinez nu a cooperat.

4.5. Vizite de verificare

(28) Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului și pentru a stabili dacă impunerea măsurilor ar fi contrară interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți: (a) Producători din Uniune: — Alvinesa Alcoholera Vinícola SA, Daimiel, Spania — Caviro Distillerie S.r.l., Faenza, Italia — Comercial Química Sarasa S.L., Girona, Spania — Distillerie Bonollo S.p.A, Formigine, Italia — Giovanni Randi S.p.a, Faenza, Italia — ICV - Industria Chimica Valenzana S.p.A, Padova, Italia — Villapana S.p.A, Faenza, Italia (b) Utilizatori: — DuPont Nutrition Biosciences ApS, Copenhaga, Danemarca — Saint-Gobain Construction Products UK Ltd, Leicestershire, Regatul Unit

B. PRODUSUL CARE FACE OBIECTUL REEXAMINĂRII ȘI PRODUSUL SIMILAR

1. Produsul care face obiectul reexaminării

(29) Produsul care face obiectul reexaminării este acidul tartric, cu excepția acidului tartric D-(-)- cu o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție apoasă în conformitate cu metoda descrisă în Farmacopeea Europeană, originar din China, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (cod TARIC 2918120090) (denumit în continuare „produsul care face obiectul reexaminării”).

(30) Produsul care face obiectul reexaminării se utilizează în vin, băuturi și aditivi alimentari, ca întârzietor de priză pentru ipsos și în numeroase alte produse. El poate fi obținut fie pe baza subproduselor de vinificare, astfel cum este cazul producției din Uniune („mijloace de producție naturale”), fie prin sinteză chimică din compuși petrochimici, astfel cum este cazul producției din RPC („mijloace de producție sintetice”). Numai acidul tartric L+ este produs pe baza subproduselor de vinificare. Mijloacele sintetice de producție permit fabricarea atât a acidului tartric L+, cât și a acidului tartric DL. Ambele tipuri reprezintă produsul care face obiectul reexaminării și au utilizări care se suprapun.

2. Produsul similar

(31) S-a considerat că produsul care face obiectul reexaminării produs în RPC și exportat în Uniune: — produsul fabricat și vândut de producătorii-exportatori pe piața internă din RPC, — produsul fabricat și vândut în țara analogă și — produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse au fost considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI

1. Observații preliminare

(32) În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar avea ca efect probabil o continuare sau o reapariție a dumpingului.

(33) Exporturile realizate de Hangzhou Bioking au fost excluse de la analiza probabilității continuării sau reapariției dumpingului în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012 menționat în considerentul 2. Analiza de mai jos s-a bazat numai pe exporturile produsului care face obiectul reexaminării realizate de producătorii/exportatorii care fac obiectul măsurilor.

(34) Astfel cum se menționează în considerentul 27, niciun producător-exportator din China nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, Comisia a informat autoritățile chineze că, datorită lipsei de cooperare din partea producătorilor/exportatori chinezi, Comisia ar putea aplica articolul 18 din regulamentul de bază în ceea ce privește constatările cu privire la RPC. Comisia nu a primit din partea autorităților chineze niciun comentariu și nicio cerere de intervenție a consilierului-auditor în această privință.

(35) Pe această bază, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările cu privire la existența dumpingului și la probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului au fost stabilite pe baza datelor disponibile, și anume: (i) informațiile conținute în cerere; (ii) datele raportate Comisiei de către statele membre în temeiul articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază [denumită în continuare „baza de date 14(6)”]; (iii) statisticile din Baza de date statistice de export a Chinei (denumită în continuare „baza de date chineză”); (iv) baza de date Global Trade Atlas (denumită în continuare „GTA”); (v) informațiile disponibile public, cum ar fi site-urile societăților și extrase din publicații de la societăți specializate în studiul pieței, disponibile pe internet; (vi) informații colectate în cursul unor anchete anterioare (14).

2. Dumpingul

(36) În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că intenționa să aleagă Argentina ca țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”) în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază și le-a invitat să își prezinte observațiile cu privire la această alegere. Nu s-a primit nicio observație cu privire la acest aspect.

(37) Comisia a contactat autoritățile argentiniene și pe cei doi producători cunoscuți ai produsului care face obiectul reexaminării din Argentina și i-a invitat să coopereze. S-a constatat că unul dintre producătorii argentinieni a încetat să mai producă produsul care face obiectul reexaminării în cursul PAR, iar celălalt a refuzat să coopereze.

(38) În paralel, Comisia a solicitat cooperarea a opt producători cunoscuți și a două asociații de producători cunoscute din alte țări analoge potențiale (Australia, Brazilia, Chile și India) și a contactat, de asemenea, autoritățile relevante din aceste țări, invitându-le să furnizeze informațiile de contact ale asociațiilor de producători și ale producătorilor cunoscuți pentru producția și vânzarea produsului care face obiectul reexaminării pe piața acestora.

(39) Un producător australian a acceptat în primă instanță să coopereze, dar, în final, a furnizat un răspuns deficitar care nu conținea date cantitative și a trebuit să fie ignorat.

(40) Niciun alt producător din nicio potențială țară analogă nu s-a manifestat.

(41) În lipsa cooperării din partea producătorilor din țara analogă, Comisia a determinat valoarea normală pe orice altă bază rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

(42) Prin urmare, Comisia a stabilit valoarea normală pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, și anume pe baza prețurilor din facturile naționale ale unui producător argentinian pentru produsul care face obiectul reexaminării. Utilizarea Argentinei ca sursă pentru valoarea normală este în conformitate cu utilizarea Argentinei ca țară analogă în anchetele anterioare (15). Aceasta a fost considerată a fi metoda cea mai rezonabilă, având în vedere lipsa altor informații mai fiabile datorată lipsei de cooperare.

(43) Ancheta a stabilit că produsul care face obiectul reexaminării în Argentina a fost produs prin utilizarea unui procedeu natural, în timp ce în China a fost utilizat procedeul sintetic mai ieftin. Costul materiilor prime utilizate în Argentina a fost, prin urmare, ajustat pentru a lua în considerare diferențele de costuri ale metodelor de producție.

(44) După prezentarea informațiilor, un producător-exportator chinez a declarat că metodologia țării analoge aplicată pentru reexaminarea de față nu era coerentă cu obligațiile UE în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (denumită în continuare „OMC”). El s-a referit, în special, la expirarea, la 11 decembrie 2016, a secțiunii 15 din Protocolul de aderare la OMC a Republicii Populare Chineze, după care metodologia țării analoge nu mai era justificată.

(45) Comisia a amintit faptul că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază aplicabil, valoarea normală a fost determinată pe baza datelor obținute de la țara analogă. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

2.1. Changmao Biochemical

2.1.1. Valoarea normală

(46) Datorită lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi și, îndeosebi, a societății Changmao Biochemical, care a beneficiat de un nivel individual al taxei, nu au fost disponibile informații privind costurile sau prețurile lor de vânzare pe piața internă din China pentru a stabili valoarea normală. Prin urmare, aceasta a fost stabilită pe baza articolului 18 din regulamentul de bază, utilizând informațiile disponibile, astfel cum se menționează mai sus în considerentul 34.

(47) În această privință, Comisia a examinat mai întâi dacă valoarea normală ar putea fi stabilită pe baza prețurilor de export către țări terțe practicate de Changmao Biochemical prin aplicarea articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Pentru a stabili aceste prețuri de export, au fost luate în considerare informațiile înregistrate în baza de date chineză privind exporturile. Cu toate acestea, deși informațiile privind vânzările la export ale societăților chineze sunt înregistrate în baza de date chineză, această bază de date raportează doar volumul exportat de fiecare societate, dar nu și valorile corespunzătoare acestuia. Din acest motiv, nu a fost posibil să se calculeze prețurile la export practicate de Changmao Biochemical pe această bază.

(48) Prin urmare, în lipsa unor informații disponibile mai fiabile, Comisia a stabilit valoarea normală pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, și anume pe prețurile din facturile naționale ale unui producător argentinian pentru produsul care face obiectul reexaminării.

2.1.2. Prețuri de export

(49) Datorită lipsei de cooperare a societății Changmao Biochemical, prețurile de export au fost stabilite cu ajutorul bazei de date 14(6) în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

2.1.3. Comparație

(50) Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export stabilite astfel la nivel franco fabrică. În cazurile justificate de necesitatea unei comparații echitabile, prețul de export și valoarea normală au fost ajustate pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

(51) Ajustările prețului de export au fost efectuate pentru costurile de navlu maritim (0,07 EUR/kg), costurile de manipulare (0,007 EUR/kg) și costurile de transport intern (0,014 EUR/kg) pe baza datelor din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

(52) În conformitate cu Tarifele Vamale de Import și Export publicate de autoritățile vamale chineze, taxa pe valoarea adăugată (denumită în continuare „TVA”) aplicată exporturilor chineze ale produsului care face obiectul reexaminării a fost doar parțial rambursabilă în cursul PAR: s-a aplicat o taxă la export de 17 % și 9 % din aceasta a fost apoi rambursată. Prin urmare, Comisia a luat în considerare atât valorile normale, cât și prețurile de export cu TVA-ul inclus și a ajustat valoarea normală pentru a corespunde cotei de TVA aplicabile la export după rambursare, după caz. Valoarea normală a fost ajustată în mod corespunzător cu 8 %.

