RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 246/28

DECIZIA COMISIEI

din 18 decembrie 2013

privind ajutorul de stat SA.33229 (2012/C) — (ex 2011/N) — Restructurarea NLB — Slovenia pe care Slovenia intenționează să îl acorde băncii Nova Ljubljanska banka d.d.

[notificată cu numărul C(2013) 9632]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/535/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

în urma invitației adresate statelor membre și altor părți interesate de a-și prezenta observațiile cu privire la dispozițiile respective (1),

întrucât:

1. PROCEDURA

(1) La 14 ianuarie 2011 autoritățile slovene au notificat o recapitalizare a băncii Nova Ljubljanska banka d.d. (denumită în continuare „NLB d.d.”), în valoare de 250 de milioane EUR.

(2) Prin decizia din 7 martie 2011 (2) (denumită în continuare „decizia privind prima salvare”), Comisia Europeană a autorizat acordarea unui prim ajutor de recapitalizare în favoarea NLB d.d. pentru o perioadă de șase luni și cu condiția prezentării unui plan de restructurare.

(3) Autoritățile slovene au notificat un plan de restructurare la 22 iulie 2011 și au transmis actualizări suplimentare ale acestui plan la 6 septembrie 2011 și la 26 martie 2012.

(4) La 16 mai 2012, autoritățile slovene au informat Comisia cu privire la intenția de a acorda NLB d.d. o a doua recapitalizare. Măsura a fost notificată la 6 iunie 2012.

(5) Prin decizia din 2 iulie 2012 (denumită în continuare „decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii”), Comisia a aprobat cea de a doua recapitalizare a NLB d.d. și a deschis, în același timp, o procedură de investigație aprofundată în urma îndoielilor cu privire la capacitatea NLB d.d de a reveni la viabilitate și cu privire la asigurarea unei repartizări corespunzătoare a sarcinilor și a unor măsuri suficiente de limitare a denaturării concurenței în cadrul planului de restructurare care i-a fost prezentat.

(6) La data de 22 noiembrie 2012, decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, iar părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile (3). Comisia nu a primit nicio observație.

(7) În urma deciziei privind a doua salvare și de inițiere a procedurii, autoritățile slovene au notificat la 7 ianuarie 2013 un plan de restructurare revizuit, o versiune modificată a acestuia fiind prezentată la 25 martie 2013. Ulterior, autoritățile slovene au prezentat în decembrie 2013 o nouă versiune modificată a planului. Versiunea planului transmisă Comisiei în decembrie 2013 este denumită în prezenta decizie „planul de restructurare”.

(8) În perioada 2 iulie 2012-9 decembrie 2013, autoritățile slovene au prezentat, în urma unor solicitări ale Comisiei, o serie de informații suplimentare.

(9) La 10 aprilie 2013, Comisia a concluzionat, în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM), că Slovenia se confrunta cu dezechilibre economice excesive. În cadrul PDM, Slovenia a trebuit să efectueze o simulare de criză la nivelul diferitelor instituții financiare și la nivelul sistemului financiar ca întreg, precum și o evaluare a calității activelor în sectorul bancar din Slovenia (denumite în continuare „ECA/SC”). Acestea au fost realizate de consultanți independenți. Planul de restructurare cuprinde rezultatele obținute în urma ECA/SC.

(10) Din motive de urgență, Republica Slovenia acceptă că, în mod excepțional, prezenta decizie este adoptată în limba engleză.

2. DESCRIEREA BENEFICIARULUI ȘI CAUZA PROBLEMELOR ACESTUIA

(11) NLB d.d. și filialele sale (denumite în continuare „NLB” sau „banca”) reprezintă cel mai mare grup bancar și financiar din Slovenia. Începând cu 30 septembrie 2012, acest grup este alcătuit din NLB d.d. și 47 de bănci, societăți, sucursale și reprezentanțe în străinătate. NLB este un actor bancar important în Slovenia și în Europa de Sud-Est. Începând cu 30 septembrie 2012, NLB reprezintă aproximativ 30 % din sectorul bancar sloven în ceea ce privește activele totale, clasându-se printre primele trei bănci din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Kosovo și Republika Srpska și pe poziția a șasea în Bosnia și Herțegovina. Serviciile bancare reprezintă domeniul de activitate cel mai important al NLB, cu toate că NLB furnizează și alte servicii financiare, cum ar fi serviciile de asigurare, de gestionare a activelor, de leasing, de factoring și de forfetare.

(12) NLB a primit ratinguri negative din partea agențiilor de rating Moody (Caa2) și Fitch (BB-). Ambele ratinguri au fost degradate în 2013. Această degradare s-a datorat în principal unei concentrări și unei noi deteriorări a portofoliului de credite și poziției modeste ocupate de bancă în mediul actual al pieței, atât pe plan financiar, cât și din punctul de vedere al capitalului.

(13) În Slovenia, NLB oferă o gamă completă de servicii bancare pentru persoane fizice și juridice, cu accent pe piața serviciilor bancare din segmentul cu amănuntul. NLB desfășoară activități și în domeniul băncilor private, al serviciilor bancare pentru întreprinderi și al băncilor de investiții.

(14) La 30 iunie 2013, NLB avea următoarea structură de capital: Republica Slovenia deținea 77,51 % din acțiunile NLB, Kapitalska družba, d.d. 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba 5,58 % și Poteza borzno posredniška družba, d.d. (aflată în procedura de faliment) 2,24 %.

(15) La 31 decembrie 2012, NLB deținea active în valoare totală de 14,3 miliarde EUR și depozite totale de aproximativ 9,1 miliarde EUR, alcătuite din depozite ale persoanelor fizice (6,5 miliarde EUR), depozite ale persoanelor juridice (2 miliarde EUR) și depozite ale statului (0,6 miliarde EUR). În plus, NLB dispunea de 112 milioane EUR din titluri de creanță aflate în circulație. La aceeași dată, valoarea totală a portofoliului de credite al NLB, oferit sectorului nebancar era de aproximativ 9,5 miliarde EUR. Raportul credite acordate/depozite atrase era de 104 % (comparativ cu 105 % în 2011 și 127 % în 2010).

(16) Principala cauză a problemelor NLB este creșterea numărului de credite neperformante, de la 0,6 miliarde EUR în 2008 (3,8 % din volumul total de împrumuturi) la 3,7 miliarde EUR în decembrie 2012 (28,2 % din volumul total de împrumuturi). Acel nivel scăzut de performanță a apărut în contextul unei presiuni semnificative asupra adecvării capitalului NLB ca urmare a deteriorării calității portofoliului de active, a unor grade mai mari de adecvare a capitalului, impuse de autoritatea de reglementare și așteptate de investitori, și a disponibilității reduse de capital, de finanțare prin îndatorare și, în special, de finanțare interbancară.

(17) Înainte de declanșarea crizei financiare în 2008, strategia de creștere a NLB a fost susținută de condiții economice favorabile. Între 2002 și 2009, portofoliul de credite al NLB (credite nete) a crescut cu 15 % pe an, iar depozitele au crescut cu 8 %. În special acordarea de împrumuturi sectorului întreprinderilor a determinat această creșterea importantă.

(18) Pe lângă această creștere organică, NLB s-a dezvoltat prin achiziționarea mai multor filiale bancare din Europa de Sud-Est, precum și în urma unei creșteri organice și prin crearea unor noi entități în segmentele de leasing, de factoring/forfetare, de asigurări de viață/fonduri de pensii și de gestionare a activelor.

(19) Tabelul 1 prezintă evoluția activelor NLB în Slovenia și Europa de Sud-Est în perioada 31 decembrie 2006-30 septembrie 2012. Tabelul 1 Totalul cotelor deținute de NLB pe piața activelor (%) 2006 2007 2008 2009 2010 2011 9M 2012 Active totale ale grupului NLB ( în milioane EUR) 14 409 18 308 18 918 19 606 17 888 16 445 14 915 Slovenia 36,7 36,5 35,6 34,8 32,6 31,7 30,2 Federația Bosniei și Herțegovinei 5,7 5,7 5,7 5,1 6,1 5,9 5,5 Bosnia și Herțegovina - Republika Srpska 20,4 23,0 22,0 21,0 21,0 20,0 20,0 Muntenegru 16,1 13,5 13,3 17,0 18,0 19,1 17,1 Kosovo — 14,9 13,4 14,3 14,9 15,1 16,3 Macedonia 16,8 19,2 19,6 19,9 20,4 19,2 17,4 Serbia 3,0 2,8 2,3 2,1 2,0 1,8 1,6

(20) NLB a avut profit în perioada 2003-2008. Cu toate acestea, din 2009 înregistrează pierderi după impozitare. Aceste pierderi s-au ridicat la 87 de milioane EUR în 2009, 202 milioane EUR în 2010, 239 de milioane EUR în 2011 și 273,5 milioane EUR în 2012. În primul semestru al anului 2013, NLB a înregistrat după impozitare pierderi de 91,2 milioane EUR. Portofoliul de credite al NLB a început să se deterioreze în 2009. Numărul de credite neperformante a crescut de la 3,8 % în 2008 la 28,2 % în decembrie 2012.

(21) La 30 iunie 2013, valoarea capitalului reglementat al NLB era de 1 074,3 milioane EUR. Rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, prevăzută în Regulamentul UE privind cerințele de capital (4) (denumit în continuare „CRR”) era de 8,5 %.

(22) La 4 decembrie 2013, rezultatele obținute în urma ECA/SC au relevat faptul că NLB a avut un deficit de capital de 1,8 miliarde EUR (5) în scenariul defavorabil.

3. MĂSURILE DE AJUTOR

(23) Până în prezent, NLB a beneficiat de următoarele măsuri de ajutor de stat: (i) o primă recapitalizare în valoare de 250 de milioane EUR, aprobată temporar în decizia privind prima salvare din 7 martie 2011; (ii) a doua recapitalizare în valoare de 382,9 milioane EUR, aprobată temporar în decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii din 2 iulie 2012.

(24) În plus față de cele două recapitalizări, Slovenia intenționează să pună în aplicare două măsuri suplimentare în favoarea NLB: (iii) o a treia recapitalizare în valoare de 1,558 miliarde EUR; și (iv) un transfer către SGAB a unui grup de active depreciate alcătuit din credite neperformante (pentru o valoare nominală de 2,3 miliarde EUR) și o listă cu titluri de capital (cu o valoare de piață de 94 de milioane EUR).

3.1. PRIMA RECAPITALIZARE A NLB

(25) În 2009 și 2010, NLB a înregistrat pierderi după mai mulți ani de profit, în principal ca urmare a degradării situației economice. Creșterea economică slabă și șomajul în creștere au diminuat cererea de împrumuturi și au cauzat creșteri semnificative ale gradului de depreciere a împrumuturilor. Rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, prevăzută în CRR, a scăzut în cazul NLB de la 6,9 % în 2009 la 6 % în 2010. În iulie 2010, Banca Sloveniei a cerut NLB să își consolideze poziția de capital. Ca rezultat, NLB a decis să strângă mai mult capital.

