ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(87)

Articolul 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 prevede o perioadă de tranziție în cursul căreia articolul 35 sau 36 din regulamentul respectiv nu s-ar aplica CPC-urilor sau locurilor de tranzacționare care au solicitat autorității lor competente să beneficieze de dispozițiile tranzitorii în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă. Perioada de tranziție în care un loc de tranzacționare sau o CPC poate fi scutită de către autoritatea sa competentă națională, în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă, de la aplicarea articolului 35 și 36 din regulamentul respectiv a expirat la 3 iulie 2020. Contextul actual al pieței, marcat de un grad ridicat de incertitudine și volatilitate ca urmare a pandemiei de COVID-19, are un impact negativ asupra CPC-urilor și asupra locurilor de tranzacționare prin creșterea riscurilor lor operaționale. Aceste riscuri sporite, combinate cu capacitatea limitată de evaluare a cererilor de acces și de gestionare a migrației fluxurilor de tranzacții, ar putea afecta buna funcționare a piețelor sau stabilitatea financiară. În plus, regulamentul respectiv prevede un nou regim al instrumentelor financiare derivate tranzacționate la bursă privind accesul la infrastructurile de piață critice, care urmărește să asigure un mai bun echilibru între concurența în rândul infrastructurilor respective și necesitatea menținerii integrității lor operaționale. Prin urmare, deși respectivul regulament urmărește să creeze o piață competitivă pentru infrastructurile financiare, operatorii economici nu ar trebui să se aștepte ca normele și prioritățile existente să fie menținute atunci când circumstanțele economice se schimbă, în special în urma unei crize economice majore. Acest lucru este valabil în special într-un domeniu în care interacțiunea dintre infrastructuri de piață critice precum infrastructurile de tranzacționare și de compensare necesită un nivel excepțional de reziliență operațională, întrucât eventualele intrări în dificultate ale unor astfel de infrastructuri critice ar prezenta un risc ridicat la adresa stabilității financiare. Ca urmare a pandemiei COVID-19, data punerii în aplicare a noului regim de acces deschis pentru locurile de tranzacționare și CPC-urile care oferă servicii de tranzacționare și de compensare în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă este amânată cu un an, până la 3 iulie 2021.
5.

Organisme de control Număr de cod Denumire Adresa de internet JP-BIO-001 Hyogo prefectural Organic Agriculture Society, HOAS www.hyoyuken.org JP-BIO-002 AFAS Certification Center Co., Ltd www.afasseq.com JP-BIO-003 NPO Kagoshima Organic Agriculture Association www.koaa.or.jp JP-BIO-004 Center of Japan Organic Farmers Group www.yu-ki.or.jp JP-BIO-005 Japan Organic & Natural Foods Association http://jona-japan.org/english/ JP-BIO-006 Ecocert Japan Limited www.ecocert.co.jp JP-BIO-007 Bureau Veritas Japan Co., Ltd http://certification.bureauveritas.jp/cer-business/jas/nintei_list.html JP-BIO-008 OCIA Japan www.ocia-jp.com JP-BIO-009 Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd http://www.omicnet.com/omicnet/services-en/organic-certification-en.html JP-BIO-010 Organic Farming Promotion Association http://yusuikyo.web.fc2.com/ JP-BIO-011 ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification www.axis-asac.net JP-BIO-012 Environmentally Friendly Rice Network www.epfnetwork.org/okome JP-BIO-013 Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center www.d-b.ne.jp/oitayuki JP-BIO-014 AINOU www.ainou.or.jp/ainohtm/disclosure/nintei-kouhyou.htm JP-BIO-015 SGS Japan Incorporation www.jp.sgs.com/ja/home_jp_v2.htm JP-BIO-016 Ehime Organic Agricultural Association http://eoaa.sakura.ne.jp/ JP-BIO-017 Center for Eco-design Certification Co. Ltd http://www.eco-de.co.jp/list.html JP-BIO-018 Organic Certification Association http://yuukinin.org/index.html JP-BIO-020 Hiroshima Environment and Health Association https://www.kanhokyo.or.jp/ JP-BIO-021 ACCIS Inc. https://www.accis.jp/ JP-BIO-022 Organic Certification Organization Co. Ltd www.oco45.net JP-BIO-023 Rice Research Organic Food Institute https://rrofi.jp/ JP-BIO-024 Aya town miyazaki, Japan http://www.town.aya.miyazaki.jp/ayatown/organicfarming/index.html JP-BIO-025 Tokushima Organic Certified Association http://www.tokukaigi.or.jp/yuuki/ JP-BIO-027 NPO Kumamoto Organic Agriculture Association http://www.kumayuken.org/ JP-BIO-028 Hokkaido Organic Promoters Association http://www.hosk.jp/CCP.html JP-BIO-029 Association of organic agriculture certification Kochi corporation NPO http://www8.ocn.ne.jp/~koaa/jisseki.html JP-BIO-031 Wakayama Organic Certified Association https://woca.jpn.org/w/ JP-BIO-032 Shimane Organic Agriculture Association www.shimane-yuki.or.jp/index.html JP-BIO-034 International Nature Farming Research Center http://www.infrc.or.jp/ JP-BIO-035 Organic Certification Center www.organic-cert.or.jp JP-BIO-036 Japan Food Research Laboratories http://www.jfrl.or.jp/jas.html JP-BIO-037 Leafearth Company http://www.leafearth.jp/ JP-BIO-038 Akatonbo http://www.akatonbo.or.jp/ JP-BIO-039 Japan Grain Inspection Association http://www.kokken.or.jp/ JP-BIO-040 Okayama Agriculture Development Institute http://www.nokaiken.or.jp JP-BIO-041 Japan Agricultural Standard Certification Alliance http://jascert.or.jp/
(10)

