ANEXĂ

„CATALUÑA”/„CATALUNYA”

PDO-ES-A1549-AM03

Data depunerii cererii: 14.11.2016

CERERE DE MODIFICARE A CAIETULUI DE SARCINI

1. Normele aplicabile modificării

Articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului – modificare care nu este minoră

2. Descrierea și justificarea modificării

2.1. Extinderea ariei de producție

Această modificare afectează punctul 4 din caietul de sarcini (Delimitarea ariei geografice) și punctul 6 din documentul unic (Aria delimitată).

Aceasta vine ca răspuns la cererile viticultorilor și exploatațiilor vitivinicole din comunele vizate de extindere, care de mulți ani produc vinuri de calitate demonstrată în aceleași condiții pedoclimatice și în același context istoric ca celelalte comune care formau aria de producție la momentul creării acestei denumiri de origine.

Acest lucru a fost demonstrat de o analiză tehnică solicitată în acest scop [Estudio de aptitud del territorio de Catalunya para el cultivo de la vid, según factores edafoclimáticos e históricos. Propuesta de sectorización de la DO CATALUNYA (Studiu privind adecvarea terenurilor din Catalonia pentru producția vitivinicolă, în ceea ce privește factorii pedoclimatici și istorici. Propunere de divizare sectorială pentru DOP „CATALUÑA”/„CATALUNYA”), Limonium, 2014]. Potrivit acestui studiu, solurile comunelor nou-încorporate (în ceea ce privește compoziția, textura și structura acestora), factorii climatici care influențează aceste soluri (temperatura, precipitațiile, gradul de însorire, intervalul de temperatură, evapotranspirația/deficitul de apă și înghețul) și un factor uman identic (istoria și cultura) garantează faptul că profilul organoleptic al vinurilor produse este identic cu cel definit în caietul de sarcini pentru fiecare dintre categoriile de produse.

Extinderea vizează următoarele 74 de comune:

Aguilar de Segarra

Albagés, l’

Albons

Alfarràs

Arenys de Mar

Arenys de Munt

Badalona

Baronia de Rialb, la

Bellcaire d’Empordà

Bigues i Riells

Bisbal d’Empordà, la

Bovera

Bruc, el

Cabacés

Cabrera de Mar

Calella

Canonja, la

Capafons

Cardedeu

Castellolí

Conca de Dalt

Corçà

Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l’Heura

Febró, la

Franqueses del Vallès

Gaià

Gimenells i el Pla de la Font

Granollers

Ivars d’Urgell

Ivars de Noguera

Juncosa

Llardecans

Lliçà d’Amunt

Llorenç del Penedès

Lloret de Mar

Maials

Marçà

Massoteres

Mataró

Mont-ral

Mont-ras

Mont-roig del Camp

Os de Balaguer

Pla del Penedès, el

Pobla de Segur, la

Prades

Salàs de Pallars

Sant Cebrià de Vallalta

Sant Feliu de Buixalleu

Sant Feliu de Codines

Sant Feliu de Guíxols

Sant Iscle de Vallalta

Sant Jordi Desvalls

Sant Llorenç Savall

Sant Martí Vell

Sant Pol de Mar

Sentmenat

Siurana d’Empordà

Sort

Tallada d’Empordà

Tivissa

Tordera

Torrefarrera

Tortellà

Ullà

Vallgorguina

Vandellós i l’Hospitalet de l’Infant

Ventalló

Vilademuls

Vilamalla

Vilanova de Prades

Vilassar de Mar

Vilopriu

Vinyols i els Arcs

2.2. Aciditate mai scăzută

Această modificare afectează punctul 2.1.3 din caietul de sarcini (Proprietăți fizice și chimice) și punctul 4 din documentul unic [Descrierea vinului (vinurilor)].

