8.

Se inserează următoarea anexă și următoarele apendice: „ ANEXA V EMISII SONORE PNEU/DRUM 1. DOMENIUL DE APLICARE Această anexă se aplică omologării CE de tip a pneurilor, în calitate de componente, în ceea ce privește emisiile sonore pneu/drum. 2. DEFINIȚII În sensurile prezentei anexe, se aplică definițiile din anexa II, cu excepția definiției de la punctul 2.1, care se interpretează după cum urmează: 2.1. Prin «tip de pneu» se înțelege, în legătură cu omologarea în temeiul prezentei anexe (emisii sonore pneu/drum), o gamă de pneuri care constă dintr-o listă de denumiri de dimensiuni de pneuri (a se vedea punctul 2.17 din anexa II), nume de marcă, mărci comerciale și descrieri comerciale, care nu diferă între ele din punctul de vedere al caracteristicilor esențiale de genul: — denumirea producătorului; — clasificarea pneurilor (a se vedea punctul 2.4 din prezenta anexă) — structura pneurilor (a se vedea punctul 2.1.4 din anexa II) — categoria de utilizare (a se vedea punctul 2.1.3 din anexa II) — pentru pneuri de clasă C1, «Reinforced» sau «Extra Load» — profilul benzii de rulare (a se vedea punctul 2.3 din fișa de informații din apendicele 3 din anexa I.) Notă: Efectele modificărilor aduse detaliilor secundare ale profilului benzii de rulare și ale celor de construcție asupra emisiilor sonore pneu/drum vor fi determinate în timpul verificărilor privind conformitatea producției. De asemenea, se aplică următoarele definiții: 2.2. «Nume de marcă și descrierea comercială»: identificarea pneului așa cum este ea dată de producătorul pneului. Numele de marcă poate fi același cu denumirea producătorului și cu descrierea comercială și poate coincide cu marca comercială. 2.3. «Emisii sonore pneu/drum»: zgomotul produs de contactul dintre pneurile în mișcare și suprafața drumului. 2.4. În sensul prezentei anexe, se aplică următoarea clasificare: pneuri de clasă C1 pneuri pentru autoturisme (a se vedea punctul 2.32 din anexa II); pneuri de clasă C2 pneuri pentru vehicule utilitare (a se vedea punctul 2.33 din anexa II) cu indicele capacității de încărcare pentru pneuri nejumelate ≤ 121 și simbolul categoriei de viteză ≥ «N» (a se vedea punctul 2.29.3 din anexa II); pneuri de clasă C3 pneuri pentru vehicule utilitare (a se vedea punctul 2.33 din anexa II) cu indicele capacității de încărcare pentru pneuri nejumelate ≤ 121 și simbolul categoriei de viteză ≤ «M» (a se vedea punctul 2.29.3. din anexa II) sau pneuri pentru vehicule utilitare (a se vedea punctul 2.33 din anexa II) cu indicele capacității de încărcare pentru pneuri nejumelate ≥ 122. 3. CERINȚE DE MARCARE 3.1. Pe lângă alte cerințe de marcare prevăzute la punctul 4 din anexa I și la punctul 3 din anexa II, pneurile trebuie să poarte următoarele marcaje: 3.1.1. Denumirea producătorului sau marca comercială; numele de marcă, descrierea comercială sau marca comercială. 4. CERINȚE PRIVIND EMISIILE SONORE PNEU/DRUM 4.1. Cerințe generale Un set de patru pneuri de aceeași dimensiune și cu același profil al benzii de rulare, care este reprezentativ pentru gama de pneuri în cauză, este supus unei încercări privind emisiile sonore pneu/drum care urmează să fie efectuată în conformitate cu apendicele 1. Nivelurile sonore determinate în conformitate cu punctul 4.5 din apendicele 1 nu trebuie să depășească următoarele limite: Pneuri de clasă C1, în funcție de grosimea nominală în secțiune (a se vedea anexa II punctul 2.17.1.1) a pneului încercat: Clasa pneului Grosimea nominală în secțiune (mm) Valori limită în dB(A) A B (5) C (5) (6) C1a ≤ 145 72 (2) 71 (2) 70 C1b > 145 ≤ 165 73 (2) 72 (2) 71 C1c > 165 ≤ 185 74 (2) 73 (2) 72 C1d > 185 ≤ 215 75 (3) 74 (3) 74 C1e > 215 76 (4) 75 (4) 75 4.2.1.1. Pentru pneurile ranforsate [sau de suprasarcină («Extra Load»)] (a se vedea anexa II punctul 3.1.8), valorile limită de la punctul 4.2.1 cresc cu 1 dB(A). 