Fiecare instituție trebuie să păstreze rezervele minime obligatorii în unul sau mai multe conturi de rezerve deschise la banca centrală națională a statului membru în care este stabilită. Pentru instituțiile care au mai mult de o unitate într-un stat membru, obligația de a constitui rezervele agregate pentru toate unitățile interne revine sediului social (93) . O instituție care are unități în mai multe state membre trebuie să constituie rezerve minime obligatorii la banca centrală națională a fiecărui stat membru în care are o unitate, în funcție de baza de calcul a rezervelor din statul membru respectiv.

BCE publică un calendar al perioadelor de aplicare, cu cel puțin trei luni înainte de începutul fiecărui an (92) . Perioada de aplicare începe în ziua decontării primei operațiuni principale de refinanțare care urmează reuniunii Consiliului guvernatorilor în cadrul căreia are loc conform ordinii de zi evaluarea lunară a conduitei politicii monetare. În circumstanțe excepționale, calendarul publicat poate fi modificat, în funcție de, printre altele, schimbările aduse ordinii de zi a reuniunilor Consiliului guvernatorilor.

Ratele rezervelor sunt determinate de BCE ținând seama de limita maximă prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 2531/98. BCE aplică o rată uniformă a rezervelor, diferită de zero, majorității posturilor incluse în baza de calcul a rezervelor. Această rată a rezervelor este precizată în Regulamentul BCE privind rezervele minime obligatorii. BCE stabilește o rată zero a rezervelor pentru următoarele categorii de pasive:«depozite la termen cu durată de peste doi ani», «depozite rambursabile cu preaviz de peste doi ani», «contracte de report (repo)» și «titluri de creanță emise cu scadență de peste doi ani» (a se vedea caseta 14). BCE poate modifica în orice moment ratele rezervelor. Modificările aduse ratelor rezervelor sunt anunțate de BCE înainte de prima perioadă de aplicare pentru care sunt valabile modificările în cauză.

CASETA 13Nivelul marjelor de ajustare a valorii (%) aplicate activelor eligibile de tip 2Marje de ajustare a valorii (%) aplicate titlurilor de creanță tranzacționabile cu lichidități limitate (79) : Scadență reziduală (ani) Cupon fix Cupon zero 0-1 2 2 1-3 3,5 3,5 3-5 5,5 6 5-7 6,5 7 7-10 8 10 > 10 12 18 Marje de ajustare a valorii aplicate activelor de tip 1 constând în instrumente cu rată variabilă inversă:Marjele de ajustare a valorii aplicate tuturor activelor de tip 2 constând în instrumente cu rată variabilă inversă sunt identice cu cele aplicate activelor de tip 2 constând în instrumente cu rată variabilă inversă.2. Marje de ajustare a valorii (%) aplicate titlurilor de creanță cu lichidități limitate și cu caracteristici specifice: Scadență reziduală (ani) Cupon fix Cupon zero 0-1 4 4 1-3 8 8 3-5 15 16 5-7 17 18 7-10 22 23 > 10 24 25 3. Marje de ajustare a valorii aplicate titlurilor de creanță netranzacționabile: Efecte comerciale: 4 % pentru titlurile cu o scadență reziduală de până la șase luni. Credite bancare: 12 % pentru credite cu o scadență reziduală de până la șase luni și 22 % pentru credite cu o scadență reziduală între șase luni și doi ani. Bilete la ordin garantate cu ipoteci: 22 %.