Acidul tartric total a fost redus deoarece, în recoltele recente, exploatațiile vitivinicole au întâmpinat dificultăți din ce în ce mai mari în atingerea pragului stabilit. Au existat multe cazuri în care produsele nu au fost admise în urma verificărilor analitice, deși au obținut rezultate foarte bune la testarea organoleptică. Prin urmare, s-a decis reducerea acidității totale minime la valoarea prevăzută de normele UE.

Ca urmare, valoarea acidității totale minime a fost redusă la 3,5 g/l, exprimată în acid tartric, pentru cele trei categorii de produse, indiferent de culoare.

2.3. Modificări ale limitelor tăriei alcoolice pentru categoriile de produse „vin” și „vin petiant”

Eliminarea plafonului pentru tăria alcoolică reală are o legătură invers proporțională cu punctul anterior. Dat fiind faptul că clima devine mai caldă și mai uscată cu fiecare an, aciditatea totală scade, iar tăria alcoolică a vinurilor – în special a vinurilor roșii – crește.

Deși la prima vedere eliminarea limitei superioare pentru o valoare și reducerea limitei pentru cealaltă poate părea o contradicție, aceste modificări au fost solicitate pentru tipuri diferite de produse, chiar dacă ele fac parte din aceeași categorie.

În prezent, pentru a obține calitatea necesară a vinurilor destinate învechirii, o maturitate fenolică adecvată a cojii și a sâmburilor este esențială. Este bine cunoscut faptul că maturitatea fenolică are loc de multe ori după atingerea maturității în ceea ce privește conținutul de zahăr (însemnând raportul zahăr-acid din pulpă). Ca urmare a schimbărilor climatice – un fenomen astăzi necontestat în cadrul comunității științifice – decalajul din ce în ce mai mare între maturitatea în ceea ce privește conținutul de zahăr și maturitatea fenolică devine din ce în ce mai frecvent. Din acest motiv, pulpa are un conținut ridicat de zahăr la momentul recoltei, ceea ce înseamnă că vinul rezultat are un conținut mai mare de alcool.

Pe de altă parte, în ceea ce privește vinurile tinere și petiante, preferințele s-au modificat treptat, tinzând către vinuri cu tării alcoolice mai reduse. Deoarece fermentarea prelungită pe coajă nu este necesară pentru producția vinurilor tinere, maturitatea fenolică insuficientă nu reprezintă un factor atât de decisiv ca în cazul vinurilor destinate învechirii.

Ca urmare:

— Tăria alcoolică maximă reală de 15 % vol. a fost eliminată (se modifică punctul 2.1.1 din caietul de sarcini dar fără a fi afectat documentul unic).

— Este aplicat conținutul volumetric total maxim de alcool stabilit în legislația UE (se modifică punctul 2.1 din caietul de sarcini și punctul 4 din documentul unic).

— Tăria alcoolică reală minimă ca procent din volum este redusă la 4,5 % vol. pentru vinurile albe, roze și roșii care au dreptul de a utiliza calificativul xispejant (se modifică punctul 2.1.1 din caietul de sarcini și punctul 4 din documentul unic).

— Tăria minimă reală și tăria alcoolică totală sunt reduse pentru vinurile petiante (se modifică punctul 2.1.2 din caietul de sarcini și punctul 4 din documentul unic).

2.4. Introducerea termenului de etichetare Xispejant

Această modificare afectează punctul 8.3 din caietul de sarcini (Prezentarea și etichetarea produselor) și punctul 9 din documentul unic (Condiții suplimentare esențiale). O descriere organoleptică este introdusă la punctul 2.2.1 din caietul de sarcini și la punctul 4 din documentul unic.

Calificativul xispejant este destinat utilizării în etichetarea unora dintre vinurile tinere cu o tărie alcoolică mai scăzută. Scopul este de a atrage consumatori noi, de preferat din grupa de vârstă 20-30 de ani (care fără îndoială vor fi cei care vor perpetua tradiția consumului de vin în viitor).