Contextul global de acțiune este încercarea de a realiza o ordine globală bazată pe norme și pe valori, al cărei principiu fundamental să fie multilateralismul și în centrul căreia să se afle ONU. Agenda 2030, împreună cu Acordul de la Paris adoptat sub egida Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (18) („Acordul de la Paris”) și cu Agenda de acțiune de la Addis Abeba din cadrul celei de a treia Conferințe internaționale privind finanțarea pentru dezvoltare („Agenda de acțiune de la Addis Abeba”), reprezintă răspunsul comunității internaționale la provocările și tendințele globale în materie de dezvoltare durabilă. Agenda 2030, care are în centrul ei ODD, constituie un cadru transformator pentru eradicarea sărăciei și realizarea dezvoltării durabile la nivel mondial. Agenda 2030 are aplicabilitate universală, oferind un cadru comun de acțiune cuprinzător care se aplică Uniunii, statelor sale membre și partenerilor săi. Aceasta asigură un echilibru între dimensiunile economică, socială și de mediu ale dezvoltării durabile, recunoscând corelațiile esențiale dintre obiectivele și țintele acesteia. Agenda 2030 are obiectivul de a nu lăsa pe nimeni în urmă și urmărește să ajungă în primul rând la cei mai afectați. Punerea în aplicare a Agendei 2030 s-ar face în strânsă coordonare cu celelalte angajamente internaționale relevante ale Uniunii. Acțiunile sprijinite în temeiul instrumentului ar trebui să fie ghidate de principiile și obiectivele stabilite în Agenda 2030, în Acordul de la Paris și în Agenda de acțiune de la Addis Abeba și ar trebui să contribuie la realizarea ODD. O atenție deosebită ar trebui să se acorde corelațiilor dintre diversele ODD și acțiunilor integrate care pot genera beneficii conexe și pot îndeplini mai multe obiective în mod coerent, fără a le submina pe altele.
Articolul 6

Desemnarea centrelor naționale de coordonare

(5) Centrul național de coordonare reprezintă o entitate din sectorul public sau o entitate deținută majoritar de statul membru, care îndeplinește funcții administrative publice în temeiul dreptului intern, inclusiv prin delegare, și care are capacitatea de a sprijini Centrul de competențe și rețeaua în îndeplinirea misiunii lor prevăzute la articolul 3 din prezentul regulament. Acesta fie are expertiză de cercetare și tehnologică în materie de securitate cibernetică, fie are acces la astfel de expertiză. Acesta are capacitatea de a se implica efectiv și de a-și coordona acțiunile cu industria, cu sectorul public, cu comunitatea academică și de cercetare și cu cetățenii, precum și cu autoritățile desemnate în temeiul Directivei (UE) 2016/1148.
2.

„entitate juridică” înseamnă o persoană fizică sau o persoană juridică care este constituită și recunoscută ca atare în temeiul dreptului intern, al dreptului Uniunii sau al dreptului internațional, care are personalitate juridică și care poate să exercite drepturi și să fie supusă unor obligații când acționează în nume propriu, sau o entitate care nu are personalitate juridică, astfel cum este menționată la articolul 197 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul financiar;
24.

„entitate juridică” înseamnă o persoană fizică sau o persoană juridică constituită și recunoscută ca atare în temeiul dreptului intern, al dreptului Uniunii sau al dreptului internațional, care are personalitate juridică și care poate, acționând în nume propriu, să exercite drepturi și să fie supusă unor obligații, sau o entitate care nu are personalitate juridică, astfel cum se menționează la articolul 197 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul financiar;
6.