(26) NLB preconiza să strângă un capital propriu în valoare de 250 de milioane EUR, echivalent cu 1,6 % din activele sale ponderate în funcție de risc (denumite în continuare „APR”), printr-o ofertă publică de acțiuni. Majorarea de capital s-a efectuat în două tranșe. În prima etapă, s-au oferit acțiuni spre subscriere acționarilor existenți (valoarea totală subscrisă a fost de 89,2 milioane EUR, iar statul și-a exercitat pe deplin drepturile de preemțiune). În a doua etapă, acțiunile rămase au fost oferite publicului. Cu toate acestea, din cauza lipsei de interes din partea publicului, acțiunile NLB au fost în cele din urmă subscrise în totalitate de către Slovenia.

(27) Acea primă recapitalizare a fost aprobată de Comisie în decizia privind prima salvare din 7 martie 2011, sub forma unui ajutor temporar de salvare. Comisia a precizat faptul că va evalua mai amănunțit aspectul repartizării sarcinilor cu ocazia examinării planului de restructurare pe care Slovenia se angajase să îl furnizeze (6).

3.2. A DOUA RECAPITALIZARE A NLB

(28) În mai 2011, Banca Sloveniei a solicitat o consolidare suplimentară a poziției de capital a NLB.

(29) În absența unei soluții din partea unui investitor privat, Slovenia a pus la dispoziția NLB 382,9 milioane EUR, sub forma unor instrumente convertibile contingente (denumite în continuare „ICC”) care se încadrează în categoria instrumentelor de capital de bază de nivel 1 în temeiul regulamentelor aplicabile. În martie 2013, NLB a transformat ICC în acțiuni proprii obișnuite, în conformitate cu clauzele acordului care guvernează ICC.

(30) Cea de a doua recapitalizare a fost aprobată de Comisie prin decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii (7).

3.3. A TREIA RECAPITALIZARE A NLB

(31) În urma rezultatelor ECA/SC și având în vedere conținutul planului de restructurare, inclusiv cedarea de active și transferul anumitor active depreciate către SGAB, NLB înregistrează un deficit de capital de 1,8 miliarde EUR. După ce a luat în considerare efectul recapitalizării interne planificate a datoriile subordonate (care va reduce nevoia de capital a NLB cu 250 de milioane EUR), statul va furniza NLB un capital suplimentar de 1,558 miliarde EUR, sub formă de obligațiuni de stat și numerar, pentru a permite băncii să revină la viabilitate.

3.4. TRANSFERUL ACTIVELOR DEPRECIATE CĂTRE SGAB

(32) Legea slovenă privind stabilitatea băncilor, care a intrat în vigoare în decembrie 2012, oferă cadrul general pentru emiterea de garanții pentru finanțarea transferului de active istorice de la bănci către SGAB sau către un vehicul investițional. Această lege permite, de asemenea, efectuarea de recapitalizări, în vederea combaterii pierderilor suferite de astfel de bănci în urma transferului de active la valoarea economică pe termen lung a acestora.

(33) În mai 2013, Slovenia a elaborat un program național de reformă care vizează punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate Sloveniei de către UE. Respectivul program național de reformă include transferul de active depreciate de la cele mai importante trei bănci din Slovenia, inclusiv NLB, către SGAB. Printre activele care urmează să fie transferate către SGAB se numără: societăți falimentate, creanțe de restructurat, creanțe cu garanții reale imobiliare, holdinguri financiare și alte împrumuturi neperformante.

(34) La 17 mai 2013, Slovenia a transmis Comisiei o listă preliminară cu active în valoare de 1,9 miliarde EUR care urmează să fie transferate de la NLB către SAAB. De la acea dată, lista a fost actualizată de mai multe ori, iar valoarea portofoliului de active care urmează să fie transferate este de 2,2 miliarde EUR (valoare nominală) pentru împrumuturi și de 94 de milioane EUR (valoare de piață) pentru capitaluri proprii.

4. PLANUL DE RESTRUCTURARE ȘI ANGAJAMENTE

(35) Autoritățile slovene au prezentat un plan de restructurare care cuprinde o perioadă de restructurare din 2013 până la 31 decembrie 2017.

(36) Principalii piloni ai planului de restructurare sunt o guvernanță corporativă consolidată și o mai bună gestionare a riscurilor, o reorientare spre piețele principale ale băncii, o scădere a numărului de credite neperformante și un program de reducere a cheltuielilor. Planul de restructurare include previziuni financiare pentru NLB până la 31 decembrie 2017 în cadrul unui scenariu de bază și ține cont, de asemenea, de un scenariu defavorabil elaborat în cadrul ECA/SC.

(37) Slovenia a prezentat o serie de angajamente, precizate în anexă. Pentru a se asigura respectarea angajamentelor asumate de Slovenia, va fi desemnat un mandatar însărcinat cu monitorizarea. Mandatarul însărcinat cu monitorizarea își va desfășura activitatea pe toată durata planului de restructurare.

4.1. REVENIREA LA VIABILITATE PE TERMEN LUNG

(38) Cele două probleme majore în ceea ce privește revenirea NLB la viabilitate sunt: (i) introducerea unor structuri și dispoziții moderne de guvernanță corporativă, prin care să se garanteze o orientare spre afaceri a deciziilor NLB; și (ii) revizuirea politicilor sale de credit și a proceselor de gestionare a riscurilor, în special în ceea ce privește gestionarea riscului de credit.

(39) Schimbările din cadrul guvernanței corporative menționate în anexă vor fi puse în aplicare într-o perioadă de trei luni de la data adoptării prezentei decizii, în conformitate cu Directiva UE privind cerințele de capital (8) și cu legislația internă a Sloveniei. Modificările rezultate la nivelul regulamentelor de funcționare și al normelor interne în cadrul NLB vizează garantarea faptului că singurul care va deține competențele și responsabilitățile pentru gestionarea activităților zilnice ale NLB, în mod independent și în interesul exclusiv al băncii, va fi consiliul de administrație al NLB. Drept urmare, în relația dintre bancă și acționarii acesteia, în special cu Republica Slovenia, se va aplica principiul deplinei concurențe. În această privință, Slovenia se angajează să nu intervină în procesul de numire a membrilor consiliului de supraveghere și a directorilor executivi decât pentru exercitarea drepturilor sale de acționar în temeiul legislației slovene privind societățile comerciale. NLB va aloca unor experți independenți două treimi din locurile și drepturile de vot în consiliul de supraveghere și în comitetele sale. NLB va introduce mecanisme pentru asigurarea unei funcții independente și obiective de audit intern. NLB va aplica o politică de afaceri judicioasă și prudențială, orientată spre sustenabilitate, și, în același timp, va pune în aplicare măsurile planificate. NLB va evalua în continuare politicile de stimulare și remunerare, pentru a se asigura că acestea nu încurajează asumarea de riscuri în mod nejustificat, că sunt orientate către obiective pe termen lung și sustenabile și că sunt transparente și conforme cu Orientările Autorității Bancare Europene privind politicile și practicile de remunerare din 10 decembrie 2010. NLB va plafona, până la 31 decembrie 2017, remunerația totală acordată oricărui membru al consiliului și oricărui angajat specializat, în conformitate cu normele relevante expuse în Comunicarea privind sectorul bancar din 2013 (9). Remunerarea anuală variabilă a consiliului de administrație și a angajaților specializați care ocupă funcții de relații cu clienții va fi redusă la cinci salarii lunare. Suma variabilă pentru angajații specializați care ocupă alte funcții va fi limitată la trei salarii lunare. În plus, plata a cel puțin 50 % din remunerația variabilă va fi eșalonată pe o perioadă de trei ani. Drept urmare, această remunerație nu va depăși, până la 31 decembrie 2017, cea mai mare dintre valorile următoare: de 15 ori salariul mediu național din Slovenia sau de 10 ori salariul mediu din cadrul NLB.

(40) NLB își va revizui procesele interne de stabilire a prețurilor și de gestionare a riscului prin introducerea mai multor norme și măsuri prezentate în detaliu în anexă. Mai precis, se va considera că prețurile stabilite pentru împrumuturi sunt adecvate dacă noul împrumut acordat contribuie la realizarea unei rate pozitive de rentabilitate financiară (denumită în continuare „ROE”) de cel puțin […] (10) % în 2014, […] % în 2015, […] % în 2016 și […] % în 2017 pentru fiecare client, în condițiile prezentate mai detaliat în anexă.

(41) Activele NLB vor fi împărțite între o unitate de activitate principală (aproximativ 10,6 miliarde EUR) și o unitate de activități secundare (aproximativ 2 miliarde EUR). Un grup de active depreciate, alcătuit din credite neperformante (cu o valoare nominală de 2,3 miliarde EUR), și o listă cu titluri de capital (cu o valoare de piață de 94 de milioane EUR) vor fi transferate către SGAB, sub forma unei măsuri pentru activele depreciate. NLB își va reduce totalul bilanțului în cadrul grupului de la aproximativ 17,9 miliarde EUR în 2010 la [10-20] miliarde EUR la 31 decembrie 2017.

(42) În plus față de ajutorul de stat primit în martie 2011 și iulie 2012, în cadrul planului de restructurare este prevăzută o injecție suplimentară de capital din partea statului, cu o valoare de 1,558 miliarde EUR. Această a treia recapitalizare va asigura o creștere imediată la 15 % a ratei fondurilor proprii de nivel 1 de bază, prevăzută în CRR, și va reprezenta totodată o soluție la pierderile preconizate. Se va asigura astfel faptul că NLB va respecta cerințele de capital impuse de autoritățile de reglementare în toată perioada de restructurare.

(43) Strategia de afaceri viitoare a NLB se axează pe piețele sale principale, și anume persoanele fizice, IMM-urile și, pentru anumite produse, marile întreprinderi. NLB preconizează o reducere semnificativă a portofoliului său de participații, în conformitate cu strategia sa de concentrare asupra activității sale principale în regiunile principale. În această privință, în planul de restructurare sunt prevăzute reducerea semnificativă a activităților secundare ale NLB, care presupune vânzarea tuturor activităților de leasing și factoring/forfetare și a activității de administrare a activelor imobiliare, și întreruperea, pentru moment, a activității secundare care constă în acordarea unor noi credite clienților mari întreprinderi din străinătate.

(44) NLB își va reduce activitatea de creditare desfășurată în Slovenia în următoarele sectoare (o reducere de […] % în medie a activelor ponderate în funcție de risc între 31 decembrie 2013 și 31 decembrie 2017): i) mari întreprinderi din sectorul construcțiilor (active ponderate în funcție de risc de la […] milioane EUR la 31 decembrie 2013 la […] milioane EUR la 31 decembrie 2017); ii) mari întreprinderi din sectorul transporturilor (active ponderate în funcție de risc de la […] milioane EUR la 31 decembrie 2013 la […] milioane EUR la 31 decembrie 2017); iii) holdinguri financiare (active ponderate în funcție de risc de la […] milioane EUR la 31 decembrie 2013 la […] milioane EUR la 31 decembrie 2017).

(45) Ca urmare a punerii în aplicare a planului de restructurare și în special a transferului activelor depreciate către SGAB, valoarea totală a activelor NLB va scădea de la 14,5 miliarde EUR la 31 decembrie 2012 la [10-20] miliarde EUR la 31 decembrie 2017, iar valoarea activelor ponderate în funcție de risc va scădea de la 11,1 miliarde EUR la 31 decembrie 2012 la [5-10] miliarde EUR la 31 decembrie 2017.