CASETA 10Nivelul marjelor de ajustare a valorii (%) aplicate activelor de tip 1 constând în instrumente cu cupon fix și cu cupon zero Categorii de lichidități Categoria I Categoria II Categoria III Categoria IV Scadență reziduală (ani) cupon fix cupon zero cupon fix cupon zero cupon fix cupon zero cupon fix cupon zero 0-1 0,5 0,5 1 1 1,5 1,5 2 2 1-3 1,5 1,5 2,5 2,5 3 3 3,5 3,5 3-5 2,5 3 3,5 4 4,5 5 5,5 6 5-7 3 3,5 4,5 5 5,5 6 6,5 7 7-10 4 4,5 5,5 6,5 6,5 8 8 10 > 10 5,5 8,5 7,5 12 9 15 12 18

SEE sau țări G10 care nu aparțin SEE (61)

BCE trebuie să considere că activul are o bonitate elevată (ceea ce ar putea include o garanție eligibilă oferită de un garant din SEE care este considerat de BCE ca fiind solid din punct de vedere financiar)

trebuie să fie emise (sau garantate) de entități stabilite în SEE (47) . Titlurile de creanță pot fi emise și de entități stabilite într-una din țările G-10 care nu aparțin SEE (48) . În ultimul caz, titlurile de creanță pot fi considerate eligibile doar dacă Eurosistemul constată că drepturile sale sunt protejate în mod corespunzător în temeiul legislației respectivei țări G-10 care nu aparține SEE, la standardele determinate de Eurosistem. În acest sens, înainte ca activele să poată fi considerate eligibile trebuie să fie prezentată o opinie juridică acceptabilă din punct de vedere al Eurosistemului atât sub aspect formal cât și substanțial;

Articolul 18.1 din statutul SEBC permite BCE și băncilor centrale naționale să efectueze tranzacții pe piețele financiare prin cumpărări și vânzări simple (outright) de active suport sau prin contracte de report (repo) și impune ca toate operațiunile de creditare ale Eurosistemului să se bazeze pe garanții corespunzătoare. Prin urmare, toate operațiunile Eurosistemului în vederea furnizării de lichidități se efectuează pe baza activelor suport furnizate de partenerii contractuali fie sub forma transferului proprietății activelor (în cazul tranzacțiilor simple sau al contractelor de report (repo)), fie sub forma constituirii unui gaj asupra activelor relevante (în cazul creditelor colateralizate) (40) .

Băncile centrale naționale pot furniza lichidități în cadrul facilității de creditare marginală fie sub formă de contracte de report (repo) overnight (adică proprietatea asupra activului este transferată creditorului, iar părțile convin totodată să încheie tranzacția inversă prin retransferarea activului către debitor în următoarea zi lucrătoare), fie sub formă de credite overnight colateralizate (adică se constituie, cu titlu executoriu, o garanție asupra activelor, dar, sub rezerva executării obligației de rambursare a creditului, activul rămâne în proprietatea debitorului). Dispozițiile contractuale aplicate de banca centrală națională în cauză conțin prevederi suplimentare privind contractele de report (repo). Aranjamentele pentru furnizarea de lichidități sub formă de credite colateralizate țin seama de diferitele proceduri și formalități necesare pentru a permite constituirea și valorificarea ulterioară a garanției (gaj) care se aplică în diferitele jurisdicții.

Băncile centrale naționale pot efectua tranzacții reversibile fie sub formă de contracte de report (repo) (adică proprietatea asupra activului este transferată creditorului, iar părțile convin totodată să efectueze operațiunea inversă prin retransferarea activului către debitor la o dată ulterioară) sau sub formă de credite colateralizate (adică se constituie, cu titlu executoriu, o garanție asupra activelor, dar, sub rezerva îndeplinirii obligației de rambursare a creditului, activul rămâne în proprietatea debitorului). Dispozițiile contractuale aplicate de banca centrală națională în cauză (sau de BCE), conțin prevederi suplimentare privind tranzacțiile reversibile sub formă de contracte de report (repo). Dispozițiile privind tranzacțiile reversibile sub formă de credite colateralizate țin seama de diferitele proceduri și formalități necesare pentru a permite constituirea și valorificarea ulterioară a garanției (de exemplu, un gaj), care se aplică în diferitele jurisdicții.