Termenul trebuie să fie utilizat pentru a evoca un produs cu un conținut mai scăzut de alcool, cu zahăr rezidual și o ușoară prezență naturală a dioxidului de carbon (cuvântul din limba catalană xispejant înseamnă „picant”). Aceste vinuri sunt, prin urmare, accesibile și ușor de băut, ideale pentru consumatorul nou ale cărui gusturi vor deveni în timp mai sofisticate și orientate către vinuri mai serioase și mai complexe.

Societatea catalană are o legătură istorică și culturală cu vinurile cu o prezență naturală a dioxidului de carbon, lucru demonstrat de faptul că în caietul de sarcini există deja o categorie „vin petiant”, precum și de industria catalană importantă producătoare de vinuri petiante, ale cărei origini datează din prima jumătate a secolului al XIX-lea.

2.5. Creșterea capacității butoaielor

Această modificare afectează punctul 2 din caietul de sarcini (Descrierea produsului), pentru vinuri etichetate cu cuvintele „Barrica” (butoi) sau „Roble” (stejar). Nu afectează documentul unic.

Capacitatea butoaielor este mărită de la limita actuală de 330 de litri la 600 de litri, volumul maxim la care, în conformitate cu normele spaniole care prevalează, cuvintele „Barrica” și „Roble” pot fi utilizate în etichetarea și prezentarea care descrie produsele cu DOP „Cataluña”/„Catalunya” desinate învechirii.

Capacitatea maximă specificată în prezent în caietul de sarcini, 330 de litri, reprezintă un obstacol pentru competitivitatea exploatațiilor vitivinicole cu DOP „Cataluña”/„Catalunya” în comparație cu alte denumiri de origine. Costul învechirii la un litru de vin este mai mare în condițiile actualului volum maxim al butoaielor decât ar fi în cazul butoaielor de 600 de litri.

În plus, tendința pe piață se schimbă, trecând către vinuri care sunt mai puțin influențate de lemn. Creșterea capacității butoaielor reduce raportul dintre suprafața interioară a butoiului și volumul vinului păstrat și, prin urmare, reduce de asemenea aromele și taninurile per litru de vin la care contribuie lemnul.

2.6. Eliminarea normelor privind densitatea de plantare

Această modificare afectează punctul 3 din caietul de sarcini (Practici de cultivare și oenologice specifice) și punctul 5 din documentul unic (Practici vitivinicole).

Până în prezent, densitatea de plantare a fost restricționată la între 1 800 de butuci de viță-de-vie la hectar (minimum) și 4 500 de butuci de viță-de-vie la hectar (maximum). Cu toate acestea, se consideră că randamentele de producție stabilite în caietul de sarcini oferă deja un control suficient și, prin urmare, normele privind densitatea de plantare ar trebui eliminate.

2.7. Tăria alcoolică totală maximă

Această modificare afectează punctul 2.1 din caietul de sarcini și punctul 4 din documentul unic [Descrierea vinului (vinurilor)].

Orice valori care nu sunt specificate în mod expres trebuie să respecte limitele legale stabilite, iar descrierile diferitelor categorii de vin includ declarații generale în sensul că se aplică limitele stabilite în dreptul UE.

DOCUMENT UNIC

1. Denumire înregistrată

„Cataluña”

„Catalunya”

2. Tip de indicație geografică

DOP – denumire de origine protejată

3. Categorii de produse vitivinicole

1. Vin

3. Vin licoros

8. Vin petiant

4. Descrierea vinului/vinurilor

Vin – Vinuri albe

Aceste vinuri sunt moderne și inovatoare. Culoarea lor variază de la galben pal cu tente verzui la tonuri aurii intense. Intensitatea aromatică a acestor vinuri este medie către ridicată, acestea fiind mai mult sau mai puțin structurate în funcție de randamentul exploatației. Vinurile au o aciditate medie și o tărie alcoolică bună, lăsând consumatorului dorința de continua să guste. Notele florale și/sau fructate sunt predominante în vinurile mai tinere, în timp ce învechirea în butoaie de lemn conferă vinurilor maturate arome terțiare vanilate și chiar cu tonuri de prăjit. Vinurile tinere sunt ușoare și proaspete, în timp ce vinurile mai mature sunt mai onctuoase și păstrează amintirea butoaielor în care au fost maturate.