Directorul are, în special, următoarele atribuții: (a) organizează și gestionează activitățile EIT; (b) sprijină consiliul de conducere și comitetul executiv în activitatea lor, asigură activitatea de secretariat pentru reuniunile lor și le furnizează informațiile necesare exercitării funcțiilor; (c) sprijină consiliul de conducere în pregătirea contribuției EIT la propunerea Comisiei referitoare la ASI; (d) pregătește proiectul de document unic de programare, proiectul de raport anual de activitate consolidat și proiectul de buget anual, pentru a fi transmise consiliului de conducere; (e) pregătește și gestionează procedura de selectare a CCI-urilor și se asigură că diferitele etape ale respectivei proceduri se desfășoară în mod transparent și obiectiv, sub supravegherea consiliului de conducere, și anexează la raportul anual consolidat de activitate menționat la litera (d) un raport detaliat privind procedura de selecție; (f) pregătește, negociază și încheie, cu autorizarea consiliului de conducere, acorduri de parteneriat și acorduri de grant cu CCI-urile; (g) pregătește și negociază memorandumuri de cooperare cu CCI-urile și, sub rezerva aprobării finale de către consiliul de conducere, le încheie în conformitate cu secțiunea 2 punctul 1 litera (a); (h) pregătește, negociază și încheie, cu acordul consiliului de conducere, acorduri de grant cu alte entități juridice; (i) organizează reuniunile forumului părților interesate și ale grupului de reprezentanți ai statelor membre și asigură comunicarea eficace cu acestea, sub supravegherea consiliului de conducere; (j) semnează, cu autorizarea consiliului de conducere, memorandumuri de înțelegere cu state membre, țări asociate sau alte țări terțe cu scopul de a promova EIT la nivel mondial; (k) asigură implementarea unor proceduri eficace de monitorizare și evaluare a performanței CCI-urilor, în conformitate cu secțiunea 2 punctul 1 litera (j), precum și implementarea măsurilor de remediere decise de consiliul de conducere, în conformitate cu articolul 11 alineatul (6); (l) răspunde de aspectele administrative și financiare, conform principiului bunei gestiuni financiare, inclusiv de execuția bugetului EIT, luând în considerare în mod corespunzător recomandările primite din partea funcției de audit intern; (m) prezintă proiectele de conturi anuale și proiectul de bilanț anual funcției de audit intern și, ulterior, consiliului de conducere; (n) asigură îndeplinirea obligațiilor EIT cu privire la contractele și acordurile pe care le încheie, sub supravegherea consiliului de conducere; (o) asigură o comunicare eficientă cu instituțiile Uniunii, sub supravegherea consiliului de conducere; (p) informează GRSM cu privire la rezultatele monitorizării și evaluării și transmite consiliului de conducere avizele GRSM; (q) acționează în interesul EIT, într-un mod independent și transparent, pentru a îndeplini misiunea și obiectivele acestuia, asigurându-i identitatea, autonomia și coerența.
(43)

În absența unei obligații generale pentru furnizorii de servicii de găzduire de a asigura o prezență fizică pe teritoriul Uniunii, ar trebui să fie stabilită cu precizie sub incidența jurisdicției cărui stat membru intră furnizorul de servicii de găzduire care oferă servicii pe teritoriul Uniunii. Ca regulă generală, furnizorul de servicii de găzduire intră sub incidența jurisdicției statului membru în care își are sediul principal sau în care își are reședința sau sediul reprezentantul său legal. Această dispoziție nu ar trebui să aducă atingere normelor privind competența care se aplică ordinelor de eliminare și deciziilor care rezultă din controlul ordinelor de eliminare în temeiul prezentului regulament. Un furnizor de servicii de găzduire care nu are niciun sediu în Uniune și care nu își desemnează un reprezentant legal ar trebui, cu toate acestea, să intre sub jurisdicția oricărui stat membru și orice stat membru ar trebui să-i poată aplica sancțiuni, cu condiția respectării principiului ne bis in idem.
(41)