(46) Portofoliului actual al NLB este finanțat în totalitate până la scadența contractuală. În viitor, NLB intenționează să se axeze puternic pe depozitele persoanelor fizice, care constituie baza istorică de finanțare a NLB, dar și să dispună de o bază diversificată de finanțare interbancară. Raportul credite acordate/depozite atrase se va îmbunătăți de la 105 % în 2012 la [70-80] % la 31 decembrie 2017.

(47) NLB are, de asemenea, în vedere un program amplu de control al cheltuielilor și de reducere a cheltuielilor. Cheltuielile de exploatare ale NLB la nivelul grupului s-au ridicat în 2012 la 368 de milioane EUR. NLB își va reduce cheltuielile de exploatare la nivelul grupului (din care sunt excluse cheltuielile unice extraordinare fără caracter recurent, și anume cheltuielile de restructurare) la [300-350] milioane EUR până la 31 decembrie 2014, [300-350] milioane EUR până la 31 decembrie 2015, [250-300] milioane EUR până la 31 decembrie 2016 și [200-250] milioane EUR până la 31 decembrie 2017.

(48) Până la 31 decembrie 2017, NLB estimează să obțină o ROE după impozitare de [510] %. Planul de restructurare conține pentru perioada 2013-2017 previziuni financiare care reflectă o rată a fondurilor proprii de nivel 1 de bază, prevăzută în CRR, de [10-20] % la 31 decembrie 2017. În 2017, profitul NLB după impozitare se va ridica la [100-150] milioane EUR.

(49) În cele din urmă, Slovenia își va reduce participația în NLB […] („[…]” din […]). Dacă Slovenia nu a încheiat contracte de vânzare-cumpărare obligatorii pentru vânzarea participației sale în cadrul NLB, cu excepția […], Slovenia și NLB acordă mandatarului însărcinat cu cesionarea un mandat exclusiv pentru a vinde […], […], […], […], […] și […].

4.2. REPARTIZAREA SARCINILOR

(50) În planul de restructurare sunt prevăzute o interdicție de plată a cupoanelor, o interdicție de plată a dividendelor și o interdicție de repartizare a profitului pe întreaga durată a planului de restructurare până la 31 decembrie 2017.

(51) Slovenia se angajează că, în perioada de restructurare, NLB nu va efectua plăți aferente unor instrumente de capital, cu excepția cazului în care plățile respective emană dintr-o obligație juridică. Slovenia se angajează, de asemenea, că NLB nu va cumpăra sau răscumpăra instrumentele respective fără autorizarea prealabilă a Comisiei. Cupoanele pentru instrumentele de capital deținute de stat pot fi plătite, mai puțin atunci când astfel de plăți ar declanșa plăți de cupoane către alți investitori care, în caz contrar, nu ar fi obligatorii. Angajamentul de a nu plăti cupoane pe durata restructurării nu se aplică în cazul instrumentelor nou emise (adică instrumente emise după adoptarea de către Comisie a prezentei decizii), cu condiția ca eventualele plăți de cupoane aferente acestor instrumente nou emise să nu creeze vreo obligație juridică de plăți de cupoane pe valorile mobiliare ale NLB existente în momentul adoptării prezentei decizii.

(52) Acționarii existenți ai NLB au fost deja grav diluați de prima și a doua recapitalizare din martie 2011 și, respectiv, iulie 2012. Valorile mobiliare subordonate restante ale NLB se ridică la suma de 250 de milioane EUR. Slovenia se angajează că, înainte de acordarea oricărui ajutor de stat (și anume, a treia recapitalizare și transferul activelor depreciate către SGAB), NLB va reduce complet valoarea contabilă a capitalurilor proprii ale acționarilor, precum și valoarea datoriilor subordonate restante. Drept urmare, statul va deveni acționarul unic al NLB, în comparație cu momentul anterior primei recapitalizări de stat din martie 2011, când deținea 33,1 % din acțiunile NLB.

(53) Slovenia se angajează să vândă participațiile pe care NLB le deține în societățile comerciale enumerate la punctul 3 din anexă și care reprezintă o valoarea totală a activelor de [100-150] milioane EUR la 31 decembrie 2012, și în filialele secundare enumerate la punctul 4 din anexă, cu o valoare totală a activelor de [9501000] milioane EUR la 31 decembrie 2012. NLB își va vinde, de asemenea, toate participațiile deținute în societățile mixte enumerate la punctul 5 din anexă. În plus, NLB va închide […] până la […].

(54) Orice recapitalizare de către NLB a filialelor sale prin intermediul unor injecții de capitaluri proprii va fi subscrisă: (i) cu o reducere de 25 % din prețul acțiunii — după o ajustare necesară pentru a se ține seama de „efectul de diluare”, cuantificată cu ajutorul unor tehnici de piață general acceptate (11) — imediat înainte de anunțarea injecției de capital; sau (ii) cu prețul cel mai scăzut cu care alți acționari ai filialelor respective contribuie la recapitalizare. În cazul societăților care nu sunt cotate la bursă, valoarea de piață a acțiunilor va fi stabilită pe baza unei metodologii de evaluare corespunzătoare și general acceptate pe piață. În cazul în care injecția de capital se realizează sub forma unor instrumente hibride, instrumentele respective vor conține un mecanism alternativ de plată a cupoanelor și o dispoziție prin care să se stabilească rata de conversie a instrumentului hibrid în capitaluri proprii cu o reducere de 25 % din prețul teoretic după emiterea unor noi drepturi — TERP (stabilit într-un mod analogic cu situația unei injecții de capital).

4.3. MĂSURILE REFERITOARE LA DENATURAREA CONCURENȚEI

(55) Pentru a limita denaturarea concurenței, NLB intenționează să își reducă activitățile comerciale în Slovenia. NLB își va reduce totalul bilanțului de la aproximativ 17,9 miliarde EUR în 2010 la [10-20] miliarde EUR până la 31 decembrie 2017.

(56) NLB se angajează, printre altele, să își vândă unele participații bancare pe piețele strategice. NLB își va vinde […] până la […]. Această vânzare va reduce influența NLB […]. De asemenea, NLB își va ceda în totalitate participația în […] până la […].

(57) NLB își va reduce activitățile de creditare din sectorul construcțiilor, al transporturilor și al holdingurilor financiare din Slovenia prin reducerea activelor ponderate în funcție de risc cu […] % în medie în sectoarele respective în perioada cuprinsă între 31 decembrie 2013 și 31 decembrie 2017. NLB își va întrerupe strategia de afaceri prin care acordă credite noi unor clienți mari întreprinderi din străinătate.

(58) NLB își va întrerupe toate activitățile de leasing, factoring și forfetare prin cesiunea filialelor din Slovenia și din străinătate.

(59) NLB va respecta o interdicție de plată a cupoanelor, o interdicție de plată a dividendelor, o interdicție de achiziții și o interdicție de publicitate și practici comerciale agresive, conform condițiilor menționate la punctele respective din anexă.

(60) A fost introdus un mecanism de rambursare a capitalului, conform căruia NLB va plăti dividende acționarilor săi în 2015, 2016 și 2017 (12). Pentru anii fiscali 2015 și 2016, NLB va plăti cea mai mică din sumele următoare: (i) 50 % din capitalul care depășește cerințele de reglementare aplicabile capitalului din legislația europeană și slovenă (inclusiv pilonii 1 și 2) plus o rezervă de capital de 100 de puncte de bază; sau (ii) venitul net pentru anul în cauză. Pentru anul fiscal 2017, NLB va plăti cea mai mică din sumele următoare: (i) 100 % din capitalul care depășește cerințele de reglementare aplicabile capitalului din legislația europeană și slovenă (inclusiv pilonii 1 și 2) plus o rezervă de capital de 100 de puncte de bază; sau (ii) venitul net pentru anul în cauză. Fără a aduce atingere competențelor Băncii Sloveniei, în calitate de supraveghetor bancar al NLB, plata dividendelor se suspendă în cazul în care acest lucru ar pune în pericol solvabilitatea băncii în următorii ani.

4.4. DESCRIEREA MĂSURII REFERITOARE LA ACTIVELE DEPRECIATE

(a) Obiectivul măsurii

(61) NLB va beneficia de o măsură referitoare la activele depreciate prin transferul de active către SGAB. Scopul măsurii respective este de a înlătura incertitudinea cu privire la valoarea viitoare a celui mai problematic portofoliu de active și de a garanta faptul că NLB se va concentra asupra punerii în aplicare a planului de restructurare.

(b) Structura și caracteristicile măsurii

(62) Slovenia a înființat SGAB pentru a susține stabilitatea sectorul bancar.

(63) Obiectivul general al SGAB constă în gestionarea și cesiunea corespunzătoare a activelor pe care le primește, în vederea valorificării maxime a acestora. Prin desfășurarea acestei activități, SGAB contribuie la restructurarea sistemului financiar, reducând în același timp la minimum utilizarea fondurilor publice și evitând cât mai mult posibil denaturările pieței.

(64) SGAB este autorizată să preia sau să acopere riscuri, în special din active, valori mobiliare, instrumente derivate, drepturi și obligații din credite aprobate sau din garanții însoțite de garanții reale corespunzătoare. SGAB va plăti NLB valoarea de transfer stabilită sub formă de titluri de creanță garantate de stat și emise de SGAB. Valoarea de transfer a activelor transferate către SGAB va fi mai mică sau egală cu valoarea lor economică reală, stabilită de către experții Comisiei în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat.

(c) Amploarea transferului activelor și împrumuturilor depreciate

(65) Transferul se referă la următoarele categorii de active: (a) societăți aflate în faliment care beneficiază de garanții reale imobiliare; (b) creanțe față de holdinguri financiare aflate în restructurare; (c) alte societăți aflate în faliment; (d) alte creanțe cu garanții reale imobiliare; (e) holdinguri financiare; (f) întreprinderi de construcții; (g) societăți de transport; (h) alte expuneri neperformante.

(66) La 17 mai 2013, Slovenia a transmis Comisiei o listă preliminară cu activele care urmau să fie transferate de la NLB către SGAB, în valoare de 1,9 miliarde EUR. Lista respectivă a fost ulterior actualizată. Portofoliul care urmează să fie transferat are o valoare nominală de 2,3 miliarde EUR pentru împrumuturi și o valoare de piață de 94 de milioane EUR pentru acțiuni.

(67) Ca urmare a transferului de active, activele ponderate în funcție de risc ale NLB vor fi reduse cu 1,4 miliarde EUR, determinând o reducere totală a nevoilor de capital de 112 milioane EUR. Aceste cifre au fost comunicate în lista activelor de transferat către SGAB care a fost transmisă Comisiei la 14 noiembrie 2013.