4.2.1.2. Pentru pneurile clasificate în categoria de utilizare «Pneuri speciale» (a se vedea anexa II punctul 2.1.3), valorile limită de la punctul 4.2.1 cresc cu 2 dB(A). 4.2.2. Pneurile de clasă C2, în funcție de categoria de utilizare (a se vedea anexa II punctul 2.1.3) a gamei de pneuri: Categoria de utilizare Valori limită exprimate în dB(A) Pneuri normale 75 Pneuri de zăpadă 77 Pneuri speciale 78 4.2.3. Pneurile de clasă C3, în funcție de categoria de utilizare (a se vedea anexa II punctul 2.1.3) a gamei de pneuri: Categoria de utilizare Valori limită exprimate în dB(A) Pneuri normale 76 Pneuri de zăpadă 78 Pneuri speciale 79 Apendicele 1 METODĂ DE MĂSURARE A NIVELURILOR SONORE PNEU/DRUM, METODA DE «TRECERE ÎN ROATĂ LIBERĂ» 0. Introducere Metoda prezentată conține specificații privind instrumentele de măsurare, condițiile de măsurare și metoda de măsurare pentru obținerea nivelului sonor a unui set de pneuri montat la un vehicul de încercare care rulează cu viteză mare pe o îmbrăcăminte de drum specificată. Se înregistrează nivelul maxim de presiune acustică, atunci când vehiculul de încercare rulează în roată liberă, cu ajutorul unor microfoane amplasate la distanță; rezultatul final al unei viteze de referință se obține cu ajutorul analizei de regresie liniară. Rezultatele respective ale încercării nu pot fi raportate la zgomotul produs de pneuri măsurat în timpul accelerării cu motorul în funcțiune sau în timpul decelerării la frânare. 1. Instrumente de măsură 1.1. Măsurători acustice Sonometrul sau alt sistem de măsurare echivalent, cu un ecran recomandat de producător, trebuie să îndeplinească cel puțin cerințele pentru instrumente de tipul 1 în conformitate cu IEC 60651 ediția a doua. Măsurătorile trebuie să se efectueze cu o ponderare a frecvenței A și cu o ponderare de timp F. În cazul în care se folosește un sistem care prevede o monitorizare periodică a nivelului sonor ponderat A, intervalul de timp dintre două măsurători nu ar trebui să depășească 30 ms. 1.1.1. Etalonare La începutul și la sfârșitul fiecărei sesiuni de măsurare, sistemul de măsurare trebuie să fie verificat în ansamblu cu ajutorul unui aparat de etalonare acustică care să îndeplinească cerințele pentru aparate de etalonare acustică din cel puțin clasa de precizie 1 în conformitate cu IEC 942:1988. Fără alte reglări, diferența dintre valorile obținute pentru două verificări consecutive trebuie să fie mai mică sau egală cu 0,5 dB. În cazul în care se depășește această valoare, rezultatele măsurătorilor obținute de la ultima verificare anterioară satisfăcătoare nu se consideră valide. 1.1.2. Respectarea cerințelor Respectarea de către dispozitivul de etalonare acustică a cerințelor din IEC 60942:1988 trebuie să se verifice o dată pe an, iar respectarea de către sistemul de instrumente a cerințelor din IEC 60651:1979/A1:1993 ediția a doua trebuie să se verifice cel puțin o dată la doi ani într-un laborator autorizat pentru efectuarea de etalonări în conformitate cu standarde corespunzătoare. 1.1.3. Amplasarea microfonului Microfonul (sau microfoanele) trebuie amplasate la o distanță de 7,5 m ± 0,05 m față de linia de referință a pistei CC1 (figura 1) și de 1,2 m ± 0,02 m față de sol. Axa sa de sensibilitate maximă trebuie să fie orizontală și perpendiculară pe traiectoria vehiculului (linia CC1). 