O instituție poate avea acces la facilitățile permanente ale Eurosistemului și la operațiunile de piață monetară (operațiuni de open market) pe bază de licitații standard numai prin intermediul băncii centrale naționale a statului membru în care această instituție este stabilită. În cazul în care o instituție are unități (sediu principal sau sucursale) în mai multe state membre, fiecare unitate are acces la aceste operațiuni prin intermediul băncii centrale naționale a statului membru în care se află, ținând cont de faptul că ofertele de participare la licitație ale unei instituții pot fi prezentate în fiecare stat membru numai de o singură unitate (fie de către sediul principal, fie de către o sucursală desemnată).

În afară de aceasta, Eurosistemul poate efectua operațiuni structurale prin emiterea de certificate de depozit, tranzacții reversibile și tranzacții simple. Aceste operațiuni se execută atunci când BCE dorește să ajusteze poziția structurală a Eurosistemului în raport cu sectorul financiar (în mod regulat sau neregulat). Operațiunile structurale sub formă de tranzacții reversibile și de emitere de titluri de creanță sunt efectuate de băncile centrale naționale prin intermediul licitațiilor standard. Operațiunile structurale sub formă de tranzacții simple se execută prin proceduri bilaterale.

ANEXA I

Exemple de operațiuni și proceduri de politică monetară

Listă de exemple

Exemplul 1 Tranzacție reversibilă în vederea furnizării de lichidități prin licitație la rată fixă

Exemplul 2 Tranzacție reversibilă în vederea furnizării de lichidități prin licitație la rată variabilă

Exemplul 3 Emiterea de certificate de depozit de către BCE prin licitație la rată variabilă

Exemplul 4 Swap valutar în vederea absorbției de lichidități prin licitație la rată variabilă

Exemplul 5 Swap valutar în vederea furnizării de lichidități prin licitație la rată variabilă

Exemplul 6 Măsuri de control al riscurilor

EXEMPLUL 1Tranzacție reversibilă în vederea furnizării de lichidități prin licitație la rată fixăBCE hotărăște să furnizeze lichidități pe piață printr-o tranzacție reversibilă organizată pe baza unei licitații la rată fixă.Trei parteneri contractuali prezintă următoarele oferte: Partener contractual Ofertă (milioane EUR) Banca 1 30 Banca 2 40 Banca 3 70 Total 140 BCE decide să aloce o sumă totală de 105 milioane EUR.Procentul de alocare este: Suma alocată partenerilor contractuali este de: Partener contractual Ofertă (milioane EUR) Sumă alocată (milioane EUR) Banca 1 30 22,5 Banca 2 40 30,0 Banca 3 70 52,5 Total 140 105,0

EXEMPLUL 2Tranzacție reversibilă în vederea furnizării de lichidități prin licitație la rată variabilăBCE decide să furnizeze lichidități pe piață printr-o tranzacție reversibilă organizată pe baza unei licitații la rată variabilă.Trei parteneri contractuali prezintă următoarele oferte: Rata dobânzii (%) Sumă (milioane EUR) Banca 1 Banca 2 Banca 3 Total oferte Oferte cumulate 3,15 0 0 3,10 5 5 10 10 3,09 5 5 10 20 3,08 5 5 10 30 3,07 5 5 10 20 50 3,06 5 10 15 30 80 3,05 10 10 15 35 115 3,04 5 5 5 15 130 3,03 5 10 15 145 Total 30 45 70 145 BCE decide să aloce 94 milioane EUR, ceea ce presupune o rată a dobânzii marginale de 3,05 %.Toate ofertele la o rată mai mare de 3,05 % (pentru o sumă cumulată de 80 milioane EUR) se onorează în întregime. La 3,05 %, procentul de alocare este: Suma alocată băncii 1 la rata a dobânzii marginale este, de exemplu: Suma totală alocată băncii 1 este: Rezultatele alocării pot fi rezumate după cum urmează: Parteneri contractuali Sumă (milioane EUR) Banca 1 Banca 2 Banca 3 Total Total oferte 30,0 45,0 70,0 145 Total alocare 14,0 34,0 46,0 94 În cazul în care licitația se bazează pe metoda ratei uniforme (de tip olandez), rata dobânzii aplicată sumelor alocate partenerilor contractuali este de 3,05 %.În cazul în care licitația se bazează pe metoda ratei multiple (de tip american), rata dobânzii aplicată sumelor alocate partenerilor contractuali nu este uniformă; de exemplu, banca 1 primește 5 milioane EUR la 3,07 %, 5 milioane EUR la 3,06 % și 4 milioane EUR la 3,05 %.