Tăria alcoolică totală maximă: se aplică limitele maxime stabilite în legislația UE.

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf: 200 mg/l în cazul în care conținutul de zahăr este mai mic de 5 g/l și 250 mg/l dacă este 5 g/l sau mai mult.

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum) 10 Aciditatea totală minimă 3,5 în grame pe litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) 13,3 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

Vin – Vinuri roze

Aceste vinuri sunt moderne și inovatoare. Culoarea lor variază de la roșu deschis cu sclipiri iridescente violete la tonuri intermediare portocalii și până la culoarea foilor de ceapă. Intensitatea aromatică a acestor vinuri este medie către ridicată, acestea fiind mai mult sau mai puțin structurate în funcție de randamentul exploatației. Vinurile au o tărie alcoolică bună, lăsând consumatorului dorința de a continua să guste. Aceste vinuri sunt ușoare, proaspete și echilibrate.

Tăria alcoolică totală maximă: se aplică limitele maxime stabilite în legislația UE.

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf: 200 mg/l în cazul în care conținutul de zahăr este mai mic de 5 g/l și 250 mg/l dacă este 5 g/l sau mai mult.

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum) 10,5 Aciditatea totală minimă 3,5 în grame pe litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) 13,3 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

Vin – Vinuri roșii

În funcție de gradul de învechire, culoarea acestora variază de la cireșiu intens la rubiniu pal, cu o tentă de ocru. Intensitatea aromatică a vinurilor este de la medie la ridicată, structura acestora depinzând de randamentul exploatației. Vinurile au o aciditate medie și o tărie alcoolică bună, lăsând consumatorului dorința de a continua să guste. Vinurile tinere sunt ușoare și foarte aromate, în timp ce fermentarea și/sau învechirea în butoaie de lemn produce vinuri bine rotunjite și care se păstrează mai mult timp, care sunt delicate dar structurate.

Tăria alcoolică totală maximă: se aplică limitele maxime stabilite în legislația UE.

Aciditatea volatilă poate depăși 1 mEq/l pentru fiecare grad de tărie alcoolică peste 11 % și pentru fiecare an de învechire, până la 20 mEq/l.

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf: 150 mg/l în cazul în care conținutul de zahăr este mai mic de 5 g/l și 200 mg/l dacă este 5 g/l sau mai mult.

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum) 11,5 Aciditatea totală minimă 3,5 în grame pe litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) 13,33 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

Vin – Vinuri albe, roze și roșii cu tărie alcoolică mai redusă (xispejant)

A se vedea descrierea pentru vinuri albe, roze și roșii de mai sus.

Tăria alcoolică totală maximă: se aplică limitele maxime stabilite în legislația UE.

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf: în cazul în care conținutul de zahăr este sub 5 g/l, 200 mg/l pentru vinuri albe și roze și 150 mg/l pentru vinuri roșii; în cazul în care conținutul de zahăr este de cel puțin 5 g/l, 250 mg/l pentru vinuri albe și roze și 200 mg/l pentru vinuri roșii.

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum) 4,5 Aciditatea totală minimă 3,5 în grame pe litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) 13,3 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

Vin petiant

Caracteristicile trebuie să fie aceleași cu cele descrise la paragrafele de mai sus pentru culoarea vinului în cauză, dar cu prezența, în plus, a bulelor. Vinurile sunt echilibrate și proaspete, dând o ușoară senzație de acidulat datorită eliberării de dioxid de carbon.

Tăria alcoolică totală maximă: se aplică limitele maxime stabilite în legislația UE.

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf: în cazul în care conținutul de zahăr este sub 5 g/l, 200 mg/l pentru vinuri albe și roze și 150 mg/l pentru vinuri roșii; în cazul în care conținutul de zahăr este de cel puțin 5 g/l, 250 mg/l pentru vinuri albe și roze și 200 mg/l pentru vinuri roșii.