(53) Potrivit raportului său anual din 2016 (16), Changmao Biochemical fabrica produsul care face obiectul reexaminării utilizând metoda de producție „sintetică”, în timp ce producătorul argentinian utiliza metoda de producție „naturală”. Potrivit unui studiu privind situația pieței (17), publicat la puțin timp după PAR, acidul tartric produs în mod sintetic este o „opțiune mult mai ieftină” decât acidul tartric produs în mod natural. În ancheta actuală nu sunt disponibile informații detaliate privind costurile de producție. Prin urmare, pentru a lua în considerare diferența dintre metodele de producție, valoarea normală astfel cum este stabilită pe baza cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a fost redusă cu [30 %-40 %] (18), pentru a reflecta diferența dintre costurile asociate procesului natural și cele asociate procesului sintetic pe baza constatărilor reexaminării intermediare parțiale concluzionate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012. În această privință, diferența dintre prețul de vânzare al produsului care face obiectul reexaminării și valoarea construită în Argentina, astfel cum a fost stabilită în reexaminarea intermediară parțială, a fost aplicată la valoarea normală, astfel cum a fost stabilită în reexaminarea actuală prezentată în considerentul 48. Valoarea construită stabilită în reexaminarea intermediară parțială s-a bazat pe costurile de producție din Argentina, prin înlocuirea materiei prime utilizate în Argentina cu prețul mediu de piață pentru benzen (utilizat în cadrul metodei sintetice de producție) și adăugarea unei procentaj pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costuri VAG”), precum și pentru profit.

(54) Trebuie remarcat faptul că în ancheta de față, contrar dispozițiilor din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012, diferențele posibile pentru tipurile de produse L+ și DL menționate în considerentul 30 nu au fost luate în considerare la calcularea marjei de dumping. Aceasta se datorează lipsei de cooperare a producătorului-exportator chinez, care a condus la absența oricăror informații privind tipurile de produs exportate.

2.1.4. Marja de dumping

(55) Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată cu prețul de export mediu ponderat stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

(56) Pe această bază, s-a stabilit că marja de dumping medie ponderată pentru Changmao Biochemical, exprimată ca procent din prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de peste 70 %.

(57) În cazul în care nu se efectuează nicio ajustare la valoarea normală pentru diferențele referitoare la metoda de producție, valoarea normală stabilită pentru Changmao Biochemical s-ar întemeia exclusiv pe informațiile din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În cazul respectiv, prin compararea valorii normale astfel stabilite cu prețul de export, marja de dumping ar depăși 170 %. Astfel cum s-a menționat mai sus, calcularea dumpingului s-ar întemeia pe o comparație între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat astfel cum a fost stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat în considerentul 53, Comisia consideră că ajustarea la valoarea normală este justificată.

(58) După comunicarea informațiilor, solicitanții și o asociație de producători din UE au contestat abordarea adoptată de Comisie având în vedere hotărârea Tribunalului din 3 mai 2018 în cauza T-431/12, Distillerie Bonollo SpA și alții/Consiliul (19). Totuși, întrucât perioada pentru introducerea unui recurs împotriva respectivei hotărâri este încă în curs, nu se pot face constatări definitive pe această bază în momentul de față.

2.2. Ninghai Organic

(59) Deși TEP a fost retras societății Ninghai Organic prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012, astfel cum s-a explicat în considerentul 4, aceasta continuă să beneficieze de un nivel individual al taxei. Astfel cum s-a menționat în considerentul 18, societatea Ninghai Organic nu a cooperat la prezenta anchetă.

2.2.1. Valoarea normală

(60) Astfel cum s-a menționat în considerentele 41 și 42, în lipsa cooperării din partea vreunui producător din țara analogă, Comisia a determinat valoarea normală pe orice altă bază rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor pentru produsul care face obiectul reexaminării din facturile interne ale unui producător argentinian, furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

2.2.2. Prețuri de export

(61) Datorită lipsei de cooperare a societății Ninghai Organic, prețurile de export pentru această societate au fost stabilite cu ajutorul bazei de date 14(6) pentru importurile în Uniune în cursul PAR, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

2.2.3. Comparație

(62) Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export stabilite astfel la nivel franco fabrică. În cazurile justificate de necesitatea unei comparații echitabile, prețul de export și valoarea normală au fost ajustate pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

(63) Ajustările prețului de export au fost efectuate pentru costurile de navlu maritim (0,07 EUR/kg), costurile de manipulare (0,007 EUR/kg) și costurile de transport intern (0,014 EUR/kg), pe baza datelor din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

(64) În conformitate cu Tarifele Vamale de Import și Export publicate de autoritățile vamale chineze, TVA-ul aplicat exporturilor chineze ale produsului care face obiectul reexaminării a fost doar parțial rambursabil în cursul PAR: s-a aplicat o taxă la export de 17 % și 9 % din aceasta a fost apoi rambursată. Prin urmare, Comisia a luat în considerare atât valorile normale, cât și prețurile de export cu TVA-ul inclus și a ajustat valoarea normală pentru a corespunde cotei de TVA aplicabile la exporturi după rambursare, după caz. În consecință, valoarea normală a fost ajustată cu 8 %.

(65) Potrivit cererii și reexaminării anterioare în perspectiva expirării măsurilor, Ninghai Organic fabrica produsul care face obiectul reexaminării utilizând metoda de producție „sintetică”, în timp ce producătorul argentinian utiliza metoda de producție „naturală”. Prin urmare, s-a efectuat o ajustare la valoarea normală, astfel cum a fost descrisă în considerentul 53.

(66) Nicio ajustare în ceea ce privește tipurile de produs L+ și DL nu a fost efectuată, din motivele explicate în considerentul 54.

2.2.4. Marja de dumping

(67) Comisia a comparat valoarea normală cu prețul de export mediu ponderat stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

(68) Pe această bază, s-a stabilit că marja de dumping medie ponderată pentru Ninghai Organic, exprimată ca procent din prețul CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de peste 70 %.

(69) În cazul în care valoarea normală nu ar trebui să fie ajustată pentru a ține seama de diferențele în metoda de producție, valoarea normală ar putea fi comparată cu prețul de export astfel cum s-a stabilit în considerentele 60 și 61, ajustat în mod corespunzător, astfel cum este descris în considerentele 62-64. Marja de dumping astfel calculată ar depăși 170 %. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat în cele de mai sus, Comisia consideră că ajustarea la valoarea normală este justificată.

(70) Astfel cum s-a menționat mai sus, în ambele cazuri, calcularea dumpingului s-ar întemeia pe o comparație între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat astfel cum a fost stabilit mai sus, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

(71) Afirmația solicitanților și a unei asociații de producători din UE descrisă în considerentul 58 cu privire la Changmao Biochemical, și anume faptul că nu ar trebui efectuată nicio ajustare pentru diferențele dintre metodele de producție, a vizat, de asemenea, ajustarea pentru diferențele dintre metodele de producție efectuată pentru Ninghai Organic în considerentul 65. Prin urmare, aceste părți au contestat, de asemenea, corectitudinea marjei de dumping stabilite în considerentul 68. Afirmația a fost respinsă din același motiv ca și cel menționat în considerentul 58.

2.3. Toți ceilalți producători-exportatori

(72) Potrivit bazei de date 14(6), mai puțin de șapte tone de produs care face obiectul reexaminării au fost exportate de către producătorii chinezi care fac obiectul taxei reziduale. Având în vedere această cantitate neglijabilă, care reprezintă doar 0,4 % din exporturile către Uniune ale producătorilor-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor în cursul PAR, nu a fost calculată nicio marjă de dumping pentru restul societăților din China.

2.4. Concluzia în privința dumpingului

(73) În considerentele 56 și 68 a fost stabilită continuarea dumpingului în cursul PAR pentru două societăți care beneficiau de o marjă de dumping individuală. Nivelul de dumping stabilit a depășit 70 % pentru ambele societăți. Întrucât aceste două societăți au reprezentat, împreună, peste 99 % din exporturile chineze care fac obiectul măsurilor, s-a concluzionat că a existat o continuare a dumpingului din China în cursul PAR.

3. Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

(74) Ca urmare a constatării dumpingului în cursul PAR, Comisia a analizat dacă ar fi probabilă continuarea dumpingului în eventualitatea abrogării măsurilor. Au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei, comportamentul exportatorilor chinezi în alte țări terțe și atractivitatea pieței din Uniune.

(75) Având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările cu privire la probabilitatea reapariției dumpingului prevăzute mai jos au fost stabilite pe baza datelor disponibile, mai precis pe baza surselor menționate în considerentul 35.

(76) Astfel cum s-a menționat deja în considerentul 33, analiza probabilității de continuare a dumpingului s-a întemeiat pe datele referitoare exclusiv la „producătorii care fac obiectul măsurilor”, și anume toți producătorii chinezi cu excepția societății Hangzhou Bioking.

3.1. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China

(77) Pe baza datelor din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, verificate și completate, după caz, utilizând site-urile internet ale producătorilor chinezi și informațiile colectate în cadrul anchetelor anterioare (20), capacitatea totală de producție a producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor în cursul PAR a fost de 54 000 de tone.

(78) Pe baza informațiilor disponibile în mod public, consumul intern al Chinei în cursul PAR a fost estimat a fi de aproximativ 8 500 de tone pe an (21). Ținând seama de importurile produsului care face obiectul reexaminării în China, astfel cum sunt înregistrate în baza de date GTA (și anume, aproximativ 300 de tone), se estimează că vânzările interne totale din China (inclusiv ale societății Hangzhou Bioking) s-au ridicat la aproximativ 8 200 de tone. În absența unor informații mai fiabile, se estimează că proporția vânzărilor interne ale producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor din vânzările interne totale din China a fost aceeași ca și cota lor de piață în cadrul capacității de producție totale a Chinei. Potrivit acestei ipoteze, vânzările interne ale producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor au fost estimate la [6 200-6 600] (22) de tone în cursul PAR.