1.2. Măsurători de viteză Viteza vehiculului trebuie măsurată atunci când capătul din față al vehiculului a atins linia PP′ (figura 1), cu ajutorul unor instrumente cu o precizie de ± 1 km/h sau mai mare. 1.3. Măsurători de temperatură Este obligatorie măsurarea temperaturii aerului și a suprafeței de încercare. Dispozitivele de măsurare a temperaturii trebuie să aibă o precizie de ± 1 °C. 1.3.1. Temperatura aerului Senzorul de temperatură trebuie amplasat într-un loc deschis în apropiere de microfon, astfel încât să fie expus la curentul de aer și protejat față de radiațiile solare directe. Această protecție se poate realiza cu ajutorul unui ecran protector sau a altui dispozitiv asemănător. Senzorul ar trebui amplasat la o înălțime de 1,2 m ± 0,1 m față de nivelul suprafeței de încercare pentru a reduce la minimum efectele radiației termică a suprafeței de încercare la curenți de aer slabi. 1.3.2. Temperatura suprafeței de încercare Senzorul de temperatură trebuie amplasat într-un punct în care temperatura măsurată să fie reprezentativă pentru temperatura din urmele roților, fără să interfereze cu măsurarea zgomotului. În cazul în care instrumentul utilizat este prevăzut cu senzor de temperatură de contact, se aplică o pastă conducătoare termic între suprafață și senzor pentru a asigura un contact termic adecvat. În cazul în care se folosește un termometru cu radiație (pirometru), acesta trebuie amplasat la o înălțime care să permită acoperirea unui câmp de măsurare cu diametrul ≥ 0,1 m. 1.4. Măsurarea vântului Dispozitivul trebuie să poată să măsoare viteza vântului cu o toleranță de ± 1 m/s. Vântul trebuie măsurat la înălțimea microfonului. Trebuie înregistrată direcția vântului în raport cu direcția de condus. 2. Condiții de măsurare 2.1. Poligonul de încercare Poligonul de încercare trebuie să cuprindă o secțiune centrală înconjurată de o zonă perfect plană pentru încercare. Secțiunea destinată pentru măsurători trebuie să fie plană pe toată suprafața; suprafața de încercare trebuie să fie uscată și curată pentru toate măsurătorile. Suprafața de încercare nu trebuie să fie răcită artificial în timpul sau înaintea încercării. Pista de încercare trebuie să fie astfel încât să se atingă condițiile de câmp sonor liber între sursa de zgomot și microfon în limitele a 1 dB(A). Aceste condiții se consideră îndeplinite atunci când nu există obiecte de mari dimensiuni care să reflecte sunetul, cum ar fi garduri, stânci, poduri sau clădiri pe o distanță de 50 m de centrul secțiunii de măsurare. Suprafața pistei de încercare și dimensiunile poligonului de încercare trebuie să fie conforme cu dispozițiile apendicelui 2 la prezenta anexă. Trebuie să se prevadă o porțiune centrală cu o rază de cel puțin 10 m care să nu prezinte zăpadă afânată, iarbă înaltă, teren afânat, zgură etc. Nu trebuie să existe nici un obstacol în vecinătatea microfonului care să poată afecta câmpul sonor și nici o persoană nu trebuie să se afle între microfon și sursa de zgomot. Operatorul care efectuează măsurătorile și orice alți observatori care asistă la măsurători trebuie să se poziționeze astfel încât să nu influențeze indicațiile afișate de instrumentele de măsurare. 