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum) 7 Aciditatea totală minimă 3,5 în grame pe litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) 13,3 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

Vinuri licoroase

Vinurile licoroase variază de la culori opace, intense, la tonurile mai evoluate descrise pentru vinurile albe și roșii, ajungând chiar la nuanțe de chihlimbar, în funcție de maturitate. Vinurile au o ușoară căldură, cu arome mai fructate în cazul celor care nu sunt învechite în butoaie de lemn, în timp ce aromele de aldehidă și de fructe în coajă lemnoasă caracterizează vinurile mai mature. Aceste vinuri sunt calde, onctuoase și persistente.

Tăria alcoolică totală maximă: se aplică limitele maxime stabilite în legislația UE.

Aciditatea volatilă poate depăși 1 mEq/l pentru fiecare grad de tărie alcoolică peste 11 % și pentru fiecare an de învechire, până la 20 mEq/l.

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf: 150 mg/l în cazul în care conținutul de zahăr este mai mic de 5 g/l și 200 mg/l dacă este 5 g/l sau mai mult.

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum) 15 Aciditatea totală minimă 3,5 în grame pe litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) 13,3 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5. Practici vitivinicole

a. Practici oenologice specifice

Restricție relevantă privind producerea vinurilor

Recoltarea strugurilor trebuie să fie efectuată cu cea mai mare grijă. Vinurile cu această DOP pot fi obținute doar din struguri sănătoși, suficient de copți pentru a produce vinuri cu o tărie alcoolică naturală minimă de 9,5 % vol. sau mai ridicată pentru zona CII și 10 % vol. sau mai ridicată pentru zona CIII, în conformitate cu cerințele legislației UE.

Se aplică o presiune adecvată pentru extragerea mustului sau a vinului și separarea acestuia de cojile strugurilor, asigurându-se că la fiecare 100 kg de struguri recoltați nu se obțin mai mult de 70 de litri de vin.

b. Producții maxime

Soiuri albe

12 000 de kilograme de struguri la hectar

Soiuri albe

84 de hectolitri la hectar

Soiuri roșii

10 000 de kilograme de struguri la hectar

Soiuri roșii

70 de hectolitri la hectar

6. Zona delimitată

Abrera

Agramunt: fostul district anexat Montclar

Aguilar de Segarra

Agullana

Aiguamúrcia

Albagés, l’

Albi, l’

Albiol, l’

Albons

Aleixar, l’

Alfarràs

Alcarràs: parcelele 9022, 9017 și 9005 din poligonul cadastral 6 și parcelele 3, 57, 9001, 9003, 9004, 9007 și 9027 din poligonul cadastral 15

Albinyana

Alcover

Alella

Alforja

Algerri

Alió

Almacelles: parcelele 25, 180, 193 și 196 din poligonul cadastral 5

Almenar

Almoster

Alòs de Balaguer

Alpicat

Altafulla

Ametlla de Mar, l’

Almetlla de Segarra, l’

Arbeca

Arboç, l’

Arenys de Mar

Arenys de Munt

Argentera, l’

Argentona

Arnes

Artés

Artesa de Segre

Ascó

Avinyó

Avinyonet de Penedès

Avinyonet de Puigventós

Badalona

Balaguer

Balsareny

Banyeres del Penedès

Barbera de la Conca

Barcelona: parcela 1 din poligonul cadastral 1

Baronia de Rialb

Batea

Begues

Begur

Belianes

Bellaguarda

Bellcaire d’Empordà

Bellmunt del Priorat

Bellprat

Bellvei

Benissanet

Bigues i Riells

Bisbal d’Empordà, la

Bisbal del Penedès, la

Bisbal de Falset, la

Biure

Blancafort

Boadella i les Escaules Bonastre

Borges Blanques, las: parcelele 30 și 96 din poligonul cadastral 9; parcelele 114, 165 și 167 din poligonul cadastral 21 și parcelele 118, 119 și 120 din poligonul cadastral 22