(79) În cursul PAR, exporturile totale din China (incluzând Hangzhou Bioking) s-au ridicat la 33 300 de tone, în timp ce exporturile producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor s-au ridicat la [20 000-25 000] de tone, potrivit bazei de date chineze. Ținând seama de vânzările de pe piața internă, astfel cum s-a stabilit mai sus, acest lucru echivalează cu o producție totală a Chinei de aproximativ 41 500 de tone, din care [26 000-30 000] de tone sunt fabricate de producătorii chinezi care fac obiectul măsurilor.

(80) Capacitățile neutilizate ale producătorilor care fac obiectul măsurilor au fost de [24 000-28 000] de tone.

(81) Pe baza constatărilor de mai sus din considerentele 77-80 privind consumul intern chinez, capacitatea de producție, producția și exporturile chineze, s-au tras următoarele concluzii: — Consumul intern chinez reprezintă doar 16 % din capacitatea de producție a producătorilor-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor. — Producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor sunt deosebit de orientați către export, astfel cum s-a demonstrat prin faptul că au exportat peste 75 % din producția lor. — Rata de utilizare a capacității producătorilor care fac obiectul măsurilor în cursul PAR a fost mai mică de 55 %. Având în vedere dimensiunea limitată a pieței interne, orice tentativă de a mări această rată de utilizare redusă va conduce la mărirea exporturilor. — Capacitățile neutilizate ale producătorilor care fac obiectul măsurilor au reprezentat [110 %-120 %] din consumul Uniunii.

(82) Potrivit studiilor de piață (23), rata creșterii anuale a cererii interne din regiunea Asia-Pacific pentru produsul care face obiectul reexaminării este preconizată a fi de 6,8 % din 2014 până în 2020. O extrapolare bazată pe rata respectivă și pe cererea de pe piața internă din China stabilită pentru PAR ar avea ca rezultat o cerere pe piața internă chineză estimată la 13 500 de tone până în 2022. Aceasta ar fi semnificativ inferioară capacității de producție chineze din cursul PAR.

(83) În plus, trebuie notat faptul că societatea Hangzhou Bioking și-a mărit capacitatea cu [8 000-13 000] de tone/an după perioada anchetei de reexaminare. Într-adevăr, aceasta și-a înlocuit fabrica existentă cu o nouă linie de producție de 25 000 de tone/an (24). Acest lucru va spori dezechilibrul dintre capacitatea de producție și cererea de pe piața internă din China.

(84) Din motivele de mai sus, se concluzionează că există un stimulent pentru ca producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor să-și mențină sau să-și mărească poziția lor pe piețele de export.

3.2. Comportamentul exportatorilor chinezi în alte țări terțe

(85) În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor, nu a fost posibil să se analizeze prețurile de export chineze către țări terțe izolându-le complet de Hangzhou Bioking. Aceasta se datorează faptului că statisticile din baza de date chineză referitoare la exporturi raportează doar volumul exportat de fiecare societate, dar nu și valorile corespunzătoare. Totuși, întrucât potrivit statisticilor din baza de date chineză referitoare la exporturi, exporturile societății Hangzhou Bioking către țări terțe au reprezentat mai puțin de o cincime din exporturile totale ale Chinei către aceste țări, constatările privind exporturile chineze totale către alte țări terțe au fost, cu toate acestea, considerate ca fiind reprezentative pentru comportamentul producătorilor-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor.

(86) O comparație cu prețul mediu al exporturilor chineze către restul lumii, astfel cum a fost raportat în baza de date chineză ajustat la un nivel franco fabrică cu valoarea normală stabilită mai sus pentru Changmao Biochemical și Ninghai Organic, a condus la o marjă de dumping care s-ar putea ridica la peste 70 % după aplicarea ajustării pentru diferențele în ceea ce privește metoda de producție, astfel cum sunt descrise în considerentul 53. În ceea ce privește cele cinci piețe principale din țări terțe pentru producătorii-exportatori chinezi, și anume India, Rusia, SUA, Turcia și Australia în ordinea importanței, reprezentând 69 % din totalul exporturilor din China către alte țări terțe, marjele de dumping calculate au fost, de asemenea, mai mari decât 70 % pe fiecare piață (între 72 % și 87 %).

(87) Dacă valoarea normală ar fi bazată pe valoarea normală conținută în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, fără ajustare pentru diferențele în ceea ce privește metoda de producție, marja de dumping ar fi mai mare decât 170 %. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat mai sus, Comisia consideră că ajustarea la valoarea normală este justificată.

(88) Prin urmare, s-a concluzionat că producătorii chinezi care fac obiectul măsurilor exportau la prețuri de dumping pe piețele țărilor terțe.

3.3. Atractivitatea pieței Uniunii

(89) Există o supracapacitate semnificativă pe piața internă din China care ar putea obliga producătorii chinezi care fac obiectul măsurilor să găsească piețe alternative pentru capacitatea lor neutilizată.

(90) Piața Uniunii este, pe departe, cea mai mare din lume și reprezintă 35 % din consumul mondial al produsului care face obiectul reexaminării în cursul PAR, potrivit studiilor de piață (25). Baza de date GTA arată, de asemenea, că prețul mediu FOB al exporturilor din China către Uniune în cursul PAR a fost cu 6 %-8 % mai mare decât prețul mediu al exporturilor chineze către restul lumii (26) în aceeași perioadă. Prin urmare, Comisia a concluzionat că piața Uniunii este o piață atractivă pentru exporturile chineze, deoarece se pot genera profituri mai mari pentru vânzările către piața Uniunii decât pentru vânzările către alte piețe de export.

(91) În plus, faptul că în pofida existenței unor măsuri antidumping, producătorii-exportatori chinezi care fac obiectul măsurilor au continuat să exporte cantități semnificative către Uniune, reprezentând 8 % din consumul Uniunii în cursul PAR, confirmă interesul lor puternic și continuu pentru piața Uniunii.

(92) În cursul PAR, mai puțin de 30 % din exporturile celor doi producători chinezi care fac obiectul măsurilor individuale au fost direcționate către Uniune. Se poate preconiza în mod rezonabil că, în cazul abrogării măsurilor, cei doi producători care fac în prezent obiectul taxelor individuale și-ar spori exporturile direcționate către Uniune. De asemenea, se poate preconiza în mod rezonabil că ceilalți producători chinezi care exportă în prezent foarte puțin (7 tone în cursul PAR) către piața Uniunii datorită unei taxe reziduale ridicate, ar începe să exporte către Uniune în cantități semnificative.

3.4. Concluzie

(93) În concluzie, marjele de dumping stabilite în cursul perioadei anchetei de reexaminare, capacitatea importantă de producție, capacitatea neutilizată semnificativă, în combinație cu comportamentul exportatorilor chinezi în alte țări terțe, precum și atractivitatea pieței Uniunii indică faptul că abrogarea măsurilor ar duce, probabil, la o creștere semnificativă a exporturilor către Uniune. Ținând cont de marjele de dumping constatate în perioada anchetei de reexaminare, este, de asemenea, probabil ca exporturile viitoare să fie realizate la prețuri care fac obiectul unui dumping semnificativ. Prin urmare, Comisia a concluzionat că există o mare probabilitate a continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

D. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii

(94) În cursul PAR, nouă producători din Uniune au fabricat produsul similar. Din acești nouă producători, șapte au cooperat la anchetă. S-a constatat că acești șapte producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 60 %, din producția totală a produsului similar în Uniune. Ei sunt denumiți în continuare „industria din Uniune”, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

(95) Producția Uniunii a fost stabilită la 18 900 de tone, reprezentând 64 % din producția totală estimată din Uniune, incluzându-i pe ceilalți doi producători din Uniune (29 661 de tone (27) în total).

(96) În scopul analizării prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost evaluați la nivel de proporție majoră a producției Uniunii, pe baza informațiilor verificate colectate de la producătorii care au cooperat la anchetă.

(97) Piața Uniunii pentru produsul care face obiectul reexaminării se caracterizează printr-un număr relativ mic de producători, în majoritate întreprinderi mici și mijlocii. Cu excepția unui producător care fabrică numai acid tartric, toți ceilalți producători sunt integrați vertical, având ca principală activitate producerea de alcool din drojdie de vin, un proces în cadrul căruia produsul care face obiectul reexaminării este un produs secundar.

(98) Perioada examinată în prezenta anchetă se suprapune în mod parțial cu cea a anchetei menționate în considerentul 5, și anume pentru anul 2013 și parțial pentru anul 2014. Astfel cum s-a menționat în considerentul 96, aspectele prejudiciului în ancheta de față au fost evaluate la nivel de proporție majoră a producției Uniunii, pe baza informațiilor verificate colectate de la producătorii din Uniune cooperanți. În ancheta menționată în considerentul 5, indicatorii de prejudiciu macroeconomici, cum ar fi volumul producției și al vânzărilor și cota de piață, au fost evaluați pe baza datelor provenite de la toți producătorii din Uniune. Prin urmare, valorile pentru anumiți indicatori diferă între ancheta de față și ancheta menționată în considerentul 5.