Sistemul voluntar de servicii în folosul biodiversității și ecosistemului în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări ale Uniunii (BEST) promovează conservarea biodiversității, inclusiv a biodiversității marine, și utilizarea durabilă a serviciilor ecosistemice, inclusiv a abordărilor ecosistemice pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări ale Uniunii. Datorită acțiunii pregătitoare BEST, adoptate în 2011, și programului BEST 2.0 și proiectului BEST RUP care au urmat, BEST a contribuit la sensibilizarea opiniei publice cu privire la importanța ecologică a regiunilor ultraperiferice și a țărilor și teritoriilor de peste mări, precum și cu privire la rolul lor esențial pentru conservarea biodiversității mondiale. Comisia estimează că necesarul de sprijin financiar pentru proiectele din aceste teritorii se ridică la 8 milioane EUR anual. În cadrul declarațiilor ministeriale din 2017 și 2018, țările și teritoriile de peste mări și-au exprimat recunoștința pentru această schemă care acordă mici granturi pentru biodiversitate. Este, prin urmare, adecvat ca programul LIFE să continue să finanțeze micile granturi pentru biodiversitate, inclusiv consolidarea capacităților și acțiunile cu rol catalizator, atât în regiunile ultraperiferice, cât și în țările și teritoriile de peste mări.
(72)

Copernicus ar trebui să valorifice activitățile și realizările în temeiul Regulamentului (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (27) de instituire a programului Uniunii de observare și monitorizare a Pământului (Copernicus), precum și al Regulamentului (UE) nr. 911/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (28), care a instituit programul ce a precedat Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și a stabilit normele de punere în aplicare a operațiunilor sale inițiale, precum și să asigure continuitatea cu aceste activități și să le intensifice, ținând seama de tendințele recente în cercetare, de progresele tehnologice și de inovațiile cu impact asupra domeniului observării Pământului, precum și de evoluțiile în ceea ce privește analiza volumelor mari de date și inteligența artificială și de strategiile și inițiativele legate de acestea de la nivelul Uniunii după cum subliniază Comisia în Cartea sa albă privind inteligența artificială din 19 februarie 2020 intitulată „O abordare europeană axată pe excelență și încredere” și în comunicarea sa din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele”. Pentru dezvoltarea de noi mijloace, Comisia ar trebui să conlucreze îndeaproape cu statele membre, cu ESA, cu Organizația Europeană pentru Exploatarea Sateliților Meteorologici (EUMETSAT) și, după caz, cu alte entități care dețin active spațiale și in situ relevante. Copernicus ar trebui să utilizeze, în cea mai mare măsură posibilă, capacitățile spațiale de observare a Pământului ale statelor membre, ale ESA, ale EUMETSAT, precum și ale altor entități, inclusiv pe cele ale inițiativelor comerciale din Uniune, contribuind astfel și la dezvoltarea unui sector spațial comercial viabil în Europa. Acolo unde fezabil și adecvat, Copernicus ar trebui, de asemenea, să utilizeze și datele disponibile in situ și auxiliare furnizate în principal de statele membre în conformitate cu Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (29). Comisia ar trebui să colaboreze cu statele membre și cu Agenția Europeană de Mediu pentru a asigura accesul la seturile de date in situ pentru Copernicus și utilizarea eficientă a acestora.
1.

„entitate juridică” înseamnă o persoană juridică constituită și recunoscută ca atare în temeiul dreptului Uniunii, al dreptului intern sau al dreptului internațional, care are personalitate juridică și capacitatea de a acționa în nume propriu, de a-și exercita drepturile și de a avea obligații, sau o entitate care nu are personalitate juridică, astfel cum se menționează la articolul 197 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul financiar;
(a)

o defalcare a alocărilor statului membru pentru tipurile de intervenții sub formă de plăți directe după transferurile menționate la alineatul (2) literele (b) și (c), bazată pe alocările financiare indicative per tip de intervenții și per intervenție, specificând, pentru fiecare intervenție, realizările planificate, cuantumurile unitare medii sau uniforme planificate menționate la articolul 102 alineatul (1) și, după caz, cuantumurile unitare planificate maxime sau minime, ori ambele, menționate la articolul 102 alineatul (2). După caz, defalcarea include cuantumul rezervei de drepturi la plată. Se precizează rezultatul total estimat al reducerii plăților, menționat la articolul 17. Ținând seama de utilizarea rezultatului estimat al reducerii plăților, menționat la articolul 17 și la articolul 87 alineatul (3), alocările financiare indicative respective, realizările planificate aferente și cuantumurile unitare medii sau uniforme planificate aferente se stabilesc înainte de reducerea plăților;
(68)