Borges del Camp, les

Bot

Botarell

Bovera

Bràfim

Bruc, el

Cabacés

Cabanes

Cabanyes, les

Cabassers

Cabra del Camp

Cabrera d’Igualada

Cabrera de Mar

Cabrils

Cadaqués

Calafell

Calders

Caldes de Montbui: parcela 57 din poligonul cadastral 1 și parcela 12 din poligonul cadastral 2

Calella

Callús

Calonge

Cambrils

Canonja, la

Canovelles

Cantallops

Canyelles

Capafons

Capellades

Capçanes

Capmany

Cardedeu

Cardona

Carme

Caseres

Castell-Platja d’Aro

Castell de Mur: districtele anexate Cellers și Guardia de Tremp

Castellbisbal

Castellet i la Gornal

Castellfollit del Boix

Castellgalí

Castellnou de Bages

Castelló de Farfanya

Castellolí

Castellvell del Camp

Castellví de la Marca

Castellví de Rosanes

Catllar, el

Cervelló

Cervià de les Garrigues

Cistella

Ciutadilla

Colera

Collbató

Colldejou

Conca de Dalt

Conesa

Constantí

Copons

Corbera de Llobregat

Corçà

Corbera d’Ebre

Cornudella de Montsant

Creixell

Cruïlles; Monells i Sant Sadurní de l’Heura

Cubells: parcela 90 din poligonul cadastral 7

Cubelles

Cunit

Darnius

Duesaigües

Esparraguera

Espluga Calba, l’

Espluga de Francolí, l’

Espolla

Falset

Fatarella, la

Febró, la

Figuera, la

Figueres

Figuerola del Camp

Flix

Floresta, la

Fogars de Montclús

Fonollosa

Font-rubí

Foradada

Forallac

Forés

Franqueses del Vallès

Fulleda

Gaià

Gandesa

Garcia

Garidells, els

Garriguella

Gavet de la Conca și districtele sale anexate Cristofol de la Vall, Sant Martí de Barcedana și Sant Miquel de la Vall

Gelida

Gimenells i el Pla de la Font

Ginestar

Granada, la

Granollers

Granyanella

Granyena de Segarra

Gratallops

Guiamets, els

Guimerà

Horta de Sant Joan

Hostalets de Pierola, els

Igualada

Isona i Conca Dellà și districtele sale anexate Conques, Figuerola d’Orcau, Orcau- Basturs și Sant Romà d’Abella

Ivars d’Urgell

Ivars de Noguera

Jonquera, la

Jorba

Juncosa

Juneda: parcela 487 din poligonul cadastral 5, parcelele 14, 15, 16, 33, 34 și 37 din poligonul cadastral 12 și parcelele 3, 4 și 5 din poligonul cadastral 13