2. Consumul Uniunii

(99) Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii, a volumului importurilor din țări terțe către Uniune indicat în baza de date 14(6), a importurilor din China indicate în baza de date 14(6) și a volumului de vânzări al altor producători din Uniune, pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

(100) Consumul Uniunii a scăzut între 2013 și PAR cu 11 %. Cererea a scăzut între 2013 și 2014 cu 10 % și a rămas la nivelul din 2014 în continuare. În principiu, cererea pentru produsul care face obiectul reexaminării depinde de elemente externe, cum ar fi condițiile climatice care afectează consumul de produs care face obiectul reexaminării în sectorul vitivinicol. În sectorul construcțiilor, consumul poate varia în funcție de volumul activității de construcții în general și, de asemenea, datorită utilizării unor produse de substituție. Tabelul 1 Consumul la nivelul Uniunii 2013 2014 2015 PAR Consumul total (tone) 25 455 22 931 23 767 22 610 Indice (2013 = 100) 100 90 93 89 Sursa: cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, baza de date 14(6), răspunsurile la chestionar verificate.

3. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din China

3.1. Volumul și cota de piață

(i) Toate importurile din China

(101) Pentru a evalua situația generală de pe piața Uniunii, Comisia a estimat, de asemenea, volumul tuturor importurilor de produs care face obiectul reexaminării (și anume, inclusiv importurile de la societatea care nu face obiectul măsurilor, Hangzhou Bioking). S-a constatat că volumul tuturor importurilor din China în Uniune a scăzut cu 47 % în perioada examinată. Acesta a scăzut de la [9 000-11 000] de tone în 2013 la [5 000-6 000] de tone în cursul PAR, corespunzând unei cote de piață de [20-30]%. Având în vedere că doar un singur producător-exportator nu a făcut obiectul măsurilor, cifrele totale și, de asemenea, cele privind exportatorii care fac obiectul măsurilor trebui să fie prezentate sub formă de intervale de cifre sau indici, din motive de confidențialitate. Tabelul 2 Volumul importurilor și cota de piață a tuturor importurilor din China 2013 2014 2015 PAR Volumul tuturor importurilor din China (tone) [9 000 -11 000 ] [8 000 -9 000 ] [6 000 -8 000 ] [5 000 -6 000 ] Indice (2013 = 100) 100 82 65 53 Cota de piață a tuturor importurilor din China (%) [40-50] [30-40] [25-35] [20-30] Indice (2013 = 100) 100 91 70 60 Sursa: baza de date 14(6).

(ii) Importurile din China care fac obiectul măsurilor

(102) În mod similar, volumul importurilor în Uniune provenind de la exportatori-producători chinezi care fac obiectul măsurilor antidumping a scăzut cu 49 % până la [1 600-1 900 de tone] în cursul PAR, ceea ce reprezintă o cotă de piață de [7-10 %], în scădere de la [11-14 %] la începutul perioadei examinate. Tabelul 3 Volumul importurilor și cota de piață a importurilor din China care fac obiectul măsurilor 2013 2014 2015 PAR Volumul importurilor din China care fac obiectul măsurilor (tone) [3 100 -3 700 ] [2 300 -2 800 ] [1 900 -2 300 ] [1 600 -1 900 ] Indice (2013 = 100) 100 82 66 51 Cota de piață a importurilor din China care fac obiectul măsurilor (%) [11-14] [10-13] [8-11] [7-10] Indice (2013 = 100) 100 91 70 58 Sursa: baza de date 14(6).

(iii) Importurile din China care nu fac obiectul măsurilor

(103) În cursul perioadei examinate, volumul importurilor din China în Uniune care nu au făcut obiectul măsurilor a evoluat după cum urmează: Tabelul 4 Volumul importurilor și cota de piață a importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor 2013 2014 2015 PAR Volumul importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor (tone) [7 000 -8 000 ] [6 000 -7 000 ] [4 000 -5 000 ] [3 000 -4 000 ] Volumul importurilor Indice (2013 = 100) 100 82 65 54 Cota de piață a importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor (%) [25-35] [20-30] [20-30] [10-20] Cota de piață Indice (2013 = 100) 100 91 70 60 Sursa: baza de date 14(6).

(104) Volumul importurilor din RPC care nu fac obiectul măsurilor reprezintă cea mai mare parte a importurilor din China. El a scăzut cu 46 % în cursul perioadei examinate, urmărind îndeaproape tendința importurilor care fac obiectul măsurilor. Astfel, cota acestora din totalul exporturilor chineze către Uniune a rămas stabilă în cursul perioadei examinate.

3.2. Prețurile și subcotarea

(i) Prețurile și subcotarea importurilor care fac obiectul măsurilor

(105) Tabelul de mai jos prezintă evoluția prețurilor medii CIF la frontiera UE pentru importurile din China supuse măsurilor. Tabelul 5 Prețul mediu al importurilor din China care fac obiectul măsurilor 2013 2014 2015 PAR Prețul importurilor chineze care fac obiectul măsurilor (EUR/tonă) 2 731 2 706 2 443 1 895 Indice (2013 = 100) 100 99 89 69 Sursa: baza de date 14(6).

(106) Prețurile de vânzare unitare medii pentru importurile chineze care fac obiectul măsurilor la nivelul CIF în cursul PAR au fost de 1 895 EUR/tonă, ceea ce reprezintă, în cursul perioadei examinate, o scădere de 31 %.

(107) Subcotarea prețurilor în perioada anchetei de reexaminare prin compararea (a) prețului de vânzare mediu ponderat practicat de producătorii din Uniune cooperanți, facturat clienților neafiliați de pe piața Uniunii, ajustat la un nivel franco fabrică, cu (b) prețul mediu al importurilor care fac obiectul măsurilor din țara în cauză către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilit pe bază de CIF recurgând la baza de date 14(6), adăugând taxele vamale și antidumping aplicabile, precum și costurile ulterioare importului.

(108) După cum s-a menționat în considerentul 27, datorită lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, nu s-au putut determina tipurile de produs exportate din China. Prin urmare, nu s-a putut face o comparație pe tipuri de produs. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune cooperanți în cursul perioadei anchetei de reexaminare. El a indicat o marjă de subcotare medie ponderată de 19 %.

(ii) Prețurile importurilor care nu fac obiectul măsurilor

(109) În cursul perioadei examinate, prețurile importurilor din RPC care nu sunt supuse măsurilor de produs care face obiectul reexaminării au scăzut cu 34 %. De-a lungul perioadei examinate, prețurile importurilor care nu fac obiectul măsurilor au fost ușor mai mari sau la același nivel ca prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping (28). În cursul întregii perioade examinate, prețurile importurilor care nu fac obiectul măsurilor au fost mai scăzute decât prețurile industriei din Uniune. Tabelul 6 Prețurile importurilor din China care nu fac obiectul măsurilor 2013 2014 2015 PAR Prețul importurilor chineze care sunt supuse unei taxe cu valoare zero (EUR/tonă) [2 900 -3 100 ] [2 800 -3 000 ] [2 300 -2 500 ] [1 900 -2 100 ] Indice (2013 = 100) 100 94 79 66 Sursa: baza de date 14(6).

4. Importurile din alte țări terțe

(110) Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor din țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, precum și prețul mediu al acestor importuri. Tabelul 7 Importurile din țări terțe, altele decât China 2013 2014 2015 PAR Volumul importurilor din țări terțe (tone) 250 139 20 4 Indice (2013 = 100) 100 56 8 2 Cota de piață a importurilor din țări terțe (%) 1 1 0 0 Indice (2013 = 100) 100 62 9 2 Prețul de import (EUR/tonă) 3 307 2 931 Nu se aplică Nu se aplică Sursa: baza de date 14(6).

(111) Importurile provenind din țări terțe au fost la niveluri foarte scăzute și practic au încetat în cursul PAR. Acestea au scăzut de la 250 de tone în 2013 la practic zero în cursul PAR. Prețurile acestor importuri au fost mai mari decât prețurile importurilor din China. Ele au fost inferioare nivelului mediu al prețurilor industriei din Uniune în 2013 și 2014. În 2015, cantitatea importată a fost foarte scăzută (9 tone), iar în cursul PAR aceasta a fost practic egală cu zero. În consecință, prețurile medii rezultate pentru acești ani nu au fost considerate reprezentative sau semnificative. În orice caz, exporturile din țări terțe au fost marginale deoarece în cursul întregii perioade examinate, acestea au reprezentat o cotă de piață de numai 1 % sau mai puțin.

5. Situația economică a industriei din Uniune

(112) În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care au un impact asupra stării industriei din Uniune.

(113) Astfel cum s-a menționat în considerentul 94, această evaluare s-a întemeiat pe o proporție importantă a producției Uniunii, pe baza datelor furnizate de producătorii cooperanți din Uniune.

6. Producția

(114) Între 2013 și PAR, producția Uniunii a crescut, în ansamblu, cu 22 %. Ea a rămas stabilă între 2013 și 2014, a crescut cu 10 puncte procentuale între 2014 și 2015 și cu alte 11 % între 2015 și PAR. Întrucât costul de producție al produsului care face obiectul reexaminării depinde, în principal, de prețul materiei prime, care este supus unor variații sezoniere, nivelurile sporite de producție nu au avut nicio corelație observabilă cu costurile totale de producție sau cu rentabilitatea generală a industriei din Uniune. Tabelul 8 Volumul producției 2013 2014 2015 PAR Volumul producției (tone) 15 432 15 580 17 055 18 900 Indice (2013 = 100) 100 101 111 122 Sursa: răspunsurile la chestionar.

7. Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității

(115) Capacitatea de producție a industriei din Uniune a crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate. Această creștere s-a datorat, în principal, unei investiții realizate de un producător din Uniune în 2015.

(116) Utilizarea capacității a crescut în mod continuu de la 43 % în 2013 la 50 % în cursul PAR (și anume, cu 7 puncte procentuale în cursul perioadei examinate). Această creștere a ratei de utilizare a capacității este rezultatul creșterii volumelor de producție, în timp ce capacitatea de producție a crescut la o rată mai mică. Totuși, utilizarea capacității nu a avut un rol decisiv în scăderea semnificativă a costului mediu de producție, observată în perioada examinată din motivele expuse în considerentul 127. Tabelul 9 Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție 2013 2014 2015 PAR Capacitatea de producție (tone) 35 604 35 604 36 804 37 590 Indice (2013 = 100) 100 100 103 106 Gradul de utilizare a capacității de producție (%) 43 44 46 50 Indice (2013 = 100) 100 101 107 116 Sursa: răspunsurile la chestionar.

8. Volumul de vânzări

(117) Volumul total de vânzări al industriei din Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a crescut cu 33 % în perioada examinată. Creșterea cea mai pronunțată a avut loc între 2014 și 2015, când a crescut cu 43 %. Între 2015 și PAR tendința s-a inversat și volumele vânzărilor au scăzut cu 11 %. Tabelul 10 Volumul de vânzări al industriei din Uniune 2013 2014 2015 PAR Vânzări către părți neafiliate din Uniune (tone) 6 984 7 265 10 367 9 273 Indice (2013 = 100) 100 104 148 133 Sursa: răspunsurile la chestionar.

(118) Volumul de vânzări a fost, de asemenea, stabilit pentru toți producătorii din Uniune pe baza volumului real de vânzări al industriei din Uniune stabilit conform celor menționate mai sus în considerentul 96 și, pentru ceilalți producători din Uniune, pe baza informațiilor furnizate în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (29). Tabelul 11 Volumul total de vânzări al tuturor producătorilor din Uniune 2013 2014 2015 PAR Vânzări către părți neafiliate din Uniune (tone) [13 500 -15 500 ] [12 500 -15 000 ] [15 000 -17 000 ] [16 500 -17 500 ] Indice (2013 = 100) 100 [90-100] [110-120] [115-125] Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

(119) Creșterea vânzărilor totale a fost mai puțin pronunțată decât creșterea volumului vânzărilor industriei din Uniune. Volumul de vânzări stabilit pe această bază a scăzut în comparație cu ancheta anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor menționată în considerentul 3. Astfel, între 2010 (care a fost PAR din ancheta anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor) și 2013, volumul de vânzări a scăzut cu [25-35 %] de la 20 623 de tone în 2010 la [13 500-15 500 de tone] în 2013. Prin urmare, în pofida creșterii volumului vânzărilor observate în cursul perioadei examinate de prezenta anchetă, volumele de vânzări în cursul PAR au rămas sub media volumelor de vânzări în cursul anchetei anterioare de reexaminare.

9. Cota de piață

(120) În cursul perioadei examinate, industria din Uniune a câștigat 14 puncte procentuale din cota de piață, și anume, aceasta a crescut de la 29 % în 2013 la 43 % în cursul PAR. Această creștere reflectă faptul că, în pofida scăderii consumului, vânzările realizate de industria din Uniune au crescut în cursul perioadei examinate. Tabelul 12 Cota de piață a industriei din Uniune 2013 2014 2015 PAR Cota de piață (%) 27 32 44 41 Indice (2013 = 100) 100 115 152 146 Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și baza de date 14(6).

(121) Creșterea cotei de piață a tuturor producătorilor din Uniune a fost mai puțin pronunțată decât creșterea cotei de piață a industriei din Uniune. În cursul perioadei examinate, cota de piață a tuturor producătorilor din Uniune a crescut cu 32 % de la [50-60 %] la [70-80 %]. Tabelul 13 Cota de piață a tuturor producătorilor din Uniune 2013 2014 2015 PAR Cota de piață a producătorilor din Uniune (%) [50-60] [60-70] [65-75] [70-80] Cota de piață a tuturor producătorilor din Uniune Indice (2013 = 100) 100 107 124 132 Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare și baza de date 14(6).

10. Creșterea economică

(122) Între 2013 și PAR, în timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 11 %, volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune pe piața Uniunii a crescut, iar cota sa de piață a crescut cu 14 puncte procentuale.

11. Ocuparea forței de muncă

(123) Nivelul ocupării forței de muncă din industria din Uniune a înregistrat o creștere de 9 % între 2013 și 2015 și a rămas practic stabil în cursul PAR, reflectând în parte creșterea producției și a capacității de producție. Tabelul 14 Ocuparea forței de muncă 2013 2014 2015 PAR Ocuparea forței de muncă (persoane) 153 154 167 167 Indice (2013 = 100) 100 101 109 109 Sursa: răspunsurile la chestionar.

12. Productivitatea

(124) Productivitatea industriei din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 12 % în perioada examinată. Aceasta reflectă o creștere mai pronunțată a producției (cu 22 %) în comparație cu cea a ocupării forței de muncă (cu 10 %). Tabelul 15 Productivitatea 2013 2014 2015 PAR Productivitatea (tone pe salariat) 101 101 102 113 Indice (2013 = 100) 100 100 101 112 Sursa: răspunsurile la chestionar.

13. Amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor practicilor anterioare de dumping

(125) În cursul prezentei anchete a fost constatat un nivel de dumping semnificativ. Deși industria din Uniune a arătat o evoluție pozitivă în ceea ce privește volumul de vânzări și cotele de piață în cursul perioadei examinate, indicatorii financiari, astfel cum au fost stabiliți în considerentele 126-137, s-au deteriorat. Prin urmare, s-a considerat că industria din Uniune nu s-a redresat complet de pe urma efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping. Trebuie amintit faptul că în ancheta inițială au fost constatate marje de dumping de 4,7 % și, respectiv, 10,1 % pentru cei doi producători-exportatori chinezi care au beneficiat de niveluri individuale ale taxei. Marja de dumping pentru toate celelalte societăți a fost stabilită la 34,9 %. În plus, după cum s-a menționat mai sus în considerentele 74-93, s-a stabilit că este probabil ca dumpingul să continue, în principal ținând cont de capacitatea de producție excedentară disponibilă în China, de comportamentul exportatorilor chinezi pe piață în materie de prețuri și de atractivitatea pieței Uniunii. Prin urmare, se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii.

14. Prețurile și factorii care influențează prețurile

(126) Prețurile de vânzare medii practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii către clienți neafiliați au scăzut cu 47 % între 2013 și 2015 și au rămas la acel nivel în cursul PAR. În termeni absoluți, prețurile de vânzare au scăzut de la 5 239 EUR/tonă în 2013 la 2 761 EUR/tonă în PAR.

(127) Disponibilitatea tartratului de calciu, care este obținut din drojdie de vin și reprezintă majoritatea costurilor totale de producție a acidului tartric, variază în funcție de calitatea recoltei de struguri pentru vin. Prin urmare, condițiile climatice favorabile sau nefavorabile au un impact asupra ofertei globale de tartrat de calciu și prețurilor de vânzare ale acestuia, care la rândul lor au un impact asupra prețurilor de vânzare medii anuale. Astfel, prețurile din Uniune înregistrate în 2013 au fost excepțional de ridicate dacă ținem seama de tendințele pe termen lung. De asemenea, anii dintre 2014 și PAR au fost ani de recolte mai bune pentru producția de vin din Uniune și prețurile de vânzare medii anuale au fost mai scăzute. Ar trebui remarcat, de asemenea, că, astfel cum s-a menționat în considerentul 100, condițiile legate de climă/recoltare joacă un rol important nu numai pentru oferta de tartrat de calciu, dar și pentru cererea de produs care face obiectul reexaminării în industria producătoare de vin. Astfel, există un element de variabilitate a prețurilor și a costului de producție a acidului tartric care a fost observat și în cursul perioadei examinate.

(128) Scăderea prețului unitar mediu de vânzare (47 % de-a lungul perioadei examinate) a fost mai rapidă și, de asemenea, mai pronunțată decât scăderea costului de producție în cursul aceleiași perioade (44 % de-a lungul perioadei examinate). În consecință, costul mediu de producție a depășit prețul unitar mediu de vânzare în 2014 și 2015, cu un efect negativ asupra rentabilității, astfel cum se arată mai jos în tabelul 16. Tabelul 16 Prețurile medii de vânzare și costul unitar 2013 2014 2015 PAR Prețurile medii de vânzare pe piața UE (EUR/tonă) 5 239 3 490 2 768 2 761 Indice (2013 = 100) 100 67 53 53 Costul de producție unitar 4 865 3 534 2 880 2 738 Indice (2013 = 100) 100 73 59 56 Sursa: răspunsurile la chestionar.

15. Costurile cu forța de muncă

(129) Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat în perioada examinată după cum urmează: Tabelul 17 Costul mediu cu forța de muncă per angajat 2013 2014 2015 PAR Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR) 44 705 43 685 42 999 42 847 Indice (2013 = 100) 100 98 96 96 Sursa: răspunsurile la chestionar.

(130) În cursul perioadei examinate, costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune per angajat au scăzut cu 4 %.