EXEMPLUL 3Emiterea de certificate de depozit de către BCE prin licitație la rată variabilăBCE decide să absoarbă lichidități de pe piață prin emiterea de certificate de depozit folosind o licitație la rată variabilă.Trei parteneri contractuali prezintă următoarele oferte: Rata dobânzii (%) Sumă (milioane EUR) Banca 1 Banca 2 Banca 3 Total Oferte cumulate 3,00 0 0 3,01 5 5 10 10 3,02 5 5 5 15 25 3,03 5 5 5 15 40 3,04 10 5 10 25 65 3,05 20 40 10 70 135 3,06 5 10 10 25 160 3,08 5 10 15 175 3,10 5 5 180 Total 55 70 55 180 BCE decide să aloce o sumă nominală de 124,5 milioane EUR, ceea ce presupune o rată a dobânzii marginale de 3,05 %.Toate ofertele la o rată mai mică de 3,05 % (pentru o sumă cumulată de 65 milioane EUR) se onorează în întregime. La 3,05 %, procentul de alocare este: Suma alocată băncii 1 la rata dobânzii marginale este, de exemplu: Suma totală alocată băncii 1 este: Rezultatele alocării pot fi rezumate după cum urmează: Parteneri contractuali Sumă (milioane EUR) Banca 1 Banca 2 Banca 3 Total Total oferte 55,0 70,0 55,0 180,0 Total alocare 42,0 49,0 33,5 124,5

EXEMPLUL 4Swap valutar în vederea absorbției de lichidități prin licitație la rată variabilăBCE hotărăște să absoarbă lichidități de pe piață prin efectuarea unei operațiuni de swap valutar pe cursul EUR/USD folosind o licitație la rată variabilă. (Notă: Euro este tranzacționat la un preț mai ridicat în acest exemplu).Trei parteneri contractuali prezintă următoarele oferte: Puncte swap (× 10 000) Sumă (milioane EUR) Banca 1 Banca 2 Banca 3 Total Oferte cumulate 6,84 0 0 6,80 5 5 10 10 6,76 5 5 5 15 25 6,71 5 5 5 15 40 6,67 10 10 5 25 65 6,63 25 35 40 100 165 6,58 10 20 10 40 205 6,54 5 10 10 25 230 6,49 5 5 235 Total 65 90 80 235 BCE decide să aloce 158 milioane EUR, ceea ce presupune 6,63 puncte swap marginale. Toate ofertele cu puncte swap mai mari de 6,63 (pentru o sumă cumulată de 65 milioane EUR) se onorează în întregime. La 6,63, procentul de alocare este: Suma alocată băncii 1 la punctele swap marginale este, de exemplu: Suma totală alocată băncii 1 este: Rezultatele alocării pot fi rezumate după cum urmează: Parteneri contractuali Sumă (milioane EUR) Banca 1 Banca 2 Banca 3 Total Total oferte 65,0 90,0 80,0 235,0 Total alocare 48,25 52,55 57,20 158,0 BCE stabilește cursul de schimb EUR/USD la vedere pentru operațiune la 1,1300.În cazul în care licitația se bazează pe metoda ratei uniforme (de tip olandez), la data începerii operațiunii, Eurosistemul cumpără 158 000 000 EUR și vinde 178 540 000 USD. La data scadenței operațiunii, Eurosistemul vinde 158 000 000 EUR și cumpără 178 644 754 USD (cursul de schimb la termen este 1,130663 = 1,1300 + 0,000663.)În cazul în care licitația se bazează pe metoda ratei multiple (de tip american), Eurosistemul schimbă sumele în euro și în dolari după cum se indică în tabelul următor: Tranzacții la vedere Tranzacții la termen Curs de schimb Cumpărare EUR Vânzare USD Curs de schimb Vânzare EUR Cumpărare USD 1,1300 1,130684 1,1300 10 000 000 11 300 000 1,130680 10 000 000 11 306 800 1,1300 15 000 000 16 950 000 1,130676 15 000 000 16 960 140 1,1300 15 000 000 16 950 000 1,130671 15 000 000 16 960 065 1,1300 25 000 000 28 250 000 1,130667 25 000 000 28 266 675 1,1300 93 000 000 105 090 000 1,130663 93 000 000 105 151 659 1,1300 1,130658 1,1300 1,130654 1,1300 1,130649 Total 158 000 000 178 540 000 158 000 000 178 645 339