2.2. Condiții meteorologice Măsurătorile nu trebuie efectuate în condiții atmosferice proaste. Trebuie să ia măsuri pentru ca rezultatele să nu fie afectate de rafale de vânt. Nu trebuie să se efectueze încercări atunci când viteza vântului la înălțimea microfonului este mai mare de 5 m/s. Nu trebuie să se efectueze măsurători în cazul în care temperatura aerului este sub 5 °C sau peste 40 °C sau în cazul în care temperatura suprafeței de încercare este sub 5 °C sau peste 50 °C. 2.3. Zgomotul ambiant Nivelul zgomotului de fond (inclusiv orice zgomot produs de vânt) trebuie să fie cu cel puțin 10 dB(A) mai mic decât emisiile sonore pneu/drum măsurate. Se poate monta un ecran paravânt la microfon cu condiția să se țină seama de efectul acestuia asupra sensibilității și caracteristicilor de direcție ale microfonului. Orice măsurători afectate de un vârf sonor care nu pare a avea legătură cu caracteristicile nivelului sonor general al pneurilor nu se iau în considerare. 2.4. Cerințe pentru vehiculul de încercare 2.4.1. Generalități Vehiculul de încercare trebuie să fie un autovehicul prevăzut cu patru pneuri nejumelate pe două axe. 2.4.2. Încărcătura vehiculului Vehiculul trebuie încărcat în conformitate cu dispozițiile referitoare la sarcina pe pneurile de încercare de la punctul 2.5.2 prezentat în continuare. 2.4.3. Ampatament Ampatamentul dintre două axe prevăzute cu pneuri de încercare pentru pneuri de clasă C1 trebuie să fie mai mic de 3,50 m, iar cel pentru pneuri de clasă C2 și clasă C3 trebuie să fie mai mic de 5 m. 2.4.4. Măsuri pentru reducerea la minimum a influenței vehiculului asupra măsurătorilor nivelului sonor Pentru a evita afectarea semnificativă a zgomotului produs de pneuri de construcția vehiculului de încercare, se precizează următoarele cerințe și recomandări. Cerințe: (a) vehiculul nu trebuie echipat cu apărătoare de noroi sau cu alte dispozitive suplimentare de evitare a stropirii; (b) nu este permisă adăugarea sau păstrarea componentelor care pot ecrana zgomotul produs de pneuri în imediata vecinătate a jantei și a pneurilor; (c) alinierea roților (convergența, unghiul de cădere, unghiul de fugă) se face în conformitate cu recomandările constructorului vehiculului; (d) nu se poate monta nici un material suplimentar de absorbție acustică în nișa roții sau sub cadrul inferior; (e) suspensia trebuie să fie în stare bună și să nu antreneze o diminuare anormală a gărzii la sol atunci când vehiculul este încărcat în conformitate cu cerințele de încercare. În cazul în care este disponibil, se reglează sistemul de ajustare a nivelului caroseriei pentru a obține o gardă la sol normală pentru starea neîncărcată în timpul încercării. Recomandări pentru evitarea zgomotului parazit: (a) se recomandă îndepărtarea sau modificarea componentelor de pe vehicul care ar putea contribui la zgomotul de fond produs de vehicul; (b) în timpul încercării ar trebui să se ia măsuri pentru ca o bună aplicare a frânelor, pentru a nu produce zgomot de frâne; (c) trebuie să se ia măsuri pentru ca ventilatoarele acționate electric să nu fie în funcțiune; (d) ferestrele și plafonul culisant ale vehiculului trebuie să fie închise în timpul încercării. 2.5. Pneuri 2.5.1. Generalități Pe vehiculul de încercare trebuie montate patru pneuri identice din același tip și aceeași gamă. În cazul pneurilor cu un indice al capacității de încărcare mai mare de 121 și pentru care nu se prevăd indicații de montare jumelată, două dintre aceste pneuri din același tip și aceeași gamă trebuie montate pe axul din spate al vehiculului de încercare; axul din față se echipează cu pneuri de dimensiune adecvată pentru sarcina pe ax și se egalizează până la adâncimea minimă pentru a reduce la minimum influența zgomotului de contact pneu/drum