16. Stocurile

(131) În ansamblu, volumul stocurilor a rămas stabil pe durata perioadei examinate. El a crescut cu 10 % între 2013 și 2014 și a scăzut vertiginos cu 60 % în 2015. Acest lucru s-a datorat faptului că volumul de vânzări al industriei din Uniune a crescut mai rapid decât volumul producției acesteia în anul respectiv, astfel cum s-a descris în considerentele 114-119. Totuși, între 2015 și PAR volumul stocurilor a revenit la nivelurile din 2013, întrucât volumul de producție a ajuns din urmă volumul crescut al vânzărilor. Tabelul 18 Stocurile 2013 2014 2015 PAR Stocuri finale (tone) 2 436 2 683 1 070 2 424 Indice (2013 = 100) 100 110 44 100 Sursa: răspunsurile la chestionar.

17. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital

(132) Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor industriei din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează: Tabelul 19 Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor 2013 2014 2015 PAR Rentabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri din vânzări) 7,1 – 1,2 – 4,0 0,8 Indice (2013 = 100) 100 – 18 – 56 12 Fluxul de lichidități (EUR) 6 292 920 1 624 457 – 619 997 154 944 Indice (2013 = 100) 100 26 – 10 2 Investiții (EUR) 901 901 906 141 4 405 499 2 099 201 Indice (2013 = 100) 100 100 488 233 Randamentul investițiilor (%) 2,9 – 0,3 – 0,3 0,1 Indice (2013 = 100) 100 – 12 – 9 3 Sursa: răspunsurile la chestionar.

(133) Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzarea produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. În cursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune realizată din vânzările produsului similar către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a scăzut de la 7,1 % la o valoare aproape de zero (0,8 %), ceea ce corespunde unei scăderi globale de 88 %. Acest lucru este în conformitate cu faptul că prețurile de vânzare au scăzut mai rapid decât costul de producție. Astfel, rentabilitatea a scăzut în mod deosebit de semnificativ între 2013 și 2014, când industria din Uniune a înregistrat pierderi de – 1,2 %. Pierderile au crescut în 2015, atingând – 4,0 %. În cursul PAR, rentabilitatea a crescut din nou și a atins niveluri ușor pozitive. Această evoluție pozitivă este corelată cu creșterea producției, a ratei de utilizare a capacității și a productivității, care au contribuit la scăderea costului de producție pe tonă. În timp ce prețurile medii de vânzare au rămas constante, acest lucru a contribuit la îmbunătățirea rentabilității între 2015 și PAR. De-a lungul întregii perioade examinate, rentabilitatea a fost inferioară țintei de profit de 8 % a acestei industrii.

(134) Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. În conformitate cu scăderea rentabilității, fluxul de lichidități a scăzut cu 98 % în cursul perioadei examinate: el a scăzut cu 75 % în 2014 și a devenit negativ în 2015. În cursul PAR, el a fost doar puțin peste zero.

(135) Investițiile industriei din Uniune în producția de produs similar au crescut în ansamblu cu 133 % în cursul perioadei examinate. Aceasta se datorează unor investiții importante, în special în cursul anului 2015 și al PAR. Totuși, aceste investiții au fost realizate doar de un număr mic de societăți. Cea mai mare investiție individuală, reprezentând peste 50 % din totalul investițiilor efectuate în 2015, a fost legată de delocalizarea activităților.

(136) Randamentul investițiilor este profitul, exprimat în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor. În conformitate cu rentabilitatea scăzută, acesta a devenit negativ în 2014 și 2015 și a fost de numai 0,1 % în cursul PAR. Randamentul general al investițiilor a fost deficitar de-a lungul întregii perioade examinate.

(137) Scăderea fluxului de lichidități a redus capacitatea industriei din Uniune de a mobiliza capitaluri prin intermediul fondurilor generate la nivel intern. Prin urmare, capacitatea de a mobiliza capitaluri s-a deteriorat față de reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor. Cu toate acestea, nu a existat nicio indicație potrivit căreia acest lucru a avut un impact asupra capacității de a continua activitățile economice sau de a realiza investiții.

18. Concluzie privind prejudiciul

(138) Indicatorii de prejudiciu precum producția, volumul vânzărilor și cota de piață au arătat tendințe pozitive în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, tendințele respective nu au avut un impact pozitiv asupra situației financiare a industriei din Uniune în ansamblu. Dimpotrivă, rentabilitatea industriei din Uniune a arătat o tendință negativă puternică în cursul perioadei examinate, iar industria a suferit chiar pierderi în 2014 și 2015. În cursul PAR, industria din Uniune a fost doar puțin peste pragul de rentabilitate. Mai mult, alți indicatori financiari, precum fluxul de lichidități și randamentul investițiilor, s-au deteriorat, de asemenea, și au înregistrat valori negative în cursul perioadei examinate.

(139) Astfel cum s-a menționat în considerentul 2, taxele antidumping actuale erau în vigoare pentru importurile de acid tartric din RPC, cu excepția societății Hangzhou Bioking. Cu toate acestea, industria din Uniune a suferit de pe urma efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Îndeosebi, importurile care fac obiectul unui dumping au exercitat o presiune semnificativă asupra prețurilor, prin subcotarea cu 19 % a prețurilor industriei din Uniune, în pofida taxelor antidumping în vigoare. Din cauza acestei presiuni asupra prețurilor, industria din Uniune nu a fost în măsură să își mențină prețurile la un nivel superior costului de producție. Aceasta a avut un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, astfel cum a fost demonstrat prin scăderea prețurilor de vânzare și a rentabilității, precum și prin alți indicatori de prejudiciu financiar. Astfel, în pofida creșterii volumului vânzărilor și a cotei de piață a industriei din Uniune, rentabilitatea s-a deteriorat în cursul perioadei examinate (deși a crescut din nou în cursul PAR, ea a atins niveluri doar cu puțin peste pragul de rentabilitate), la fel ca și fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. Pe această bază, s-a stabilit că măsurile existente nu au produs efectele scontate și că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața din Uniune.

(140) În urma comunicării informațiilor, un producător-exportator chinez a formulat mai multe plângeri cu privire la analiza prejudiciului:

(141) În primul rând, această parte a considerat că anumiți indicatori de prejudiciu nu sunt fiabili din cauza diferențelor dintre indicatorii din cadrul prezentei anchete și cei din cadrul anchetei menționate în considerentul 5. Partea respectivă s-a referit în special la consumul din Uniune, la stocurile și la rentabilitatea industriei din Uniune. S-a afirmat că aceste diferențe nu au fost explicate suficient de către Comisie și că, prin utilizarea unui set de date diferite, s-ar ajunge la concluzii diferite cu privire la prejudiciu.

(142) În acest sens, trebuie precizat că motivul existenței unor diferențe între date este prezentat în considerentele 94-98. Astfel, în ancheta menționată în considerentul 5, indicatorii de prejudiciu macroeconomici, cum ar fi volumul producției și al vânzărilor, precum și cota de piață, au fost evaluați pe baza datelor obținute de la toți producătorii din Uniune, în timp ce prezenta anchetă a evaluat acești indicatori pe baza unei proporții importante a industriei din Uniune. Prin urmare, valorile anumitor indicatori diferă în cadrul celor două anchete. Partea în cauză nu a furnizat elemente suplimentare în sprijinul plângerii sale. În consecință, plângerea este respinsă.

(143) În al doilea rând, aceeași parte a susținut că anumiți indicatori, cum ar fi volumul vânzărilor, cota de piață, volumul producției, capacitatea de producție și utilizarea acesteia, ocuparea forței de muncă, productivitatea, costul cu forța de muncă, fluxul de lichidități și investițiile au arătat tendințe pozitive. Prin urmare, nu s-ar putea concluziona că industria din Uniune a suferit prejudicii importante. În acest sens, în primul rând, Comisia nu a constatat că industria din Uniune a suferit prejudicii importante, ci a considerat doar că aceasta a rămas vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii și că, în al doilea rând, astfel cum s-a menționat în considerentul 138, tendințele pozitive ale anumitor indicatori nu au avut un impact pozitiv asupra situației financiare generale a industriei din Uniune. În consecință, această plângere este respinsă.

(144) În al treilea rând, s-a afirmat că prejudiciul nu putea fi cauzat de importurile care fac obiectul măsurilor. Una dintre părți a susținut că alți factori potențiali care ar fi putut să cauzeze prejudicii industriei din Uniune au fost scăderea consumului și a investițiilor realizate de industria din Uniune. Această parte a susținut, de asemenea, că ar fi trebuit să se efectueze analize separate pentru acidul tartric obținut prin metode naturale de producție, pe de o parte, și pentru acidul tartric obținut prin metode sintetice de producție, pe de altă parte. În acest sens, ar trebui subliniat că ancheta nu a arătat faptul că industria din Uniune a suferit prejudicii importante. Comisia a considerat doar că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii. În acest context, Comisia a analizat dacă există probabilitatea reapariției unui prejudiciu, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, plângerile de mai sus au fost respinse.

(145) Pentru a sintetiza, niciuna dintre plângerile de mai sus nu a putut compromite constatările și concluziile enunțate în considerentul 139, care, în consecință, sunt confirmate.

F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

1. Observații preliminare

(146) Ancheta a arătat că, în perioada anchetei de reexaminare, importurile din China au fost efectuate la prețuri de dumping și că există probabilitatea ca dumpingul să continue în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

(147) Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune s-a aflat într-o situație vulnerabilă, fiind încă expusă efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC.