(d) Metoda de calculare a valorii transferului

(68) Valoarea transferului a fost stabilită inițial de Banca Sloveniei pe baza metodei prevăzute în legea de înființare a SGAB. Metoda se bazează pe evaluarea valorii actualizate nete a fluxurilor de trezorerie viitoare. În cazul expunerilor mari a fost efectuată o evaluare separată a fluxurilor de trezorerie viitoare, iar în cazul expunerilor mici a fost aplicată o abordare simplificată, realizându-se o evaluare bazată pe probabilități de nerambursare a împrumuturilor și pe pierderi cauzate de nerambursarea împrumuturilor. În plus, pentru a calcula valoarea transferului, au fost utilizate ca referință pierderile preconizate în scenariul de bază al ST. Metoda evaluării respective a fost aprobată de un grup format special în acest scop și alcătuit din autoritățile slovene și, în calitate de observatori, Comisie, BCE și Autoritatea Bancară Europeană.

(69) În cazul societăților aflate în faliment și al creditelor care se confruntă cu dificultăți, fluxurile de trezorerie viitoare au fost determinate în funcție de valoarea de piață a garanțiilor reale și garanțiilor. Pentru evaluarea valorii acestor garanții reale au fost utilizate rapoarte întocmite în ultimele 12 luni de către experți independenți.

(70) Valoarea netă actualizată a fluxurilor de trezorerie viitoare a fost calculată apoi folosind o rată a dobânzii fără risc.

(e) Valoarea transferului

(71) Valoarea transferului activelor NLB, așa cum a fost stabilită de Slovenia, se ridică la 617 milioane EUR pentru credite (egală cu 27 % din valoarea contabilă brută a acestora) și la 94 de milioane EUR pentru acțiuni. Slovenia s-a angajat că valoarea transferului de active către SGAB va fi mai mică sau egală cu valoarea economică reală a acestora stabilită de experții Comisiei în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat.

(72) Autoritățile slovene au furnizat Comisiei o analiză din partea Băncii Sloveniei prin care se confirmă rezultatele detaliate și efectele financiare ale transferului de active financiare de la NLB către SGAB.

(f) Prețul pieței

(73) Slovenia nu a evaluat valoarea de piață a portofoliului.

(g) Consultanța independentă de specialitate oferită Comisiei

(74) Comisia a recurs la asistența oferită de experți independenți pentru evaluarea metodei propuse și a prețului de transfer în legătură cu valoarea economică reală a activelor transferate și cuantificarea prețurilor de piață pentru respectivele active, așa cum sunt stabilite în Comunicarea privind activele depreciate (13), care reprezintă un cadru de referință al măsurii.

5. BAZELE INIȚIERII PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

(75) La 2 iulie 2012, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare a măsurilor de recapitalizare și a planului de restructurare, în versiunea prezentată de Slovenia, pentru a stabili compatibilitatea acestora, ca ajutor de restructurare, cu piața internă.

(76) În acel moment, Comisia a exprimat îndoieli că versiunea planului de restructurare care i-a fost transmisă ar asigura o revenire la viabilitate pe termen lung, o repartizare adecvată a sarcinilor și măsuri de limitare a denaturărilor concurenței (14). În cadrul problemelor de viabilitate, Comisia a exprimat îndoieli că procesul decizional în cadrul NLB ar corespunde normelor de piață, precum și îndoieli cu privire la posibile probleme de guvernanță corporativă legate de intervenția statului, în calitate de principal acționar al băncii, în activitatea zilnică (15).

6. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

(77) Comisia nu a primit nicio observație de la părțile terțe interesate cu privire la procedura oficială de investigare.

7. POZIȚIA SLOVENIEI

(78) Slovenia este de acordă că prima recapitalizare, a doua recapitalizare, a treia recapitalizare și transferul activelor depreciate către SGAB reprezintă ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Mai mult, Slovenia consideră că măsurile respective sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

(79) Slovenia susține că planul de restructurare respectă toate condițiile menționate în Comunicarea privind restructurarea (16) și completate prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

(80) Mai precis, Slovenia este de părere că planul de restructurare asigură restabilirea viabilității pe termen lung a NLB fără resurse de stat, prevede o contribuție proprie suficientă la cheltuielile de restructurare și limitează denaturarea concurenței. Pentru a asigura un proces decizional prudent în gestionarea activităților băncii, Slovenia a oferit angajamente de consolidare a guvernanței sale corporative.

(81) Lista de angajamente oferite de Slovenia figurează în anexa prezentei decizii. Pentru a se asigura respectarea de către Slovenia a acestor angajamente va fi numit un mandatar însărcinat cu monitorizarea. De asemenea, Slovenia s-a angajat să respecte un calendar al cesiunilor stabilite. În cazul nerespectării unuia dintre termenele prevăzute în acest calendar va fi numit un mandatar însărcinat cu cesionarea.

8. EVALUAREA

8.1. EXISTENȚA ȘI VALOAREA AJUTORULUI

(82) Comisia a concluzionat deja (17) că prima și a doua recapitalizare a NLB constituie ajutoare de stat, fapt necontestat de către Slovenia. Prin urmare, în prezenta secțiune, Comisia va evalua numai dacă cele două măsuri noi (cea de a treia recapitalizare și transferul activelor depreciate către SGAB) constituie ajutoare de stat.

(83) La articolul 107 alineatul (1) din TFUE se prevede că sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

(84) Întrucât cea de a treia recapitalizare în valoare de 1,558 miliarde EUR va fi acordată direct de către Republica Slovenia, Comisia concluzionează că măsura provine din resurse de stat.

(85) Cea de a treia recapitalizare permite NLB să obțină capital într-o situație de criză financiară și economică în care, din cauza incertitudinii care planează asupra sectorului bancar sloven, găsirea pe piață a unui astfel de capital ar fi imposibilă. Prin urmare, Comisia consideră că cea de a treia recapitalizare nu ar fi fost acordată de către vreun investitor într-o economie de piață. Cea de a treia recapitalizare trebuie privită, așadar, ca un avantaj pentru NLB. În plus, avantajul este selectiv, deoarece revine unei singure bănci.

(86) Dat fiind faptul că NLB desfășoară și va desfășura activitate în sectorul financiar, care este deschis unei concurențe internaționale intense, orice avantaj acordat băncii din resurse de stat are potențialul de a afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și de a denatura concurența. Prin urmare, a treia recapitalizare a băncii reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

(87) Elementul de ajutor din a treia recapitalizare se ridică la 1,558 miliarde EUR.

(88) În ceea ce privește transferul activelor depreciate către SGAB, Comisia consideră că măsura implică resurse de stat. Slovenia a înființat SGAB pentru a sprijini stabilitatea sectorului bancar, ajutând băncile aflate în dificultate să își transfere activele cu grad de risc din bilanț la un preț care depășește valoarea de piață curentă. Respectivele transferuri de active de la NLB către SGAB vor limita pierderile pe care banca ar fi trebuit altfel să le suporte pentru a-și curăța bilanțul și pentru a-și pune în aplicare planul de restructurare.

(89) Pentru a evalua existența ajutorului în transferul activelor depreciate către SGAB, experții Comisiei au determinat, în mod independent, valoarea de piață curentă a portofoliului de transferat, precum și valoarea economică reală, care, în același timp, va constitui prețul la care vor fi transferate activele. Întrucât valoarea de transfer a portofoliului este mai mare decât valoarea de piață curentă, măsura constituie un avantaj pentru NLB.

(90) Acest avantaj consolidează poziția NLB față de concurenții săi din Slovenia și din alte state membre, care nu beneficiază de același sprijin din partea statului. Prin urmare, trebuie să se considere că măsura are potențialul de a denatura concurența și de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre, dat fiind și faptul că NLB desfășoară și va desfășura activitate în sectorul financiar, care este deschis unei concurențe internaționale intense.

(91) În ceea ce privește valoarea ajutorului din cadrul transferului activelor depreciate către SGAB, trebuie remarcat faptul că, potrivit definiției din nota de subsol 2 de la punctul 20 litera (a) din Comunicarea privind activele depreciate, valoarea ajutorului din cadrul unei măsuri de salvare a activelor este diferența dintre prețul de transfer al activelor și prețul pieței. Prețul de transfer este de 617 milioane EUR, în timp ce prețul pieței este estimat la 486 de milioane EUR. Ajutorul acordat NLB ca urmare a transferului activelor depreciate către SGAB se ridică la 130 de milioane EUR.

(92) În consecință, valoarea totală a ajutorului acordat NLB ca urmare a primei, a celei de a doua și a celei de a treia recapitalizări și ca urmare a transferului activelor depreciate către SGAB se ridică la 2,321 miliarde EUR, reprezentând 20 % din activele ponderate în funcție de risc ale NLB în decembrie 2012.

8.2. COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

8.2.1. Temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității

(93) În temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, Comisia poate să declare compatibile cu piața internă ajutoarele destinate „să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru”. Comisia a admis faptul că criza financiară mondială poate crea o perturbare gravă a economiei unui stat membru și că măsurile de sprijinire a băncilor pot remedia această perturbare. Acest aspect a fost prezentat în amănunt și elaborat în cadrul celor șase Comunicări privind criza financiară (18) precum și în Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

(94) Comunicarea privind sectorul bancar din 2013 se aplică în cazul măsurilor de ajutor de stat notificate începând cu data de 1 august. În cazul NLB, Slovenia a notificat ajutoare de stat suplimentare sub forma unor injecții de capital și a reducerii cerințelor de capital după 1 august 2013. Drept urmare, dispozițiile Comunicării privind sectorul bancar din 2013 se aplică în cazul evaluării planului de restructurare al NLB din punctul de vedere al compatibilității.

(95) Diferitele aprobări ale Comisiei cu privire la măsurile întreprinse de autoritățile slovene pentru combaterea crizei financiare (19) confirmă existența unei perturbări grave a economiei slovene. Prin urmare, temeiul juridic pentru evaluarea compatibilității tuturor măsurilor cuprinse în planul de restructurare (în principal prima recapitalizare, a doua recapitalizare, a treia recapitalizare și din transferul activelor depreciate către SGAB) este articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

(96) Compatibilitatea măsurii reprezentate de transferul activelor depreciate către SGAB este evaluată de Comisie prin prisma Comunicării privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

(97) Compatibilitatea măsurii reprezentate de acordarea ajutorului de restructurare băncii NLB este evaluată de Comisie pe baza planului de restructurare prin prisma Comunicării privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

8.2.2. Evaluarea compatibilității prin prisma Comunicării privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată și completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013

(98) În ceea ce privește compatibilitatea ajutorului acordat NLB prin transferul activelor depreciate către SGAB, Comisia trebuie să evalueze măsura respectivă pe baza Comunicării privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată și completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. Potrivit definiției din Comunicarea privind activele depreciate, măsura de salvare a activelor depreciate este orice măsură care datorită căreia „banca beneficiară nu mai trebuie să înregistreze o pierdere sau o rezervă pentru o posibilă pierdere aferentă activelor sale depreciate (sau le compensează pentru înregistrarea acestora) și/sau să elibereze capital de reglementare pentru alte utilizări”. În aceeași comunicare sunt stabilite criteriile privind compatibilitatea unor astfel de măsuri cu piața internă. Aceste criterii cuprind: (i) eligibilitatea activelor, (ii) transparența și publicarea informațiilor referitoare la activele depreciate, (iii) gestionarea activelor, (iv) abordarea corectă și consecventă a evaluării și (v) caracterul adecvat al remunerării și al repartizării sarcinilor.