Llacuna, la

Llançà

Llardecans

Lleida: districtele anexate Raimat și Sucs

Llers

Lliçà d’Amunt

Llimiana

Lloar, el

Llorenç del Penedès

Lloret de Mar

Maials

Maldà

Manresa

Marçà

Margalef

Marsà

Martorell

Martorelles

Masarac

Masllorenç

Masnou, el

Masó, la

Maspujols

Masquefa

Masroig, el

Massoteres

Mataró

Mediona

Menàrguens

Milà, el

Miravet

Molar, el

Mollet de Peralada

Montgat

Monistrol de Calders

Montblanc

Montbrió del Camp

Montferri

Montmell, el

Montoliu de Segarra

Montornès de Segarra

Montornès del Vallès

Mont-ral

Mont-ras

Mont-roig del Camp

Móra d’Ebre

Móra la Nova

Morell

Morera de Montsant, la, și districtul său anexat Scala-dei

Mura

Nalec

Navarcles

Navàs

Nou de Gaiá, la

Nulles

Òdena

Olèrdola

Olesa de Bonesvalls

Olivella

Omells de na Gaia, els

Omellons, els

Orpí

Òrrius

Os de Balaguer

Pacs del Penedès

Palafrugell

Palamós

Palau-sator

Palau-saverdera

Pallaresos, els

Palma d’Ebre, la

Pals

Pau

Pedret i Marzà

Penelles

Perafort

Peralada

Perelló, el

Piera

Pinell de Brai, el

Pira

Pla de la Font, el

Pla de Santa Maria, el

Pla del Penedès, el

Pla del Penedès

Pobla de Cérvoles, la

Pobla de Claramunt, la

Pobla de Mafumet, la

Pobla de Massaluca, la

Pobla de Montornès, la

Pobla de Segur

Poboleda

Pont d’Armentera, el

Pont de Molins,

Pont de Vilomara i Rocafort, el

Pontons

Porrera

Port de la Selva, el

Portbou

Pradell de la Teixeta, el

Prades

Prat del Compte

Preixana

Preixens

Premià de Dalt

Premià de Mar

Puigdàlber

Puigpelat

Querol

Rabós

Rajadell

Rasquera

Regencós

Renau

Reus

Riba-roja d’Ebre

Riera de Gaià, la

Riudecanyes

Riudecols

Riudoms

Riumors

Roca del Vallès, la

Roda de Barà

Rodonyà

Rocafort de Queralt

Roses

Rourell, el

Sabadell: „Can Gambús”, o proprietate de două hectare cu numărul cadastral de referință 28003001 DG2020A

Salàs de Pallars

Sallent

Salomó

Sant Cebrià de Vallalta

Sant Climent Sescebes

Sant Cugat de Sesgarrigues

Sant Esteve Sesrovires

Sant Feliu de Buixalleu

Sant Feliu de Codines

Sant Feliu de Guíxols

Sant Fost de Campsentelles

Sant Fruitós de Bages

Sant Iscle de Vallalta

Sant Jaume dels Domenys

Sant Joan de Vilatorrada

Sant Jordi Desvalls

Sant Llorenç Savall

Sant Llorens d’Hortons

Sant Martí de Riucorb

Sant Martí de Tous

Sant Martí Sarroca

Sant Martí Vell

Sant Mateu de Bages

Sant Pere de Ribes

Sant Pere de Riudebitlles

Sant Pol de Mar

Sant Quintí de Mediona

Sant Sadurní d’Anoia

Sant Salvador de Guardiola

Santa Cristina d’Aro

Santa Margarida i els Monjos

Santa Maria de Miralles

Santa Maria d’Oló

Santa Oliva

Santa Fe del Penedès

Santa Maria de Martorelles

Santa Margarida de Montbui

Santpedor

Sarral

Secuita, la

Selva del Camp, la

Selva de Mar, la

Senan

Sentmenat

Sitges

Siurana d’Empordà

Solivella

Sort

Subirats

Súria

Talamanca

Talarn

Tallada d’Empordà

Tarragona

Tàrrega

Tarrés

Teià

Terrades

Tiana

Tivissa

Tordera

Torrebesses: parcelele 247 și 283 din poligonul cadastral 6

Torre de Claramunt, la

Torre de Fontaubella, la

Torre de l’Espanyol, la

Torredembarra

Torrefarrera

Torrelavit

Torrelles de Foix

Torrent

Torroella de Montgrí

Torroja del Priorat

Tortellà

Tremp (fostă comună) și districtele sale anexate Gurb, Palau de Noguera, Puigcercós, Suterranya și Vilamitjana