(148) Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului, în cazul în care s-ar lăsa să expire măsurile împotriva Chinei conform articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

(149) Pentru a se stabili probabilitatea reapariției prejudiciului, au fost analizate următoarele elemente: capacitățile de producție și capacitățile neutilizate din China, atractivitatea pieței Uniunii, nivelul de preț preconizat al importurilor din China pe piața Uniunii și impactul preconizat asupra industriei din Uniune.

(150) Astfel cum s-a menționat anterior în considerentele 34 și 35, având în vedere lipsa de cooperare a producătorilor-exportatori chinezi, analiza de mai jos privind piața internă din China și exporturile din RPC către alte țări terțe a trebuit să se întemeieze pe informațiile disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume, informațiile conținute în cerere, baza de date 14(6), baza de date chineză, baza de date GTA, informațiile disponibile publicului, cum ar fi site-urile internet ale societăților și extrasele din publicații ale societăților specializate în studiul pieței, precum și datele colectate în cursul anchetelor precedente (30).

2. Capacitățile de producție și capacitățile neutilizate din China și atractivitatea pieței Uniunii

(151) Capacitatea totală de producție a producătorilor chinezi care fac obiectul măsurilor a fost de 54 000 de tone, în timp ce capacitatea neutilizată s-a situat între 24 000 și 28 000 de tone. Capacitatea neutilizată a fost cu 6 % până la 24 % mai mare decât consumul total al Uniunii în cursul PAR.

(152) Ar trebui remarcat, de asemenea, că nu există constrângeri semnificative privind volumele producției chineze, având în vedere că producătorii chinezi utilizează metode de producție sintetice, spre deosebire de producătorii industriei din Uniune, care folosesc materii prime naturale, și anume drojdie de vin. Prin urmare, capacitatea și potențialul viitoarelor exporturi chineze nu sunt limitate de nivelurile actuale.

(153) S-a stabilit, de asemenea, că producătorii chinezi sunt puternic orientați către export și au un potențial semnificativ de creștere a volumelor lor de exporturi, în special către Uniune, în cazul în care măsurile ar fi lăsate să expire.

(154) Astfel cum s-a stabilit în considerentele 89-93, piața Uniunii este atractivă pentru exporturile chineze și există, prin urmare, un stimulent puternic de a crește exporturile către Uniune în mod substanțial, în cazul în care măsurile ar fi lăsate să expire.

3. Prețurile importurilor din China

(155) Importurile din China au subcotat cu 19 % prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Ca o indicație a nivelului de preț la care este probabil ca produsul care face obiectul reexaminării din China să fie importat pe piața Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate, a fost luat în considerare nivelul prețurilor de import din China către Uniune, fără aplicarea taxelor antidumping. Comparația realizată în cursul perioadei anchetei de reexaminare a arătat că prețurile chineze fără aplicarea taxelor antidumping ar subcota în medie cu 26 % prețurile de vânzare ale industriei din Uniune.

(156) Mai mult, au fost analizate nivelurile de preț la care a fost exportat produsul care face obiectul reexaminării din China către alte țări terțe. Astfel cum s-a explicat în considerentele 85-88 de mai sus, producătorii chinezi au exportat cantități semnificative ale produsului care face obiectul reexaminării către țări terțe din afara Uniunii. S-a constatat, de asemenea, că prețurile de export chineze către alte țări terțe erau, în medie, mai scăzute cu 26 % decât prețurile industriei din Uniune.

(157) Pe această bază, s-a concluzionat că, foarte probabil, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, importurile din China ar exercita o presiune și mai mare asupra prețurilor industriei din Uniune decât cea pe care au exercitat-o în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

4. Impactul probabil asupra industriei din Uniune

(158) Pe baza elementelor menționate anterior, în absența unor măsuri antidumping, producătorii-exportatori chinezi vor avea un stimulent pentru creșterea semnificativă a volumului importurilor lor pe piața Uniunii la prețuri scăzute, de dumping, exercitând o presiune de scădere asupra prețurilor practicate în Uniune.

(159) O creștere a volumului importurilor din China – care este probabilă, având în vedere capacitățile neutilizate disponibile –, împreună cu presiunea suplimentară preconizată asupra prețurilor în absența unor taxe antidumping, vor avea probabil un impact negativ semnificativ asupra situației industriei din Uniune.

(160) Într-adevăr, în cazul în care acest scenariu se va materializa, este puțin probabil că industria din Uniune va fi în măsură să își scadă prețurile fără a înregistra pierderi semnificative pentru a se alinia la prețurile chineze tot mai scăzute în absența unor taxe antidumping. O indicație în acest sens este dată de faptul că, în cursul perioadei examinate, industria din Uniune nu a scăzut prețurile sale de vânzare la nivelurile care ar fi fost corelate cu prețurile importurilor din China, chiar și în cazul unei scăderi a costului de producție, întrucât acestea erau deja inferioare costurilor.

(161) În plus, într-un astfel de scenariu, în cazul în care industria din Uniune și-ar menține nivelurile prețurilor, este probabil că aceasta ar suferi pierderi din punctul de vedere al volumului vânzărilor și al cotei de piață, întrucât volume cu mult mai mari de importuri din China ar intra, probabil, pe piață la prețuri și mai mici. Aceasta ar cauza noi pierderi pentru industria din Uniune.

5. Concluzia privind probabilitatea reapariției prejudiciului

(162) Pe această bază, se concluzionează că abrogarea măsurilor ar duce, foarte probabil, la o creștere a exporturilor care fac obiectul unui dumping originare din China, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune și ar cauza o înrăutățire suplimentară a situației economice deja deteriorate a industriei din Uniune. Prin urmare, se concluzionează că abrogarea măsurilor împotriva Chinei ar conduce, după toate probabilitățile, la reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

(163) Un producător-exportator a afirmat că nu ar exista nicio probabilitate de reapariție a prejudiciului în cazul în care taxele antidumping ar fi abrogate. În sprijinul acestei afirmații, s-a susținut că presiunea exercitată asupra prețurilor în Uniune este determinată de industria din Uniune și că producătorii-exportatori chinezi nu și-au scăzut prețurile de vânzare odată cu scăderea volumului lor de importuri, ceea ce ar arăta că nu au avut nicio intenție de a-și reduce prețurile pentru a câștiga cotă de piață.

(164) În acest sens, ar trebui remarcat că astfel de afirmații nu țin seama de ansamblul de factori precum capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China, atractivitatea pieței Uniunii pentru importurile din China, nivelurile eventuale ale prețurilor importurilor din China, care contribuie la constatările Comisiei privind probabilitatea reapariției prejudiciului, în cazul abrogării măsurilor. Aceste aspecte sunt explicate în mod suficient în considerentele 151-161. În plus, nu au fost prezentate elemente concrete noi în sprijinul acestor afirmații. În consecință, această afirmație a fost respinsă.

G. INTERESUL UNIUNII

1. Introducere

(165) În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a diferitelor interese implicate în ansamblul lor, printre care cele ale industriei, ale importatorilor și ale utilizatorilor din Uniune.

(166) Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

(167) Trebuie amintit că, în ancheta inițială, precum și în ancheta ulterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, s-a considerat că adoptarea și menținerea măsurilor nu era împotriva interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, așadar analizează o situație în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping actuale.

(168) Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda constatărilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului prejudiciabil, există motive imperioase care ar conduce la concluzia potrivit căreia menținerea măsurilor în acest caz special nu este în interesul Uniunii.

2. Interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune

(169) Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că, în cazul abrogării măsurilor, situația industriei din Uniune s-ar deteriora, iar consecința ar fi reapariția unui prejudiciu important. Industria din Uniune nu ar fi în măsură să concureze cu volumul sporit al importurilor din China vândute la prețuri de dumping prejudiciabile. Prin urmare, în cazul în care măsurile ar fi lăsate să expire, orice recuperare ar fi puțin probabilă și simpla existență a unor societăți ar fi pusă în pericol, ducând la închiderea de întreprinderi și la pierderea de locuri de muncă pe piața Uniunii.

(170) Astfel cum s-a menționat în considerentul 127, condițiile legate de climă/recoltare au un impact asupra costului de producție și a prețurilor industriei din Uniune. În cursul anchetelor precedente, industria din Uniune a fost în măsură să fie rentabilă în condiții favorabile și s-a dovedit a fi viabilă. Totuși, în cadrul prezentei anchete, în cursul perioadei examinate, industria din Uniune a devenit deficitară întrucât, în pofida măsurilor, importurile care fac obiectul unui dumping din China au continuat să intre pe piața Uniunii subcotând prețurile industriei din Uniune și reducând prețurile sub nivelul costului de producție al industriei din Uniune, astfel cum se explică în considerentele 133 și 139.

(171) Se poate preconiza în mod rezonabil că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma măsurilor și că menținerea măsurilor antidumping ar permite industriei din Uniune să își crească prețurile la niveluri rezonabile care să acopere costurile sale de producție, sporind astfel rentabilitatea acesteia.

(172) În acest context, Comisia a concluzionat că menținerea unor măsuri antidumping împotriva Chinei ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.

3. Interesul importatorilor

(173) Niciun importator nu a cooperat în cazul de față. Trebuie reamintit faptul că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ. La prezenta anchetă nu a cooperat niciun comerciant/importator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, Comisia a concluzionat că importatorii din Uniune nu vor fi afectați în mod semnificativ de continuarea măsurilor.

4. Interesul utilizatorilor

(174) Produsul care face obiectul reexaminării este utilizat, în principal, în industria vinului și în industria alimentară ca aditiv pentru alimente și băuturi, și în industria construcțiilor ca întârzietor de priză pentru producția de ghips.