Eligibilitatea activelor

(99) În ceea ce privește eligibilitatea activelor, în secțiunea 5.4 din Comunicarea privind activele depreciate se precizează că salvarea activelor necesită o identificare clară a activelor depreciate și că, pentru asigurarea compatibilității, sunt valabile anumite limite în legătură cu eligibilitatea.

(100) Cu toate acestea, în Comunicarea privind activele depreciate se indică, de asemenea, că trebuie găsit un echilibru între îndeplinirea obiectivului unei stabilități financiare imediate și necesitatea de a asigura revenirea la funcționarea normală a pieței, ceea e ar constitui un argument în favoarea flexibilității în momentul identificării claselor de active. Mai exact, deși în Comunicarea privind activele depreciate sunt menționate ca active eligibile acele active care au declanșat criza financiară (se face referire în mod explicit la titlurile garantate cu ipoteci din SUA), comunicarea citată permite, de asemenea, extinderea eligibilității la „categorii de active bine definite aferente amenințării sistemice, în urma unei justificări corespunzătoare, fără restricții cantitative”.

(101) În cazul de față, măsura referitoare la activele depreciate vizează activele neperformante legate în special de societățile de construcții, societățile de transport și holdingurile financiare sau activele neperformante cu garanții reale imobiliare. Aceste sectoare s-au aflat în centrul dificultăților NLB, constituind portofolii semnificative de credite neperformante (din creditele neperformante 41 % erau legate de holdingurile financiare și 74 % de societățile de construcții). Portofoliul care urmează să fie transferat reprezintă mai mult de jumătate din deprecierile contabilizate de NLB d.d. la 31 decembrie 2012. Prin urmare, aceste active îndeplinesc criteriile de eligibilitate din Comunicarea privind activele depreciate.

Transparența și publicarea informațiilor

(102) În ceea ce privește transparența și publicarea informațiilor, conform secțiunii 5.1 din Comunicarea privind activele depreciate este necesar ca băncile eligibile să dea dovadă de o transparență totală ex ante și să publice informații complete referitoare la deprecieri pentru toate activele care fac obiectul unor măsuri de salvare, pe baza unei evaluări corespunzătoare, certificată de experți independenți recunoscuți și validată de autoritatea de supraveghere competentă. Conform Comunicării privind activele depreciate, este necesar ca publicarea și evaluarea informațiilor să aibă loc înainte de intervenția guvernamentală.

(103) O primă evaluare a activelor a fost efectuată de Banca Sloveniei. Într-o primă etapă, Banca Sloveniei a prezentat, la 10 mai 2013, o simulare de criză care cuprindea efectele produse asupra capitalului de transferul de active de la cele trei bănci importante către SGAB. Într-o a doua etapă au fost publicate, la 4 decembrie 2013, rezultatele ECA/SC efectuate de experți independenți în care era indicat deficitul de capital al băncilor din Slovenia într-un scenariu de criză. Clasele de active care urmează să fie transferate au fost identificate în mod clar, iar transferul se va realiza doar pe baza metodologiei de evaluare aprobate de Banca Sloveniei. Statul membru a oferit, așadar, un grad suficient de transparență și de publicare de informații cu privire la totalitatea activelor depreciate ale NLB care urmează să fie transferate către SGAB. Trebuie subliniat că ECA/SC prin care s-a identificat deficitul de capital al băncii a fost realizată de experți externi.

Gestionarea activelor

(104) În ceea ce privește gestionarea activelor, în secțiunea 5.6 din Comunicarea privind activele depreciate se precizează necesitatea asigurării unei separări funcționale și organizaționale clare între banca beneficiară și activele sale, în special în ceea ce privește conducerea acestora, personalul și clienții. În această privință, în comunicare se prevede că astfel de acorduri ar trebui să permită băncii să se axeze pe direcția restabilirii viabilității și să prevină posibilele conflicte de interese.

(105) Activele vor fi gestionate de SGAB care este total independentă față de NLB. Prin urmare, se poate concluziona că gestionarea separată a activelor este în conformitate cu cerințele din Comunicarea privind activele depreciate.

Evaluarea

(106) În secțiunea 5.5 din Comunicarea privind activele depreciate se subliniază importanța deosebită pe care o are abordarea corectă și coerentă a evaluării în prevenirea denaturărilor nejustificate ale concurenței. Principalul obiectiv al evaluării este acela de a stabili valoarea economică reală a activelor. Această valoare reprezintă nivelul de referință în măsura în care un transfer de active depreciate la această valoare confirmă compatibilitatea ajutorului — creează un efect de salvare, deoarece depășește valoarea de piață curentă, dar menține valoarea ajutorului la minimul necesar.

(107) Banca Sloveniei a evaluat portofoliul, iar Comisia a examinat, alături de experții externi, evaluarea și metodologia generală pe care se bazează, pentru a asigura o abordare coerentă la nivelul Uniunii.

(108) Concluziile sunt următoarele: (i) materialele prezentate de NLB oferă o analiză detaliată la un înalt standard de calitate; (ii) o abordare bazată pe rating care utilizează ratingurile NLB și date financiare actualizate din bilanțul NLB ar fi utilă pentru portofoliului transferat către SGAB; (iii) valoarea economică reală estimată a portofoliului de credite corporative ale NLB se situează la 60,2 % din expunerea brută, cu o marjă de eroare de ± 5 %, conform unui calcul efectuat după metoda comparării mai multor situații de criză. În cadrul metodei comparării mai multor situații de criză, se aplică o criză la nivelul provizioanelor, stabilit în urma unei evaluări a calității activelor. Comisia și experții săi externi au calibrat acest nivel de stres pe baza practicii decizionale. Nivelul valorii economice reale estimat de experți se raportează la portofoliul de credite corporative al NLB, care este mai mare decât portofoliului identificat definitiv pentru transferul către SGAB. Prin urmare, această estimare nu poate fi folosită ca indicator pentru evaluarea valorii economice reale a portofoliului care urmează să fie transferat către SGAB.

(109) Pe baza acestor elemente, Comisia a evaluat valoarea economică reală a portofoliului. Pentru realizarea acestei evaluări, Comisia a împărțit împrumuturile în două categorii: împrumuturi pentru întreprinderi în activitate pe de o parte, și împrumuturi pentru restructurări de credit și credite nerambursate, pe de altă parte. Valoarea economică reală a acțiunilor a fost evaluată separat.

(110) În cazul împrumuturilor pentru întreprinderi în activitate, Comisia a aplicat o abordare bazată pe rating, astfel cum au recomandat experții externi. Pe baza ratingului curent al NLB și a informațiilor financiare actualizate referitoare la expunere, Comisia a determinat o probabilitate de nerespectare a obligațiilor de plată. Pierderile rezultate în urma nerespectării obligațiilor de plată au fost evaluate apoi pe baza unei analize detaliate a garanțiilor reale, a documentației de credit existente sau a exercițiilor anterioare de evaluare a calității creditului.

(111) În cazul împrumuturilor pentru restructurări de credit și expuneri aflate în stare de nerambursare, Comisia s-a axat pe analiza garanțiilor reale, în vederea evaluării valorii de recuperat într-un scenariu de lichidare, folosind ipoteze prudente în ceea ce privește valoarea garanțiilor reale și luând în considerare rezultatele ECA/SC.

(112) În ceea ce privește acțiunile, Comisia a examinat rapoartele de evaluare depuse de Slovenia pentru a stabili dacă valorile de piață prezentate în raport corespundeau cotelor de piață ale societăților cotate la bursă și dacă metoda de evaluare a societăților necotate la bursă corespundea standardelor pieței

(113) Comisia concluzionează că valoarea economică reală a portofoliului de credite este de 617 milioane EUR pentru o valoare nominală de 2,3 miliarde EUR și că valoarea economică reală a portofoliului de acțiuni este de 94 de milioane EUR. În planul de restructurare se prevede transferul activelor către SGAB la valoarea economică reală.

(114) În ceea ce privește valoarea de piață, Comisia utilizează o metodă de stabilire a marjelor pentru evaluarea valorii de piață valabile în momentul transferului. Astfel, valoarea de piață a portofoliului este estimată la 486 de milioane EUR pentru credite și la 94 de milioane EUR pentru acțiuni.

(115) Prin urmare, valoarea ajutorului reprezintă diferența dintre valoarea transferului și valoarea de piață, adică 130 de milioane EUR.

Repartizarea sarcinilor și remunerarea

(116) În ceea ce privește repartizarea sarcinilor, în secțiunea 5.2 din Comunicarea privind activele depreciate se reiterează principiul general conform căruia băncile ar trebui să suporte în cea mai mare măsură posibilă pierderile asociate activelor depreciate, astfel încât să asigure faptul că responsabilitatea acționarilor și repartizarea sarcinilor între aceștia sunt echivalente. Astfel, activele ar trebui să fie transferate la un preț mai mic sau egal cu valoarea lor economică reală.

(117) Slovenia se angajează să respecte un preț de transfer al activelor mai mic sau egal cu valoarea lor economică reală, îndeplinind astfel cerințele din Comunicarea privind activele depreciate.

Concluzia referitoare la măsura de salvare a activelor depreciate

(118) Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că transferul activelor depreciate către SGAB îndeplinește toate condițiile și cerințele din Comunicarea privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată și completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

8.2.3. Evaluarea compatibilității prin prisma Comunicării privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013

(119) În conformitate cu punctul 31 din Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, orice plan de restructurare care implică un ajutor de restructurare va continuă să fie evaluat pe baza Comunicării privind restructurarea, cu excepția cerințelor referitoare la mobilizarea de capital și la repartizarea sarcinilor.

(120) Conform Comunicării privind restructurarea și Comunicării privind sectorul bancar din 2013 este necesar, în primul rând, ca din planul de restructurare să reiasă că procesul de restructurare la care este supus beneficiarul unui ajutor de stat este adecvat pentru restabilirea viabilității pe termen lung. În al doilea rând, este necesar ca valoarea ajutorului să fie limitată la minimul necesar și ca atât acționarii, cât și creditorii subordonați să contribuie la reducerea deficitului de capital în cea mai mare măsură posibilă. În al treilea rând, este necesar să fie introduse măsuri pentru limitarea denaturărilor concurenței, create prin sprijinirea artificială a puterii de piață a beneficiarului, și pentru asigurarea unui sector bancar competitiv. În sfârșit, este necesar să se rezolve problema monitorizării și aspectele de procedură.

(i) Restabilirea viabilității pe termen lung

(121) Astfel cum se precizează în Comunicarea privind restructurarea, statul membru trebuie să prezinte un plan de restructurare cuprinzător din care să reiasă modul în care va fi restabilită viabilitatea pe termen lung a beneficiarului fără ajutoare de stat într-o perioadă de timp rezonabilă și în termen de cel mult cinci ani. O bancă este viabilă pe termen lung atunci când este în măsură să concureze pe piață pentru obținerea de capital, pe baza calităților sale proprii, în conformitate cu cerințele de reglementare relevante. Pentru a realiza acest lucru, banca trebuie să fie în măsură să își acopere toate costurile și să obțină un nivel corespunzător de ROE, luând în considerare profilul de risc al băncii. Restabilirea viabilității trebuie să rezulte în principal din măsuri interne și să se bazeze pe un plan credibil de restructurare.