EXEMPLUL 5Swap valutar în vederea furnizării de lichidități prin licitație la rată variabilăBCE decide să furnizeze lichidități pe piață prin efectuarea unei operațiuni de swap valutar pe cursul EUR/USD folosind o licitație la rată variabilă. (Notă: Euro este tranzacționat la un preț mai ridicat în acest exemplu).Trei parteneri contractuali prezintă următoarele oferte: Puncte swap (× 10 000) Sumă (milioane EUR) Banca 1 Banca 2 Banca 3 Total Oferte cumulate 6,23 6,27 5 5 10 10 6,32 5 5 10 20 6,36 10 5 5 20 40 6,41 10 10 20 40 80 6,45 20 40 20 80 160 6,49 5 20 10 35 195 6,54 5 5 10 20 215 6,58 5 5 220 Total 60 85 75 220 BCE decide să aloce 197 milioane EUR, ceea ce presupune 6,54 puncte swap marginale. Toate ofertele cu puncte swap mai mici decât 6,54 (pentru o sumă cumulată de 195 milioane EUR) se onorează în întregime. La 6,54, procentul de alocare este: Suma alocată băncii 1 la punctele swap marginale este, de exemplu: Suma totală alocată băncii 1 este: Rezultatele alocării pot fi rezumate după cum urmează: Parteneri contractuali Sumă (milioane EUR) Banca 1 Banca 2 Banca 3 Total Total oferte 60,0 85,0 75,0 220 Total alocare 55,5 75,5 66,0 197 BCE stabilește cursul de schimb EUR/USD la vedere pentru operațiune la 1,1300.În cazul în care licitația se bazează pe metoda ratei uniforme (de tip olandez), la data începerii operațiunii, Eurosistemul vinde 197 000 000 EUR și cumpără 222 610 000 USD. La data scadenței operațiunii, Eurosistemul cumpără 197 000 000 EUR și vinde 222 738 838 USD (cursul de schimb la termen este 1,130654 = 1,1300 + 0,000654).În cazul în care licitația se bazează pe metoda ratei multiple (de tip american), Eurosistemul schimbă sumele în euro și în dolari după cum se indică în tabelul următor: Tranzacții la vedere Tranzacții la termen Curs de schimb Vânzare EUR Cumpărare USD Curs de schimb Cumpărare EUR Vânzare USD 1,1300 1,130623 1,1300 10 000 000 11 300 000 1,130627 10 000 000 11 306 270 1,1300 10 000 000 11 300 000 1,130632 10 000 000 11 306 320 1,1300 20 000 000 22 600 000 1,130636 20 000 000 22 612 720 1,1300 40 000 000 45 200 000 1,130641 40 000 000 45 225 640 1,1300 80 000 000 90 400 000 1,130645 80 000 000 90 451 600 1,1300 35 000 000 39 550 000 1,130649 35 000 000 39 572 715 1,1300 2 000 000 2 260 000 1,130654 2 000 000 2 261 308 1,1300 1,130658 Total 197 000 000 222 610 000 197 000 000 222 736 573