menținând în același timp un nivel suficient de siguranță. Pneurile de iarnă care pot fi prevăzute, în anumite state membre, cu știfturi în vederea îmbunătățirii aderenței trebuie să fie supuse încercărilor fără aceste știfturi. Pneurile pentru care există cerințe speciale de montare trebuie să fie supuse încercărilor în conformitate cu cerințele respective (de exemplu, sensul de rotire). Adâncimea profilului benzii de rulare a pneurilor trebuie să fie maximă înainte de rodaj. Pneurile trebuie încercate pe jante autorizate de producătorul pneurilor. 2.5.2. Sarcina pe pneu Pentru fiecare pneu al vehiculului, încărcarea de încercare Qt trebuie să fie cuprinsă între 50 % și 90 % din încărcarea de referință Qr, dar încărcarea medie de încercare Qt,avr a tuturor pneurilor trebuie să fie de 75 % ± 5 % din încărcarea de referință Qr. Pentru toate pneurile încărcarea de referință Qr corespunde masei maxime aferente indicelui capacității de încărcare al pneului. În cazul în care indicele capacității de încărcare este compus din două numere separate de o bară oblică (/), se ia în considerare primul număr. 2.5.3. Presiunea de umflare a pneului Fiecare pneu montat la vehiculul de încercare trebuie să aibă o presiune de încercare Pt care să nu fie mai mare decât presiunea de referință Pr și care să se încadreze în intervalul următor: unde Pr este presiunea care corespunde indicelui de presiune marcat pe peretele lateral al pneului. Pentru clasa C1, presiunea de referință este Pr = 250 kPa pentru pneurile «standard» și 290 kPa pentru cele «ranforsate», presiunea minimă de încercare este Pt = 150 kPa. 2.5.4. Pregătiri înainte de încercare Pneurile trebuie să fie «rodate» înainte de încercare pentru a îndepărta nodulii din fabricație sau alte tipuri de caracteristici ale profilurilor care pot rezulta în urma procesului de turnare și modelare. Această operație necesită în mod normal echivalentul a 100 km de folosire normală pe drum. Pneurile montate la un vehicul de încercare trebuie să se rotească în același sens ca și în timpul rodării. Înainte de încercare pneurile se încălzesc prin rulare în condiții de încercare. 3. Metoda de încercare 3.1. Condiții generale Pentru toate măsurătorile, vehiculul trebuie condus în linie dreaptă pe secțiunea de măsurare (AA′ până la BB′) astfel încât planul median longitudinal al vehiculului să fie cât mai aproape de linia CC′. Atunci când capătul din față al vehiculului atinge linia AA′, conducătorul auto al vehiculului trebuie să pună selectorul de viteze în punctul mort și să oprească motorul. În cazul în care vehiculul de încercare produce un zgomot anormal (de exemplu, ventilator, autoaprindere) în timpul măsurătorii, încercarea trebuie repetată. 3.2. Natura și numărul măsurătorilor Nivelul sonor maxim exprimat în decibeli ponderați A [dB(A)] trebuie să se măsoare până la prima zecimală în timp ce vehiculul rulează în roată liberă între liniile AA′ și BB′ (figura 1 – capătul din față al vehiculului pe linia AA′, capătul din spate al vehiculului pe linia BB′). Această valoare va constitui rezultatul măsurătorii. Trebuie să se efectueze cel puțin patru măsurători pe fiecare parte a vehiculului de încercare la viteze de încercare mai mici decât viteza de referință specificată la punctul 4.1 și cel puțin patru măsurători la viteze de încercare mai mari decât viteza de referință. Diferențele între viteze trebuie ă fie aproximativ egale pe intervalul de viteză specificat la punctul 3.3. 