(122) În planul de restructurare al NLB, care acoperă perioada până la 31 decembrie 2017, se indică o restabilire a viabilității la sfârșitul perioadei de restructurare. Principalul factor declanșator este reprezentat de creșterea preconizată a calității portofoliului și de necesitatea redusă în materie de deprecieri și provizioane suplimentare. Restabilirea viabilității se va realiza, de asemenea, prin curățarea bilanțului NLB rezultat din transferul planificat al activelor neperformante către SGAB. NLB va beneficia de asemenea de o îmbunătățire a eficienței operaționale care rezultă din aplicarea măsurilor de reducere a costurilor și de stabilizare a veniturilor. Pentru a asigura viabilitatea băncii și luând în considerare transferul de active neperformante către SGAB, planul de restructurare se bazează pe ipoteza unei recapitalizări de către stat în valoare de 1,558 miliarde EUR în 2013 și a unei eliminări totale din bilanț a obligațiunilor subordonate și a capitalurilor proprii ale acționarilor în valoare de 250 de milioane EUR.

(123) Conform punctului 10 din Comunicarea privind restructurarea, este necesar ca măsurile de restructurare propuse să remedieze deficiențele entității. Planul de restructurare explică, în primul rând, cauzele dificultăților NLB. Portofoliul de credite al NLB a fost grav afectat în timpul crizei și a generat mari pierderi din deprecierea activelor.

(124) Creșterea portofoliului de credite a fost finanțată de piața creditelor interbancare, ceea ce a avut ca rezultat creșterea vertiginoasă a raportului împrumuturi/depozite (de la 74 % în 2002 la 137 % în 2009). Între timp, banca nu și-a consolidat suficient baza de capital și s-a bazat într-o mare măsură pe instrumente hibride înainte de începutul crizei.

(125) Înainte de criză, NLB a acumulat expuneri la risc legate de sectorul construcțiilor, de dezvoltatori imobiliari și de holdinguri financiare, însă calitatea gestionării riscurilor asociate a fost deficitară. Acumularea de credite neperformante s-a dovedit a fi dezastruoasă pentru bancă în momentul declanșării crizei și al încetinirii economiei. Programul național privind construcția de drumuri s-a încheiat în 2008, iar cererea internă în sectorul imobiliar a scăzut drastic. Majoritatea întreprinderilor slovene au prezentat un grad ridicat de îndatorare și s-au regăsit în situația de a fi strivite de scăderea activității economice, de deprecierea activelor și a acțiunilor, precum și de reducerea accesului la credite. Îmbinarea unui grav declin economic cu un cadru necorespunzător de gestionare a riscurilor a dus la creșterea volumului de credite neperformante. La 30 septembrie 2012, acestea reprezentau 29 % din împrumuturile brute ale NLB, cel mai slab record fiind înregistrat în sectorul construcțiilor (74 %). Drept urmare, pierderile după impozitare s-au ridicat la 87 de milioane EUR în 2009, la 202 milioane EUR în 2010, la 240 de milioane EUR în 2011 și la 273 de milioane EUR în 2012.

(126) Normele insuficiente de guvernanță corporativă, care a determinat influența statului în activitatea zilnică a băncii, au constituit unul din factorii care au condus la problemele băncii.

(127) Prin urmare, pentru restabilirea viabilității pe termen lung trebuie rezolvate cinci mari probleme. În primul rând, trebuie îmbunătățită guvernanța corporativă a băncii, în vederea asigurării faptului că deciziile de afaceri justificate din punct de vedere economic sunt adoptate exclusiv de către conducerea băncii și a faptului că statul nu va influența activitățile zilnice. În al doilea rând, banca trebuie să își îmbunătățească politicile de stabilire a prețurilor și cadrul de gestionare a riscurilor, astfel încât să se păstreze marjele și să se reducă la minimum pierderile. În al treilea rând, NLB trebuie să își curețe bilanțul și să își reducă expunerile la risc legate de sectoare problematice, fie prin constituirea unor provizioane de risc adecvate și prin reducerea efectului de levier în cazul unor active problematice, fie prin transferul credite problematice către SGAB. În al patrulea rând, banca trebuie să își repare structura bilanțului printr-o recapitalizare și prin consolidarea bazei de depozite sau prin reducerea efectului de levier. În sfârșit, banca trebuie să își îmbunătățească eficiența operațională pentru a obține un nivel corespunzător de rentabilitate.

(a) Consolidarea cadrului de guvernanță corporativă

(128) Angajamentele vor garanta autonomia consiliului și a conducerii în ceea ce privește stabilirea criteriilor de acordare a împrumuturilor. Aceste angajamente vor garanta faptul că modul de stabilire a prețurilor la împrumuturi se va baza pe o politică de stabilire a prețurilor care prevede norme minime de rentabilitate financiară pentru toate împrumuturile, limitând astfel posibilitatea ca banca să acorde împrumuturi sub prețul pieței ca urmare a unor influențe externe.

(129) Angajamentele par să abordeze și să remedieze în mod corespunzător principala deficiență a guvernanței corporative a NLB. Acestea stabilesc garanții adecvate pentru prevenirea conflictelor de interese, pentru asigurarea faptului că strategia și deciziile sunt fondate pe interesul economic și a faptului că acestea nici nu sunt influențate de alte obiective decât maximizarea valorii, nici nu sunt supuse unei influențe externe necorespunzătoare. Modificările avute în vedere în ceea ce privește guvernanța corporativă vor reduce vulnerabilitatea băncii la influența externă și, în același timp, vor determina un plus de disciplină de piață, printr-un control și printr-o transparență sporite în deciziile de management.

(130) În plus, NLB își va revizui politicile de stimulente și de remunerare, pentru a se asigura că acestea nu încurajează asumarea nejustificată de riscuri și că sunt orientate către obiective pe termen lung și durabile. În plus, remunerația totală acordată membrilor consiliului și angajaților specializați va fi plafonată până la data de 31 decembrie 2017, în conformitate cu punctele 37-39 din Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, ceea ce va facilita executarea la timp a planului de restructurare.

(131) În plus, Slovenia se angajează ca, până la […], să își cedeze participarea de […] % deținută în NLB unui investitor independent de Republica Slovenia și care nu are nicio legătură cu aceasta. Cesiunea respectivă va reduce în mod semnificativ influența externă în administrarea și activitățile comerciale ale băncii.

(b) Consolidarea politicilor de prețuri și a cadrului de gestionare a riscurilor

(132) NLB își va îmbunătăți politicile de prețuri și cadrul de gestionare a riscurilor, în special prin intermediul unei serii de norme și măsuri menite să protejeze cele mai importante interese de afaceri ale băncii. Aceste măsuri includ formarea personalului, evaluarea clienților, stabilirea prețurilor pentru noile produse și revizuirea procesului privind riscul de credit.

(133) Mai precis, stabilirea prețurilor pentru noile credite va conduce, la data de 31 decembrie 2017, la o creștere pozitivă a ROE de cel puțin […] % pentru fiecare client. Acea politică de stabilire a prețurilor va fi introdusă treptat, începând cu o ROE de […] % pentru fiecare client în 2014 și ajungând la […] % la 31 decembrie 2017.

(134) Îmbunătățirile rezultate pentru politicile de prețuri și cadrul de gestionare a riscurilor din cadrul NLB sunt indicate și necesare pentru introducerea unor politici mai riguroase de creditare pentru noile împrumuturile viitoare și a unei politici mai conservatoare în ceea ce privește provizioanele. Aceste reforme combat punctele slabe ale NLB care au determinat o calitate necorespunzătoare a portofoliului său de credite, un nivel excesiv de credite neperformante și un cost ridicat al creditului. Prin combaterea acestor cauze ale rentabilității scăzute, măsurile contribuie la viabilitatea pe termen lung a NLB.

(135) Planul de restructurare cuprinde, de asemenea, o separare organizațională a activităților principale ale NLB de cele secundare. Reorganizarea băncii va permite NLB să își raționalizeze activitățile principale. Separarea va permite băncii, de asemenea, să aplice o abordare mai specializată în ceea ce privește lichidarea activităților secundare și să își gestioneze activele neperformante astfel încât să asigure o valoarea maximă de recuperare.

(c) Reechilibrarea activității comerciale spre domenii mai puțin riscante

(136) Ca urmare a planului de restructurare, valoarea activelor ponderate în funcție de risc ale NLB va scădea de la 11,1 miliarde EUR la 31 decembrie 2012 la [510] miliarde EUR la 31 decembrie 2017. Reducerea activelor ponderate în funcție de risc, în special în sectoarele cele mai problematice ale băncii, și anume holdingurile financiare, companiile de transport, societățile de construcții, asigură o scădere a riscurilor asociate expunerilor respective în perioada de restructurare.

(137) NLB va transfera către SGAB un portofoliu de credite depreciate cu o valoare de 2,3 miliarde EUR, ceea ce îi va permite să se axeze pe gestionarea creditelor performante, eliberând totodată resursele necesare pentru restructurarea restului de credite neperformante.

(138) Conform strategiei sale viitoare, NLB își va reorienta activitatea spre domenii mai conservatoare, segmentele principale de activitate fiind furnizarea de servicii bancare persoanelor fizice, IMM-urilor și anumitor mari întreprinderi din Slovenia. Această dezvoltare va fi realizată prin intermediul unor cesiuni substanțiale și al reducerii activităților secundare, ceea ce va permite eliberarea resurselor pentru activitățile principale.

(d) Repararea structurii bilanțului

(139) NLB a primit deja injecții de capital din partea statului în martie 2011 și iulie 2012. Datorită celei de a treia recapitalizări, NLB este în măsură să respecte cerințele de capital ale Băncii Sloveniei, ceea ce îi permite să își restabilească viabilitatea.

(140) Valoarea celei de a treia recapitalizări este stabilită în baza necesităților băncii, determinate în urma ECA/SC. După recapitalizare, rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază, în temeiul CRR, va atinge imediat 15 % și un nivel de [10-20] % la 31 decembrie 2017, depășind în mare măsură cerința de capital stabilită de Banca Sloveniei la 9 % rată a fondurilor proprii de nivel 1 de bază în temeiul CRR.

(141) De asemenea, NLB își va curăța bilanțul prin transferarea către SGAB a unui portofoliu important de active neperformante și depreciate.

(142) NLB își va îmbunătăți profilul de finanțare prin reducerea finanțărilor în cadrul grupului acordate filialelor sale, prin cesiunea activităților secundare și prin reorientarea către baza sa istorică de finanțare, și anume depozitele persoanelor fizice. Raportul împrumuturi/depozite se va consolida de la 105 % în 2012 la [70-80] % la 31 decembrie 2017.

(e) Restabilirea rentabilității pe termen lung

(143) Restabilirea rentabilității pe termen lung va rezulta din repoziționarea strategică a băncii asupra activității sale principale de servicii bancare oferite persoanelor fizice, IMM-urilor și anumitor mari întreprinderi din Slovenia, ceea ce va permite băncii să își îndeplinească obiectivele în materie de ROE.

(144) Banca își va îmbunătăți marja dobânzii nete prin asigurarea unui mod adecvat de stabilire a prețurilor pentru noile împrumuturi. Mai precis, stabilirea prețurilor pentru noile împrumuturi va contribui la o ROE pozitivă de cel puțin […] % în 2014, […] % în 2015, […] % în 2016 și […] % în 2017 pentru fiecare client.