EXEMPLUL 6Măsuri de control al riscurilorPrezentul exemplu ilustrează cadrul de control al riscurilor aplicat activelor suport folosite în operațiunile de furnizare de lichidități ale Eurosistemului (95) Exemplul se bazează pe premisa că un partener contractual participă la următoarele operațiuni de politică monetară ale Eurosistemului: — o operațiune principală de refinanțare care începe la 28 iulie 2004 și se încheie la 4 august 2004, în cadrul căreia i se alocă partenerului contractual 50 milioane euro, la o rată a dobânzii de 4,24 %; — o operațiune de refinanțare pe termen mai lung care începe la 29 iulie 2004 și se încheie la 21 octombrie 2004, în cadrul căreia i se alocă partenerului contractual 45 milioane EUR, la o rată a dobânzii de 4,56 %; — o operațiune principală de refinanțare care începe la 4 august 2004 și se încheie la 11 august 2004, în cadrul căreia i se alocă partenerului contractual 35 milioane EUR, la o rată a dobânzii de 4,26 %. Caracteristicile activelor suport de tip 1 folosite de partenerul contractual pentru a acoperi aceste operațiuni sunt precizate în tabelul 1 prezentat în continuare.Tabelul 1 – Active suport de tip 1 folosite în tranzacțiiCaracteristici Nume Categorie de activ Data scadenței Tip de cupon Frecvența cuponului Scadență reziduală Marjă Activ A Instrument garantat cu active 29.8.2006 Rată fixă 6 luni 2 ani 3,50 % Activ B Obligațiune de stat 19.11.2008 Rată variabilă 12 luni 4 ani 0,50 % Activ C Obligațiune a societăților comerciale 12.5.2015 Cupon zero > 10 ani 15,00 %