Ullà

Ulldemolins

Vallbona de les Monges

Vallbona d’Anoia

Vallclara

Vallfogona de Riucorb

Vallgorguina

Vallirana

Vall-llobrega

Vallromanes

Valls

Vandellós i l’Hospitalet de l’Infant

Vallmoll

Vendrell, el

Ventalló

Verdú

Vespella

Vilademuls

Vila-rodona

Vilafant

Vilafranca del Penedès

Vilagrassa: parcela 92 din poligonul cadastral 4

Vilajuïga

Vilalba dels Arcs

Vilallonga del Camp

Vilamalla

Vilamaniscle

Vilanant

Vilanova del Camí

Vilanova d’Escornalbou

Vilanova de Prades

Vilanova i la Geltrú

Vilanova del Vallès

Vila-seca

Vilassar de Dalt

Vilassar de Mar

Vilabella

Vilaverd

Vilella Alta, la

Vilella Baixa, la

Vilosell, el

Vilobí del Penedès

Vilopriu

Vimbodí

Vinaixa

Vinebre

Vinyols i els Ares

7. Soiurile principale de struguri de vin

PARELLADA – MONTONEC

PARELLADA – MONTONEGA

XAREL LO – PANSAL

XAREL LO – PANSA BLANCA

XAREL LO – CARTOIXA

GARNACHA TINTA – LLADONER

8. Descrierea legăturii/legăturilor

Vinuri

Influența marcat mediteraneană produce vinuri catifelate și dense, cu o aciditate relativ scăzută, o tărie alcoolică ridicată și arome care, în special în cazul vinurilor roșii, devin mai savuroase cu vârsta. Regiunea este foarte însorită, ceea ce stimulează dezvoltarea culorilor intense – roșu în special – care sunt atât de caracteristice vinurilor noastre.

Mâlul și argila sunt texturile predominante ale solului, ceea ce conferă corpolență și structură atât soiurilor albe, cât și soiurilor roșii, producând vinuri roșii cu chiar și mai multă culoare.

Gama largă de soiuri de struguri existentă în Catalonia este încă o dovadă a deschiderii față de lume care îi caracterizează dintotdeauna pe catalani. Aceasta reflectă, de asemenea, lunga istorie a producției de vin în regiune. Potrivit unui citat din Pere Gil care datează din 1600: „Vinurile se produc pe întreg teritoriul Cataloniei, atât în zonele maritime, cât și în zonele mediteraneene… Vinurile Cataloniei sunt cunoscute ca fiind tari și foarte bune. Se produc aici toate tipurile de vin…” Jaume Ciurana (1980) descria o anumită unitate care stă la baza tuturor vinurilor catalane și care le conferă tuturor aceeași trăsătură: pasiunea, dorința de îmbunătățire și competitivitatea care îi caracterizează pe oamenii care le-au produs.

Vinuri petiante

Solurile calcaroase produc vinuri vibrante, aromate și extrem de rafinate.

Avansarea datei recoltei permite obținerea unei tării alcoolice mai reduse și a unei acidități mai mari. Împreună cu prezența naturală a dioxidului de carbon, acest lucru conferă vinurilor senzația caracteristică de prospețime.

Societatea catalană are o legătură istorică și culturală cu vinurile cu o prezență naturală a dioxidului de carbon, lucru demonstrat de importanta industrie catalană producătoare de vinuri petiante, ale cărei origini datează din prima jumătate a secolului al XIX-lea.

Vinuri licoroase

Influența mediteraneană marcantă și textura solurilor deja descrise pentru categoria de vinuri acționează în același mod în cazul vinurilor licoroase cu DOP „Cataluña”/„Catalunya”, conferind o foarte mare intensitate a culorii și aromei, corpolență și o aciditate medie până la scăzută.

Vinurile licoroase sunt în mod frecvent digestivul preferat pe numeroase mese catalane, acest tip de vin, consumat împreună cu fructe în coajă lemnoasă (migdale, alune de pădure, semințe de pin) și fructe uscate (stafide, smochine, caise), alcătuind desertul catalan tradițional „postres de músic” („desertul muzicianului”).

9. Condiții suplimentare esențiale

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Termenul xispejant poate fi inclus, opțional, pe etichetele vinurilor albe, roze sau roșii cu o tărie alcoolică mai redusă produse prin întreruperea intenționată a fermentării.

Link către caietul de sarcini

http://goo.gl/Plwa75