(18)

Comisia a consemnat, în decizia sa de inițiere a procedurii de investigație formală, că are îndoieli privind compatibilitatea ajutorului cu piața comună, în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE și al Orientărilor privind ajutoarele de stat cu destinație regională (9) (denumite în continuare „Orientările generale din 1998”) din următoarele motive: — În primul rând, a reieșit că cele două etape ale investiției fac parte din același proiect de investiții, deoarece se încadrează într-un plan general de instalare a liniilor de producție ce trebuie delocalizate progresiv din Danemarca și Regatul Unit. Chiar și autoritățile slovace, în notificarea depusă, s-au referit la cele două etape ca la un singur proiect de investiții. „Proiectul de investiții prezentat de societatea Glunz&Jensen este pus în aplicare în perioada 2004-2009, în două etape: 2004-2006, 2007-2009”. În plus, la pagina 6 din „Cererea de acordare a ajutorului de stat sub forma unei scutiri fiscale” înaintată de beneficiar către autoritățile slovace, care a fost anexată la notificare, Glunz&Jensen s.r.o. a precizat că perioada investiției este cuprinsă între anii 2004 și 2008 (10), iar costurile totale ale investiției se ridică la „peste 200 milioane SKK”, ceea ce reprezintă suma corespunzătoare investiției totale realizate de Glunz&Jensen s.r.o. în Slovacia. Având în vedere cele menționate anterior, reiese că proiectul notificat viza cea de-a doua etapă a unui proiect unic și cuprinzător de investiții, care începuse deja în 2004. În plus, întrucât nici cererea de ajutor înaintată de beneficiar nu a făcut distincția între cele două etape ale investiției, Comisia nu a putut exclude posibilitatea ca perioada investiției să fi fost împărțită în mod artificial în două etape, astfel încât beneficiarul să poată fi eligibil pentru a solicita acordarea ajutorului în 2006. — În al doilea rând, potrivit informațiilor furnizate de către autoritățile slovace, cererea de ajutor semnată la 29 iunie 2006 nu a fost depusă decât în noiembrie 2006, respectiv după demararea, în 2004, a primei etape a investiției. În consecință, Comisia a avut îndoieli cu privire la respectarea condiției referitoare la efectul stimulativ al ajutorului, prevăzută la punctul 4.2 din Orientările generale din 1998. Comisia a subliniat, ca principiu general, că ajutorul de stat care amenință să denatureze concurența și afectează comerțul dintre statele membre poate fi aprobat numai în cazul în care aceste efecte negative sunt compensate și depășite cu mult de contribuția pozitivă a ajutorului la realizarea unui obiectiv comunitar (aici, dezvoltarea regională). Comisia a considerat că un ajutor solicitat la sfârșitul anului 2006 nu putea sta la baza unei decizii de investiții care a condus la demararea unei activități în 2004 și la derularea unor activități de producție în aprilie 2005. — În al treilea rând, ideea că disponibilitatea ajutorului nu a reprezentat un factor determinant pentru decizia beneficiarului de a începe delocalizarea pare să fie confirmată de afirmația beneficiarului însuși din cererea de ajutor, în care acesta explică motivele relocării activităților sale în Slovacia: „Consiliul de administrație (al Glunz&Jensen) a hotărât, în cursul anului 2003, să analizeze posibilitatea de a înființa o unitate de producție într-o țară cu costuri reduse de producție. Obiectivul era acela de a reduce costurile de producție, de a dezvolta sub-furnizori în Europa Centrală și de Est… Glunz&Jensen a efectuat o analiză comparativă a unsprezece țări din Europa Centrală și de Est pentru a decide care este amplasarea optimă a filialei…. Din cele 11 țări, au fost evaluate Republica Cehă, Republica Slovacă și Bulgaria. Concluzia a fost că Republica Slovacă este locul cel mai potrivit, având în vedere specificul activității desfășurate de Glunz&Jensen și combinațiile de factori de pe piețele evaluate (11).” — În al patrulea rând, autoritățile slovace au explicat motivul pentru care beneficiarul nu a solicitat ajutor pentru prima etapă a proiectului de investiții. Potrivit explicației acestora, societatea a presupus că, anterior aderării Slovaciei la UE, nu era necesar să se solicite autorizarea ajutorului de stat sub forma unei scutiri fiscale. Societatea a considerat că cererea de ajutor trebuia înaintată numai în declarația fiscală pentru anul în care societatea a înregistrat pentru prima oară o obligație fiscală. Potrivit autorităților slovace, aceasta înseamnă că Glunz&Jensen s.r.o. intenționa să solicite ajutor de stat chiar de la începutul punerii în aplicare a proiectului de investiții în 2004. În opinia Comisiei, nu se poate lua în considerare faptul că beneficiarul nu cunoștea procedura corectă ce trebuia urmată. Trebuie subliniat faptul că ajutorul acordat în temeiul secțiunii 35a din Legea impozitului pe venit nr. 366/1999 din Slovacia, cu modificările ulterioare, nu se acorda în mod automat înainte de aderarea Slovaciei și nu se acordă automat nici acum, deoarece nu există niciun sistem de ajutor care să se refere la secțiunea menționată anterior. În consecință, acest tip de ajutor a fost și rămâne o categorie care trebuie notificată în mod individual Comisiei ca ajutor ad-hoc, după cum o dovedesc și cele aproximativ 40 de notificări ad-hoc înaintate de Slovacia în temeiul acestei baze juridice în cadrul așa-numitei proceduri interimare. — În ultimul rând, chiar dacă ajutorul ar fi avut un efect stimulativ, ar trebui ridicate importante semne de întrebare. În realitate, Orientările generale din 1998 (punctul 2) adoptă o poziție negativă față de ajutorul ad-hoc, cu excepția cazului în care se poate dovedi că măsura aduce o contribuție pozitivă la nivel regional ce compensează și excede impactul asupra comerțului și denaturarea concurenței. În acest context, Comisia a constatat următoarele: — Chiar dacă măsura aduce o contribuție importantă la dezvoltarea regională (155 de locuri de muncă directe, aproximativ 30 de locuri de muncă indirecte), efectele negative pe care le produce par a fi tot atât de importante. — Piața relevantă a produselor beneficiarului este cea a echipamentelor de procesare „pre-press” pentru artele grafice, în special procesoare CtP (computer-to-plate). Comisia a constatat că ajutorul este destinat unei societăți care are o cotă de piață de aproximativ […] % din piața europeană. Concurenții cei mai importanți ai Glunz&Jensen în Europa, împreună cu cotele lor de piață, sunt: Height Design […] %, Agfa (Lastra) Belgia […] %, E-graf, Italia […] %, Haase, Germania […] % și Ovit, Italia […] %. Având în vedere poziția pe piață a beneficiarului, Comisia consideră că măsura preconizată ar putea avea un impact major asupra concurenței pe piața relevantă, foarte specifică, pe care beneficiarul este activ. — În plus, proiectul vizează delocalizarea activităților și utilajelor de producție din Danemarca și Regatul Unit. Fiind numai o unitate de producție, uzina de la Thetford, din Regatul Unit a fost închisă la sfârșitul anului 2006, ca urmare a transferării producției în Slovacia. Potrivit informațiilor găsite pe site-ul de internet al societății, la Thetford au fost disponibilizați 77 de salariați. Societatea daneză se va concentra în viitor pe vânzări, servicii pentru clienți, cercetare și dezvoltare și exploatarea unei uzine pilot. Prin urmare, delocalizarea are un efect semnificativ asupra comerțului dintre statele membre.