Prețuri în procente (inclusiv dobânda acumulată) (96) 28.7.2004 29.7.2004 30.7.2004 2.8.2004 3.8.2004 4.8.2004 5.8.2004 102,63 101,98 100,55 101,03 100,76 101,02 101,24 98,35 97,95 98,15 98,56 98,73 98,57 55,01 54,87 Sistem de tip earmarkingÎn primul caz, se pleacă de la premisa că tranzacțiile se efectuează cu o bancă centrală națională care folosește un sistem în care activele suport sunt identificate și afectate pentru fiecare tranzacție. Evaluarea activelor suport se efectuează zilnic. Cadrul de control al riscurilor poate fi descris după cum urmează (a se vedea și tabelul 2 prezentat în continuare): 1. La 28 iulie 2004, partenerul contractual încheie un contract de report (repo) cu banca centrală națională, care cumpără de 50,6 milioane EUR activul A. Activul A este un instrument garantat cu active, cu cupon fix și cu scadență la 29 august 2006. Astfel, are o scadență reziduală de doi ani și, prin urmare, este necesară o marjă de ajustare a valorii de 3,5 %. Prețul de piață al activului A pe piața sa de referință în ziua respectivă este de 102,63 %, preț ce include dobânda acumulată pe cupon. Partenerul contractual trebuie să furnizeze o cantitate din activul A care, după scăderea marjei de ajustare a valorii de 3,5 %, depășește suma alocată de 50 milioane EUR. Prin urmare, partenerul contractual livrează 50,6 milioane EUR din activul A la valoarea nominală, iar valoarea de piață ajustată este de 50 113 203 EUR în ziua respectivă. 2. La 29 iulie 2004, partenerul contractual încheie un contract de report (repo) cu banca centrală națională, care cumpără de 21 milioane EUR activul A (prețul de piață - 101,98 %, marja de ajustare a valorii - 3,5 %) și de 25 milioane EUR activul B (prețul de piață - 98,35 %). Activul B reprezintă o obligațiune de stat cu cupoane cu rată variabilă, la care se aplică o marjă de ajustare a valorii de 0,5 %. Valoarea de piață ajustată a activului A și a activului B în ziua respectivă este 45 130 810 EUR, fiind astfel mai mare decât suma necesară de 45 000 000 EUR. La 29 iulie 2004, activele suport pentru operațiunea principală de refinanțare inițiată la 28 iulie 2004 sunt reevaluate. La un preț de piață de 101,98 %, valoarea de piață ajustată a activului A se află încă între nivelul superior și cel inferior al pragului de declanșare. Prin urmare, garanția depusă în gaj inițial acoperă atât valoarea inițială a lichidităților furnizate, cât și dobânda acumulată în valoare de 5 889 EUR. 3. La 30 iulie 2004, activele suport sunt reevaluate: prețul de piață al activului A este de 100,55 %, iar prețul de piață al activului B este de 97,95 %. Dobânda acumulată este de 11 778 EUR pentru operațiunea principală de refinanțare inițiată la 28 iulie 2004 și de 5 700 EUR pentru operațiunea de refinanțare pe termen mai lung inițiată la 29 iulie 2004. Astfel, valoarea de piață ajustată a activului A în prima tranzacție este cu 914 218 EUR mai mică decât valoarea de tranzacției ce trebuie acoperită (adică, lichiditățile furnizate plus dobânda acumulată), dar este mai mică și decât nivelul inferior al pragului de declanșare de 49 761 719 EUR. Partenerul contractual livrează 950 000 EUR din activul A la valoare nominală care, după deducerea unei marje de ajustare a valorii de 3,5 % din valoarea de piață bazată pe un preț de 100,55 %, restabilește o valoare suficientă a garanției (97). De asemenea, este necesar un apel în marjă, pentru a doua tranzacție, întrucât valoarea de piață ajustată a activelor suport utilizate în această tranzacție (44 741 520 EUR) este mai mică decât nivelul inferior al pragului de declanșare (44 780 672 EUR). Partenerul contractual furnizează, prin urmare, 270 000 EUR din activul B la valoarea de piață ajustată de 263 143 EUR. 4. La 2 și 3 august 2004, activele suport sunt reevaluate, fără a determina apeluri în marjă pentru tranzacțiile inițiate la 28 și 29 iulie 2004. 5. La 4 august 2004, partenerul contractual rambursează lichiditățile furnizate prin operațiunea principală de refinanțare inițiată la 28 iulie 2004, inclusiv dobânda acumulată de 41 222 EUR. Banca centrală națională returnează 51 550 000 EUR din activul A la valoarea nominală. În aceeași zi, partenerul contractual încheie un nou contract de report (repo) cu banca centrală națională, care cumpără de 75 milioane EUR activul C, la valoare nominală. Dat fiind că activul C reprezintă o obligațiune cu cupon zero emisă de societăți comerciale cu o scadență reziduală de mai mult de zece ani, necesită o marjă de ajustare a valorii de 15 %, valoarea de piață ajustată corespunzătoare acelei zile este de 35 068 875 EUR. Reevaluarea activelor suport pentru operațiunea de refinanțare pe termen mai lung inițiată la 29 iulie 2004 arată că valoarea ajustată de piață a activelor furnizate depășește cu aproximativ 262 000 EUR nivelul superior al pragului de declanșare și determină banca centrală națională să returneze partenerului contractual 262 000 EUR din activul B, la valoare nominală (98). Sistem de tip poolingÎn al doilea caz, se pleacă de la premisa că tranzacțiile se efectuează cu o bancă centrală națională care folosește un sistem în care activele sunt puse în comun într-un fond. Activele incluse în acest fond folosit de către partenerul contractual nu sunt identificate și afectate pentru fiecare tranzacție.În acest exemplu este folosită aceeași serie de tranzacții ca în exemplul anterior care descrie un sistem de tip earmarking. Diferența principală constă în faptul că, la datele de reevaluare, valoarea de piață ajustată a tuturor activelor din fondul de active trebuie să acopere valoarea totală a tuturor operațiunilor în curs pe care partenerul contractual le desfășoară cu banca centrală națională. Apelul în marjă din 30 iulie 2004, în valoare de 1 178 398 EUR este identic în acest exemplu cu apelul în marjă necesar în cazul sistemului de tip earmarking. Partenerul contractual livrează 1 300 000 EUR din activul A, la valoare nominală, care, după deducerea marjei de ajustare a valorii de 3,5 % din valoarea de piață bazată pe un preț de 100,55 %, restabilește o valoare suficientă a garanției.În afară de aceasta, la 4 august 2004, la scadența operațiunii principale de refinanțare inițiate la 28 iulie 2004, partenerul contractual poate păstra activele în contul său de gaj. De asemenea, un activ poate fi schimbat cu un alt activ după cum se indică în exemplu, unde 51,9 milioane EUR din activul A, la valoare nominală, se înlocuiesc cu 75,5 milioane EUR din activul C, la valoare nominală, pentru a acoperi lichiditățile furnizate și dobânda acumulată în cadrul tuturor operațiunilor de refinanțare.Cadrul de control al riscurilor în sistemul de tip pooling este descris în tabelul 3.