(175) Zece utilizatori cunoscuți au fost contactați în cadrul prezentei anchete și au fost invitați să coopereze. Patru utilizatori au răspuns la chestionar, doi dintre ei desfășurând activități în industria construcțiilor, iar ceilalți doi în industria alimentară.

(176) În cadrul anchetei anterioare de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, s-a stabilit că produsul care face obiectul reexaminării nu reprezintă o parte importantă din costurile produselor pe bază de ghips pentru care este utilizat (31). Pe baza răspunsurilor furnizate de utilizatorii din industria construcțiilor, s-a stabilit că situația nu diferă în mod substanțial în cursul prezentei anchete. Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor ar avea o influență neglijabilă asupra costurilor și a poziției concurențiale a industriei construcțiilor.

(177) Doi utilizatori importanți din sectorul alimentar au cooperat în cadrul anchetei. S-a stabilit că, la nivelul grupului, ambele societăți erau rentabile. Mai mult, în ancheta anterioară de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (32) s-a stabilit, de asemenea, că liniile de produse care utilizează drept materie primă produsul care face obiectul reexaminării erau rentabile și că vânzările de produse fabricate folosind produsul care face obiectul reexaminării reprezintă doar un procentaj minor din cifra lor de afaceri totală. Niciunul dintre utilizatorii cooperanți din sectorul alimentar nu a putut demonstra că situația ar fi semnificativ diferită în cursul prezentei anchete. Astfel, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod inadecvat utilizatorii din industria alimentară.

(178) Ar trebui să se țină seama, de asemenea, de faptul că viabilitatea industriei din Uniune este necesară pentru a menține surse de aprovizionare diferite pentru produsul care face obiectul reexaminării, ceea ce este, de asemenea, în interesul utilizatorilor. În plus, o parte considerabilă a importurilor din China provin de la Hangzhou Bioking, care nu este supus taxelor antidumping. Chiar dacă măsurile împotriva Chinei ar fi menținute în ansamblul lor, Hangzhou Bioking nu ar intra sub incidența domeniului de aplicare al acestor măsuri.

5. Concluzie privind interesul Uniunii

(179) Luând în considerare toți factorii menționați mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive convingătoare împotriva menținerii măsurilor antidumping în vigoare.

H. MĂSURI ANTIDUMPING

(180) Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente privind importurile produsului care face obiectul reexaminării. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare.

(181) Din considerațiile de mai sus rezultă că, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor din RPC ale produsului care face obiectul reexaminării ar trebui să fie menținute.

(182) Având în vedere jurisprudența recentă a Curții de Justiție (33), este necesar să se prevadă rata dobânzilor de întârziere care urmează să fie plătite în caz de rambursare a taxelor definitive, deoarece dispozițiile relevante în vigoare în materie de taxe vamale nu prevăd o astfel de rată a dobânzii și aplicarea normelor naționale ar duce la distorsiuni nejustificate între operatorii economici, în funcție de statul membru care este ales pentru vămuire.

(183) Comitetul instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 nu a emis un aviz,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de acid tartric, cu excepția acidului tartric D-(-)- având o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție apoasă în conformitate cu metoda descrisă în Farmacopeea Europeană, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (codul TARIC 2918120090) și originar din Republica Populară Chineză.

(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

Societatea Nivelul taxei Codul adițional TARIC Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou 10,1 % A688 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai 8,3 % A689 Toate celelalte societăți (cu excepția Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – cod adițional TARIC A687 ) 34,9 % A999

(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale. Penalitatea de întârziere care urmează să fie plătită în cazul unei rambursări care dă naștere unui drept de plată a unei penalități de întârziere corespunde ratei aplicate de Banca Centrală Europeană pentru operațiunile sale de refinanțare principale, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în vigoare în prima zi calendaristică a lunii în care cade data scadenței, majorată cu un punct procentual.

(4) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (Subsemnata) certific faptul că (volumul) de acid tartric vândut la export către Uniunea Europeană, vizat de prezenta factură, a fost produs de (denumirea și adresa societății) (codul adițional TARIC) în Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil tuturor celorlalte societăți.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 28 iunie 2018. Pentru Comisie Președintele Jean-Claude JUNCKER

(1) JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

(2) Regulamentul (UE) 2017/2321 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1036 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și a Regulamentului (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 338, 19.12.2017, p. 1).

(3) Regulamentul (CE) nr. 130/2006 al Consiliului din 23 ianuarie 2006 de instituire a unei drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (JO L 23, 27.1.2006, p. 1).

(4) Regulamentul (CE) nr. 150/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 de modificare a domeniului de aplicare a măsurilor antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (JO L 48, 22.2.2008, p. 1).

(5) „Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice” (Mexic – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul), WT/DS 295/AB/R, 29 noiembrie 2005.

(6) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012 al Consiliului din 13 aprilie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 130/2006 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere cu titlu definitiv a dreptului provizoriu instituit la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză și de excludere a societății Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd din domeniul de aplicare al măsurilor definitive (JO L 108, 20.4.2012, p. 1.

(7) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 al Consiliului din 16 aprilie 2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (JO L 110, 24.4.2012, p. 3).

(8) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012 al Consiliului din 26 iunie 2012 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (JO L 182, 13.7.2012, p. 1).

(9) Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, limitate la un producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (JO C 434, 4.12.2014, p. 9).

(10) Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/176 a Comisiei din 9 februarie 2016 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză și produs de societatea Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (JO L 33, 10.2.2016, p. 14) [denumită în continuare „Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/176 a Comisiei”].

(11) Cauza T-442/12, Changmao Biochemical Engineering/Consiliul – Hotărârea Tribunalului (Camera a opta) din 1 iunie 2017, ECLI:EU:T:2017:372.

(12) JO C 329, 7.9.2016, p. 5.

(13) JO C 122, 19.4.2017, p. 8.

(14) Și anume, anchetele care au condus la reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/176.

(15) Anchetele au fost finalizate prin Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 130/2006, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012.

(16) Diagrama metodei sintetice de producție a societății Changmao Biochemical este descrisă la pagina 2 din raportul său anual pe 2016, care este disponibil la adresa http://www.cmbec.com.hk/html/investor_report.php (accesată la 24 aprilie 2018).

(17) https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (accesată la 24 aprilie 2018).

(18) Din motive de confidențialitate a fost utilizat un interval de cifre, întrucât cifra exactă a fost calculată utilizând date provenite de la un singur producător-exportator argentinian.

(19) Hotărârea din 3 mai 2018, ECLI:EU:T:2018:251.

(20) Anchete concluzionate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 626/2012 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/176.

(21) Pe baza informațiilor publicate de o societate specializată în studiul pieței (https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html, pagină accesată la 19 aprilie 2018), piața mondială pentru acid tartric în 2013 era de 60 560 de tone și era în creștere cu 5,3 % pe an. Acest lucru se traduce printr-o piață mondială de aproximativ 70 700 de tone în cursul PAR. Potrivit unei diagrame circulare publicate de o altă societate specializată în studiul pieței (https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html, pagină accesată la 19 aprilie 2018), piața chineză reprezenta aproximativ 12 % din piața mondială. Din aceste surse rezultă că cererea de pe piața internă din China s-a ridicat la aproximativ 8 500 de tone în cursul PAR.

(22) În considerentele 78-83, cifrele sunt prezentate sub formă de intervale de cifre pentru a păstra confidențialitatea atunci când se referă la numai doi producători-exportatori (întrucât cifrele exacte ar permite acestor producători-exportatori să deducă reciproc datele referitoare la cealaltă societate) sau atunci când cifrele exacte ar permite calcularea datelor referitoare la Hangzhou Bioking.

(23) https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html [pagină accesată ultima dată la 24 aprilie 2018].

(24) Potrivit site-ului internet al societății Hangzhou Bioking (http://biokingco.web.testwebsite.cn/En/About/#about4, accesat la 19 aprilie 2018), o nouă linie de producție cu o capacitate de 25 000 de tone/an și-a început activitatea după PAR.

(25) https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (pagină accesată la 24 aprilie 2018).

(26) Prețurile la nivelul FOB ale exporturilor chineze către Uniune au fost situate în intervalul [1,9-2,0] EUR/kg, în timp ce prețurile de export către țările terțe au fost situate în intervalul [1,75-1,85] EUR/kg

(27) Stabilită pe baza răspunsurilor la chestionar verificate din partea producătorilor din Uniune cooperanți și pe baza datelor din cerere pentru ceilalți doi producători.

(28) Prețurile se referă la un singur producător-exportator. Prin urmare, pentru a păstra confidențialitatea, ele sunt prezentate sub formă de intervale de cifre.

(29) Având în vedere că doar doi producători din Uniune nu au cooperat, cifra referitoare la toți producătorii din Uniune trebuie să fie prezentată sub formă de interval de cifre, din motive de confidențialitate.

(30) Anchetele concluzionate prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012, Regulamentul (UE) nr. 626/2012 și Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/176.

(31) A se vedea considerentul 108 din reexaminarea anterioară în perspectiva expirării măsurilor, în care se afirmă că „acidul tartric reprezintă mai puțin de 2 % din costurile produselor pe bază de ghips pentru care este utilizat”.

(32) A se vedea considerentul 109 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012.

(33) Hotărârea Curții din 18 ianuarie 2017, cauza C-365/15, Wortmann, EU:C:2017:19, punctele 35-39.