(145) De asemenea, NLB va documenta toate deciziile de restructurare. În documentație va include o comparație cu soluții alternative, cum ar fi executarea garanțiilor reale și încetarea angajamentului, pentru a demonstra că a ales soluția care mărește la maximum valoarea actualizată netă a băncii.

(146) În plus, NLB are în vedere aplicarea unui amplu program de reducere a costurilor, care presupune o consolidare semnificativă a spațiilor de desfășurare a activității și a rețelei de sucursale și o reducere de personal, precum și îmbunătățirea eficienței operaționale, prin urmărirea unei politici de atragere a clienților ajustată în funcție de risc și bazată pe rentabilitate și prin optimizarea lichidităților și a altor costuri. În consecință, planul de restructurare prevede o reducere a raportului costuri/venituri la mai puțin de 60 %, comparabil cu nivelurile atinse de bancă înainte de criză. Până la 31 decembrie 2017, NLB va obține o ROE după impozitare de [5-10] % și o rată a fondurilor proprii de nivel 1 de bază conform CRR de [10-20] %. Profitul NLB după impozitare se va ridica la [100-150] milioane EUR în 2017.

(147) Se preconizează o scădere în timp a fluxului deprecierilor, pe măsură ce planul de restructurare este pus în aplicare. Banca va deține un profil de risc de credit mai solid ca urmare a transferului activelor depreciate către SGAB, a angajamentelor legate de gestionarea riscului de credit și a restructurării creditelor neperformante rămase în portofoliile sale, în vederea măririi la maximum a valorii lor actualizate nete în cadrul băncii, precum și ca urmare a altor măsuri de îmbunătățire a cadrului de gestionare a riscurilor.

(148) Prin urmare, Comisia consideră că planul de restructurare poate restabili viabilitatea pe termen lung a NLB.

(ii) Contribuția proprie și repartizarea sarcinilor

(149) În Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, se precizează necesitatea unei contribuții adecvate din partea beneficiarului, pentru a restrânge la minimum ajutorul și pentru a limita denaturările concurenței și riscul moral. În acest scop, în comunicare se prevede (i) limitarea atât a costurilor de restructurare, cât și a valorii ajutorului și (ii) necesitatea unei repartizări maxime a sarcinilor între acționarii existenți și creditorii subordonați.

(150) O repartizare corespunzătoare a sarcinilor va permite, în mod normal, abia după ce pierderile sunt absorbite în capitalul propriu, contribuțiile unor deținători de capitaluri hibride și ale unor deținători de creanțe subordonate. Deținătorii de capitaluri hibride și de creanțe subordonate trebuie să contribuie la reducerea deficitului de capital în cea mai mare măsură posibilă. Aceste contribuții se pot realiza fie sub forma unei conversii în fonduri proprii de nivel 1 de bază (20), fie prin reducerea valorii principale a instrumentelor. În oricare din cazuri, trebuie prevenite ieșirile de capital de la beneficiar către deținătorii unor astfel de titluri de valoare, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere juridic.

(151) Planul de restructurare nu conține elemente care să sugereze că ajutorul depășește mijloacele necesare pentru acoperirea costurilor generate de restabilirea viabilității NLB. Deficitul de capital care trebuie acoperit de cea de a treia recapitalizare a fost determinat pe baza unei ECA/SC. Estimarea injecției de capital se bazează în special pe o evaluare a activelor, din care reiese că nivelul respectiv este necesar și suficient pentru susținerea băncii într-o situație de criză. În urma unei ECA/SC s-a stabilit cu o mai mare certitudine nivelul de capital necesar. Valoarea celei de a treia recapitalizări permite băncii să îndeplinească cerințele de capital impuse de autoritățile de reglementare, precum și așteptările pieței. În plus, va fi introdus un mecanism de rambursare a capitalului pentru a preveni acumularea de capital în exces în NLB, conform căruia NLB va trebui să plătească dividende pentru anii fiscali 2015, 2016 și 2017, calculate din procentajul în creștere al unui eventual exces de capital. Prin mecanismul de rambursare a capitalului se asigură faptul că existența unui exces de capital peste cerința minimă de capital impusă de autoritățile de reglementare nu va permite băncii să încheie noi contracte înainte de a rambursa statul.

(152) Fără a aduce atingere interdicției de plată a dividendelor, pentru a permite NLB d.d. să obțină dividende de la filialele sale și să evite acumularea de lichidități în cadrul lor, acestea sunt autorizate să plătească dividende. Aceste societăți pot efectua plata dividendelor dacă NLB d.d. este, direct sau indirect, acționarul majoritar și dacă toți acționarii externi dețin împreună mai puțin de [10-20] % din acțiuni și drepturile de vot în societatea respectivă. Comisia consideră că posibilitatea ca filialele să efectueze astfel de plăți de dividende către NLB d.d. contribuie la menținerea valorii ajutorului la minimul necesară, va permite un grad de flexibilitate corespunzător pentru gestionarea eficientă a capitalului consolidat și a lichidităților NLB și va facilita rambursarea ajutorului. Faptul că, în urma acestei posibilități, o mică parte din acționarii filialelor vor primi, de asemenea, o parte din dividende reprezintă un efect de propagare proporțional în comparație cu beneficiile respective, având în vedere, în special cuantumul relativ redus al dividendelor care s-ar plăti în cele din urmă tuturor acționarilor cu excepția NLB d.d. și care nu va depăși o zecime din cuantumul dividendelor plătite în cele din urmă NLB d.d.

(153) În primul rând, angajamentele în ceea ce privește repartizarea sarcinilor acționarilor și a deținătorilor de creanțe subordonate respectă Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

(154) În această privință, Slovenia s-a angajat că, înaintea acordării oricărui ajutor de stat către NLB (și anume cea de a treia recapitalizare și transferul activelor depreciate către SGAB), NLB va reduce în totalitate valoarea capitalurilor proprii și a creanțelor subordonate restante, astfel încât să asigure respectarea cerințelor din Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. Comisia constată cu satisfacție că deținătorii de creanțe subordonate își realizează contribuția în cea mai mare măsură posibilă, asigurând astfel repartizarea adecvată a sarcinilor. Injecțiile de capital din partea statului vor avea loc abia după ce creanțele subordonate vor fi complet șterse. Prin această ordine se asigură faptul că toți deținătorii de creanțe subordonate trebuie să contribuie pe deplin la costurile de restructurare a băncii înainte ca statul să intervină. Astfel, statul va deține 100 % din acțiunile băncii după a treia recapitalizare, față de 33,1 % înainte de prima injecție de capital de stat.

(155) În al doilea rând, la punctul 24 din Comunicarea privind restructurarea se prevede că o remunerație adecvată a capitalului de stat reprezintă, de asemenea, un mijloc de repartizare a sarcinilor.

(156) În ceea ce privește prima și a doua recapitalizare, Comisia constată că acestea s-au realizat la prețuri compatibile cu principiile de repartizare a sarcinilor (21). În ceea ce privește a treia recapitalizare inclusă în planul de restructurare, statul va deține 100 % din bancă după recapitalizare, mărind astfel la maximum repartizarea sarcinilor. De asemenea, Comisia a stabilit deja că transferul activelor depreciate către SGAB este remunerat în mod corespunzător.

(157) În al treilea rând, în ceea ce privește acoperirea prin măsuri interne a costurilor de restructurare rezultate din planul de restructurare, NLB va întreprinde măsuri de reducere a costurilor care vor avea ca rezultat o scădere a cheltuielilor de exploatare de la 368 de milioane EUR la 31 decembrie 2012 la [250-300] milioane EUR la 31 decembrie 2017 într-un scenariu de bază. Planul de restructurare mai cuprinde o cesiune de cel puțin [80-90] % din activitățile nebancare ale băncii. În plus, este introdus un mecanism de rambursare a capitalului care permite plata dividendelor către stat pentru anii fiscali 2015, 2016 și 2017 până la o limită maximă fără a pune în pericol cerințele de capital impuse băncii de către autoritățile de reglementare.

(158) În al patrulea rând, pe lângă aceste măsuri structurale, Slovenia s-a angajat, de asemenea, să respecte o interdicție de plată a cupoanelor, o interdicție de achiziții și o interdicție de publicitate și practici comerciale agresive.

(159) Comisia constată că angajamentul de a nu plăti cupoane nu se aplică în cazul instrumentelor de capital nou emise, cu condiția ca nicio plată de cupoane pentru respectivele instrumente nou emise să nu creeze vreo obligație legală de plată de cupoane pentru valorile mobiliare ale NLB existente în momentul adoptării prezentei decizii (22). Comisia acceptă limitarea interdicției de plată a cupoanelor pentru a permite grupului să mobilizeze capitaluri hibride noi pe piață, în conformitate cu punctul 26 din Comunicarea privind restructurarea. Emiterea de valori mobiliare subordonate după data adoptării prezentei decizii va permite băncii să atragă finanțare suplimentară și capital hibrid fără a declanșa plata cupoanelor pentru valorile mobiliare existente, în special pentru creanțele subordonate existente. În temeiul interdicției de plată a cupoanelor, banca va fi, prin urmare, în măsură să emită un capital suplimentar de nivel 1 de bază, în conformitate cu CRR, care ar putea reduce capitalul de care are nevoie sub formă de capitaluri proprii. În această privință, trebuie reamintit caracterul opțional al cupoanelor, precum și faptul că acestea nu pot fi obligatorii pentru ca instrumentelor de datorie să fie considerate capital de nivel 1 de bază în temeiul CRR. În cele din urmă, în cazul de față se poate constata de asemenea că, în urma reducerii în totalitate a valorii capitalurilor proprii ale NLB și a creanțelor subordonate restante, nu va mai exista în cadrul băncii niciun capital propriu și nicio creanță subordonată. Restrângerea interdicției de plată a cupoanelor nu subminează efectul util al unei astfel de interdicții, prin prisma Comunicării privind restructurarea, deoarece angajamentul oferit de NLB, potrivit căruia plata cupoanelor pentru instrumente noi nu va genera nicio obligație juridică de plată de cupoane pentru valori mobiliare existente ale NLB, va preveni ieșire de capital inutilă.

(160) În consecință, repartizarea sarcinilor în ceea ce privește capitalul propriu, deținătorii de capitaluri hibride și deținătorii de creanțe subordonate, reducerile de cheltuieli, cesiunile și o remunerație adecvată pentru ajutor reprezintă o contribuție proprie suficientă din partea NLB la costurile restructurării sale.

(161) Din aceste motive, Comisia concluzionează că planul de restructurare prevede o contribuție proprie și o repartizare a sarcinilor adecvate.

(iii) Măsuri de limitare a denaturărilor concurenței

(162) În sfârșit, în secțiunea 4 din Comunicarea privind restructurarea se precizează că este necesar ca planul de restructurare să includă măsuri de limitare a denaturărilor concurenței. Aceste măsuri ar trebui să fie special concepute pentru limitarea denaturărilor pe piețele pe care banca beneficiară își desfășoară activitatea după restructurare. Natura și forma unor astfel de măsuri depind de două criterii: în primul rând, valoarea ajutorului și condițiile și circumstanțele în care a fost acordat ajutorul și, în al doilea rând, caracteristicile piețelor pe care va opera beneficiarul. În plus, Comisia trebuie să țină cont de amploarea contribuției proprii a beneficiarului și de repartizarea sarcinilor în cursul perioadei de restructurare.