Tabelul 2 – Sistem de tip earmarking Dată Tranzacții în curs Dată inițială Dată finală Rata dobânzii Lichidități furnizate 28.7.2004 Refinanțare principală 28.7.2004 4.8.2004 4,24 50 000 000 29.7.2004 Refinanțare principală 28.7.2004 4.8.2004 4,24 50 000 000 Refinanțare pe termen mai lung 29.7.2004 27.10.2004 4,56 45 000 000 30.7.2004 Refinanțare principală 28.7.2004 4.8.2004 4,24 50 000 000 Refinanțare pe termen mai lung 29.7.2004 27.10.2004 4,56 45 000 000 2.8.2004 Refinanțare principală 28.7.2004 4.8.2004 4,24 50 000 000 Refinanțare pe termen mai lung 29.7.2004 27.10.2004 4,56 45 000 000 3.8.2004 Refinanțare principală 28.7.2004 4.8.2004 4,24 50 000 000 Refinanțare pe termen mai lung 29.7.2004 27.10.2004 4,56 45 000 000 4.8.2004 Refinanțare principală 4.8.2004 11.8.2004 4,26 35 000 000 Refinanțare pe termen mai lung 29.7.2004 27.10.2004 4,56 45 000 000 5.8.2004 Refinanțare principală 4.8.2004 11.8.2004 4,26 35 000 000 Refinanțare pe termen mai lung 29.7.2004 27.10.2004 4,56 45 000 000

Dobândă acumulată Valoarea totală ce trebuie acoperită Nivel inferior al pragului de declanșare Nivel superior al pragului de declanșare Valoare de piață ajustată Apel în marjă — 50 000 000 49 750 000 50 250 000 50 113 203 — 5 889 50 005 889 49 755 859 50 255 918 49 795 814 — — 45 000 000 44 775 000 45 225 000 45 130 810 — 11 778 50 011 778 49 761 719 50 261 837 49 097 560 – 914 218 5 700 45 005 700 44 780 672 45 230 729 44 741 520 – 264 180 29 444 50 029 444 49 779 297 50 279 592 50 258 131 — 22 800 45 022 800 44 797 686 45 247 914 45 152 222 — 35 333 50 035 333 49 785 157 50 285 510 50 123 818 — 28 500 45 028 500 44 803 358 45 253 643 45 200 595 — — 35 000 000 34 825 000 35 175 000 35 068 875 — 34 200 45 034 200 44 809 029 45 259 371 45 296 029 261 829 4 142 35 004 142 34 829 121 35 179 162 34 979 625 — 39 900 45 039 900 44 814 701 45 265 100 45 043 420 —