3.3. Vitezele de încercare Vitezele vehiculului de încercare trebuie să fie cuprinse în intervalul următor: (i) 70 km/h-90 km/h pentru pneurile de clasă C1 și C2; (ii) 60 km/h-80 km/h pentru pneurile de clasă C3. 4. Interpretarea rezultatelor Măsurătoarea nu este considerată valabilă în cazul în care se înregistrează o discrepanță anormală între valoarea maximă și alte valori. 4.1. Determinarea rezultatelor încercării Viteza de referință Vref folosită pentru a determina rezultatul final va fi: (i) de 80 km/h pentru pneurile de clasă C1 și C2; (ii) de 70 km/h pentru pneurile de clasă C3. 4.2. Analiza de regresie a măsurătorilor de zgomot Nivelul sonor pneu/drum LR (necorectat pentru temperatură) în dB(A) se determină printr-o analiză de regresie pe baza formulei: unde este valoarea medie a nivelurilor sonoreLi măsurate în dB(A): n este numărul măsurătorii (n ≥ 16) este valoarea medie a logaritmilor vitezelor vi: cu a este panta liniei de regresie în dB(A) 4.3. Corecția de temperatura Pentru pneurile de clasă C2, rezultatul final trebuie normalizat la o temperatură de referință de suprafață de încercare href aplicând corecția de temperatura, în conformitate cu formula următoare: unde θ este temperatura măsurată a suprafeței de încercare, Pentru pneurile de clasă C1, coeficientul K este –0,03 dB(A)/°C când θ > θref și K este –0,06 dB(A)/°C când θ < θref. Pentru pneurile de clasă C2, coeficientul K este –0,02 dB(A)/°C. În cazul în care temperatura măsurată a suprafeței de încercare nu variază cu mai mult de 5 °C în timpul tuturor măsurătorilor necesare pentru a determina nivelului sonor al unui set de pneuri, corecția de temperatură se poate face numai la ultimul nivel sonor pneu/drum raportat, folosind valoarea mediei aritmetice a temperaturilor măsurate. În caz contrar, fiecare nivel sonor măsurat Li se corectează folosind temperatura din momentul înregistrării zgomotului. Nu se va face nici o corecție de temperatură pentru pneurile de clasă C3. 4.4. Pentru a lua în calcul orice imprecizii ale instrumentelor de măsurare, rezultatele obținute în conformitate cu punctul 4.3 se reduc cu 1 dB(A). 4.5. Rezultatul final, nivelul sonor pneu/drum corectat în funcție de temperatură LR (θref), exprimat în dB(A), se rotunjește la cea mai apropiată valoare inferioară sub formă de număr întreg. Figura 1: Pozițiile microfonului pentru măsurare Apendicele 2 RAPORT DE ÎNCERCARE Raportul de încercare trebuie să cuprindă următoarele informații: (a) condițiile meteorologice, inclusiv temperatura aerului și a suprafeței de încercare pentru fiecare parcurs de încercare; (b) data și metoda de verificare a conformității suprafeței de încercare cu ISO 10844:1994; (c) lățimea jantelor de încercare; (d) date privind pneurile: producător, numele de marcă, denumirea comercială, dimensiune, indicele de încărcare, presiunea de referință; (e) descrierea vehiculului de încercare și ampatamentul; (f) încărcarea de încercare tip Qt în N și în procente din încărcarea de referință Qr pentru fiecare pneu de încercare, încărcarea medie de încercare Qt,avr în N și în procente din încărcarea de referință Qr; (g) presiunea de umflare la rece în kPa pentru fiecare pneu de încercare; (h) vitezele de încercare în momentul trecerii vehiculului peste linia PP; (i) nivelurile sonore maxime ponderate A pentru fiecare parcurs de încercare și pentru fiecare microfon; (j) rezultatul încercării LR: nivelul sonor ponderat A în decibeli la viteza de referință, corectat în funcție de temperatură (după caz), rotunjit la cea mai apropiată valoare inferioară sub formă de număr întreg; (k) panta liniei de regresie.