(163) NLB a primit ajutor de stat sub forma unor injecții de capital și a unor măsuri având ca obiect activele depreciate care s-a ridicat la 2,321 miliarde EUR, echivalentul a 20 % din activele ponderate în funcție de risc (23) ale NLB. Remunerația corespunzătoare a ajutorului și necesitatea punerii în aplicare a unor măsuri de limitare a posibilelor denaturări ale concurenței sunt necesare, în special având în vedere valoarea relativ ridicată a ajutorului.

(164) O primă măsură care va limita denaturările concurenței constă în cesiunea participațiilor deținute de NLB în […]. Cesiunea […] va reduce cota de piață a NLB […]. Cesiunea […] NLB va contribui, de asemenea, la limitarea cotei de piață a NLB și la deschiderea pieței pentru concurenți.

(165) Scăderea prezenței pe piață a NLB în segmentul împrumuturilor pentru marile sectoare reprezentate de construcții, transporturi și holdinguri financiare se realizează datorită limitărilor anuale impuse activelor ponderate în funcție de risc în sectoarele respective.

(166) În plus, NLB va întrerupe activitățile de leasing, factoring, forfetare precum și activitățile secundare în Slovenia și în străinătate, contribuind astfel și mai mult la limitarea posibilului efect de propagare al ajutorului de stat primit spre alte activități decât activitatea sa bancară principală.

(167) NLB își va continua operațiunile în condiții de limitare a denaturării concurenței. În calitate de bancă monoline cu politici îmbunătățire de gestionare a riscurilor și de guvernanță, cu o cu politică de creditare mai eficientă și cu o politică de prețuri consolidată, care asigură o ROE de [10-20] % în cazul creditelor noi la 31 decembrie 2017, banca se va abține de la acordarea unor condiții extrem de avantajoase clienților săi. Aceste elemente contribuie la viabilitatea NLB și, în același timp, limitează denaturările concurenței.

(168) Slovenia s-a angajat să respecte o interdicție de achiziții, asigurându-se că NLB nu va folosi ajutorul obținut de la stat pentru achiziționarea de noi activități comerciale. În plus, a fost introdus un mecanism de rambursare a capitalului care permite NLB să plătească statului dividende pentru anii fiscali 2015, 2016 și 2017 până la o limită maximă fără a periclita cerințele de capital impuse băncii de autoritățile de reglementare. Prin mecanismul de rambursare a capitalului se asigură faptul că existența unui exces de capital peste cerința minimă de capital impusă de autoritățile de reglementare nu va permite băncii să încheie noi contracte înainte de a rambursa statul.

(169) În plus față de aceste măsuri structurale, Slovenia s-a angajat, de asemenea, la o serie de constrângeri comportamentale menite să prevină denaturările concurenței. Comisia salută interdicția de publicitate și practici comerciale agresive, prin care NLB este împiedicată să folosească ajutorul pentru un comportament anticoncurențial pe piață.

(170) Ținând cont de existența unei combinații de măsuri și angajamente, există suficiente garanții de limitare a denaturărilor potențiale ale concurenței având în vedere valoarea ajutorului acordat NLB.

8.2.4. Monitorizarea planului de restructurare

(171) În conformitate cu secțiunea 5 din Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată de Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, trebuie prezentate o serie rapoarte periodice pentru a permite Comisiei să verifice dacă planul de restructurare este pus în aplicare în mod corespunzător. Slovenia va numi un mandatar însărcinat cu monitorizarea care va furniza Comisiei rapoarte semestriale de monitorizare.

(172) Pentru a asigura o punere în aplicare corespunzătoare a planului de restructurare pe toată durata acestuia, autoritățile slovene vor lua toate măsurile necesare pentru a se asigura că NLB respectă angajamentele enumerate în lista termenilor și condițiilor de principiu.

(173) În plus, punerea corectă în aplicare a planului de restructurare și respectarea deplină și corectă a tuturor angajamentelor cuprinse în lista termenilor și condițiilor de principiu din anexa la prezenta decizie vor fi monitorizate permanent de către un mandatar independent însărcinat cu monitorizarea, calificat în mod corespunzător. Mandatarul însărcinat cu monitorizarea va avea acces nerestricționat la toate informațiile necesare pentru a monitoriza punerea în aplicare a deciziei. Comisia sau mandatarul însărcinat cu monitorizarea poate solicita NLB explicații și clarificări. Slovenia și NLB trebuie să coopereze pe deplin cu Comisia și cu mandatarul însărcinat cu monitorizarea cu privire la toate solicitările de informații legate de monitorizare.

8.2.5. Concluzia și închiderea procedurii de verificare a planului de restructurare

(174) Comisia constată că planul de restructurare prezentat de Slovenia abordează în mod corespunzător problema viabilității (aici intrând și guvernanța corporativă), a repartizării sarcinilor și a denaturării concurenței, corespunzând astfel cerințelor din Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013.

(175) Sunt îndepărtate astfel îndoielile exprimate de Comisie cu privire la compatibilitatea planului de restructurare și prezentate în decizia privind a doua salvare și inițierea procedurii.

9. CONCLUZIE

(176) Comisia concluzionează că prima, a doua și a treia recapitalizare a NLB de către stat precum și transferul activelor depreciate către SGAB reprezintă un ajutor de restructurare în favoarea NLB.

(177) Comisia concluzionează că măsurile de restructurare compuse din prima, a doua și a treia recapitalizare și din transferul activelor depreciate către SGAB au capacitatea de a permite băncii să își restabilească viabilitatea pe termen lung, sunt suficiente în ceea ce privește repartizarea sarcinilor și sunt adecvate și proporționale pentru a compensa efectele de denaturare a pieței produse de măsurile de ajutor în cauză. Prin urmare, Comisia consideră că planul de restructurare prezentat îndeplinește criteriile expuse în Comunicarea privind restructurarea, astfel cum a fost completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013, și în Comunicarea privind activele depreciate, astfel cum a fost adaptată și completată prin Comunicarea privind sectorul bancar din 2013. Se poate considera, prin urmare, că măsurile de restructurare sunt compatibile cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. Prima, a doua și a treia recapitalizare precum și transferul activelor depreciate către SGAB pot fi astfel aprobate în conformitate cu planul de restructurare,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de restructurare acordat băncii NLB de către Republica Slovenia și compus dintr-o primă recapitalizare în valoare de 250 de milioane EUR, o a doua recapitalizare în valoare de 382,9 milioane EUR, o a treia recapitalizare în valoare de 1 558 de milioane EUR și din transferul activelor depreciate către SGAB, cu un element de ajutor în valoare de 130 de milioane EUR, constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Luând în considerare planul de restructurare și angajamentele stabilite în anexă, ajutorul de restructurare este compatibil cu piața internă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Slovenia.

Adoptată la Bruxelles, 18 decembrie 2013. Pentru Comisie Joaquín ALMUNIA Vicepreședinte

(1) Decizia Comisiei în cazul SA. 34937 (2012/C) (ex 2012/N) A doua recapitalizare a NLB și SA. 33229 (2012/C) (ex 2011/N) Restructurarea NLB — Slovenia (JO C 361, 22.11.2012, p. 18).

(2) Decizia Comisiei în cazul SA. 32261 (11/N) Recapitalizarea de salvare în favoarea NLB (JO C 189, 29.6.2011, p. 2).

(3) A se vedea nota de subsol 1.

(4) Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

(5) Acest deficit de capital este una dintre consecințele transferului de active către societatea de gestionare a activelor bancare, deținută de stat (denumită în continuare „SGAB”).

(6) A se vedea descrierea detaliată din considerentele 16-22 din decizia privind prima salvare.

(7) A se vedea detaliile complete din considerentele 23-31 și a decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii.

(8) Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

(9) Comunicarea Comisiei privind aplicarea, de la 1 august 2013, a normelor privind ajutoarele de stat pentru măsurile de sprijin în favoarea băncilor în contextul crizei financiare („Comunicarea privind sectorul bancar”) (JO C 216, 30.7.2013, p. 1).

(10) Informații confidențiale.

(11) De exemplu, prin utilizarea prețului teoretic după emiterea unor noi drepturi (denumit în continuare „TERP”).

(12) Previziunile financiare ale NLB incluse în planul de restructurare nu iau în considerare efectele mecanismului de rambursare a capitalului.

(13) Comunicarea Comisiei privind tratarea activelor depreciate în sectorul bancar comunitar (JO C 72, 26.3.2009, p. 1).

(14) A se vedea considerentele 91-104 din decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii din 2 iulie 2012.

(15) A se vedea considerentul 97 din decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii din 2 iulie 2012.

(16) Comunicarea Comisiei din 23 iulie 2009 privind restabilirea viabilității și evaluarea măsurilor de restructurare luate în sectorul financiar, în contextul crizei actuale, în conformitate cu normelor privind ajutoarele de stat (JO C 195, 19.8.2009, p. 9).

(17) A se vedea considerentele 34-41 din decizia privind prima salvare și considerentele 61-66 din decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii.

(18) Comunicarea Comisiei intitulată „Aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale” („Comunicarea privind sectorul bancar din 2008”) (JO C 270, 25.10.2008, p. 8), Comunicarea Comisiei intitulată „Recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crize financiare: limitarea ajutorului la minimul necesar și garanții împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței” („Comunicarea privind recapitalizarea”) (JO C 10, 15.1.2009, p. 2), Comunicarea privind activele depreciate, Comunicarea privind restructurarea; Comunicarea Comisiei privind aplicarea, de la 1 ianuarie 2011, a normelor privind ajutorul de stat pentru a sprijini măsurile în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare („Comunicarea de prelungire din 2010”) (JO C 329, 7.12.2010, p. 7), și Comunicarea Comisiei privind aplicarea, începând cu 1 ianuarie 2012, a normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor de sprijin în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare („Comunicarea de prelungire din 2011”) (JO C 356, 6.12.2011, p. 7).

(19) A se vedea, de exemplu, Recapitalizarea de salvare în favoarea NLB SA.32261 (11/N); A doua recapitalizare a NLB și Restructurarea NLB SA.34937 (2011/N) SA.33229 (2012/N); Recapitalizarea NKBM SA.35709 (JO C 162, 7.6.2013, p. 5).

(20) Conform definiției de la articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

(21) A se vedea considerentele 50-63 din decizia privind prima salvare și considerentele 73-88 din decizia privind a doua salvare și de inițiere a procedurii.

(22) Alte decizii fac referire la angajamente asemănătoare: a se vedea considerentul 218 din Decizia Comisiei în cazul Restructurarea Royal Bank of Scotland și participarea la schema de protejare a activelor C(2009) 10112 final (JO C 119, 7.5.2010, p. 1) și considerentul 165 din Decizia Comisiei în cazul Restructurarea Lloyds Banking Group C(2009) 9087 final (JO C 46, 24.2.2010, p. 2).

(23) APR începând cu decembrie 2012