Ar trebui să li se permită statelor membre să stabilească detaliile privind sancțiunile, însă aceste sancțiuni ar trebui să fie proporționale, efective și cu efect de descurajare și nu ar trebui să aducă atingere altor sancțiuni stabilite în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului național. Pentru a asigura proporționalitatea, caracterul efectiv și efectul de descurajare al sancțiunilor, este oportun să se stabilească normele referitoare la aplicarea și calcularea sancțiunilor. Ținând seama de hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene (denumită în continuare „Curtea de Justiție”), în cauza C-361/19 (18), pentru a se asigura corelarea comportamentului fermierului cu sancțiunea, ar trebui să se prevadă, ca regulă generală, că sancțiunea ar trebui să fie calculată pe baza plăților acordate sau care urmează să fie acordate în timpul anului calendaristic în care s-a produs neconformitatea. Cu toate acestea, dacă din cauza naturii constatării nu se poate determina în ce an s-a produs neconformitatea, precum și pentru a asigura eficacitatea sistemului de sancțiuni, este necesar să se prevadă ca, în astfel de cazuri, sancțiunea să fie calculată pe baza plăților acordate sau care urmează să fie acordate în anul calendaristic în care s-a constatat neconformitatea. În vederea asigurării unei abordări eficiente și coerente a statelor membre, este necesar să se prevadă, la nivelul Uniunii, o rată minimă de penalizare în cazul unei neconformități. O astfel de rată minimă ar trebui să fie aplicată de statele membre în funcție de gravitatea, amploarea, persistența sau caracterul repetitiv ale neconformității constatate și de caracterul deliberat al neconformității constatate. Pentru a garanta proporționalitatea sancțiunilor, statele membre ar trebui să dispună că nu se aplică sancțiuni în cazul în care neconformitatea nu are consecințe sau are doar consecințe nesemnificative asupra îndeplinirii obiectivului vizat de standardul sau de cerința în cauză, și să instituie un mecanism de avertizare pentru a se asigura că beneficiarii sunt informați cu privire la neconformitățile constatate și la posibilele măsuri de remediere care trebuie luate.
Articolul 13

Programele statelor membre

(14) În ceea ce privește echipamentele, inclusiv mijloacele de transport, precum și sistemele TIC necesare pentru asigurarea unui control eficace și în condiții de siguranță la frontieră, inclusiv pentru operațiunile de căutare și salvare, și care au fost achiziționate cu sprijinul instrumentului:

(a) statele membre se asigură că standardele stabilite în conformitate cu articolele 16 și 64 din Regulamentul (UE) 2019/1896 sunt respectate atunci când sunt lansate procedurile de achiziționare a echipamentelor și a sistemelor TIC care urmează să fie dezvoltate cu sprijinul instrumentului;

(b) toate echipamentele operaționale de mari dimensiuni pentru managementul frontierelor, cum ar fi mijloacele de transport aeriene și maritime și echipamentele de supraveghere achiziționate de statele membre, se înregistrează în rezerva de echipamente tehnice a Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, în vederea punerii la dispoziție a echipamentelor respective în conformitate cu articolul 64 alineatul (9) din Regulamentul (UE) 2019/1896;

(c) aceste echipamente și sisteme pot fi utilizate de asemenea în următoarele domenii complementare: control vamal, operațiuni maritime cu scopuri multiple, precum și pentru îndeplinirea obiectivelor Fondului pentru securitate internă și ale Fondului pentru azil, migrație și integrare;

(d) pentru a sprijini planificarea coerentă a dezvoltării capacităților poliției de frontieră și gărzii de coastă la nivel european și posibila utilizare a achizițiilor publice comune, statele membre comunică Comisiei, ca parte a obligației de raportare în temeiul articolului 29, planificarea multianuală disponibilă pentru echipamentele care se preconizează că vor fi achiziționate în cadrul instrumentului, iar Comisia transmite respectivele informații Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă.

Echipamentele și sistemele TIC menționate la primul paragraf sunt eligibile pentru sprijin financiar din partea instrumentului numai dacă este îndeplinită cerința prevăzută la primul paragraf litera (a).

În sensul primului paragraf litera (c), echipamentele și sistemele TIC rămân disponibile și gata de a fi trimise pentru activități eficace și sigure de control la frontiere. Utilizarea echipamentelor în domeniile complementare menționate la primul paragraf litera (c) nu depășește 30 % din perioada totală de utilizare a echipamentului respectiv. Sistemele TIC dezvoltate în sensul primului paragraf litera (c) furnizează date și servicii sistemelor de management al frontierelor la nivel național sau la nivelul Uniunii. Statele membre informează Comisia, în raportul anual privind performanța, cu privire la utilizarea multiplă astfel cum se menționează la primul paragraf litera (c) și cu privire la locul de trimitere a echipamentelor și sistemelor TIC multifuncționale.
1.

„învățare pe tot parcursul vieții” înseamnă învățare sub toate formele sale, și anume formală, nonformală și informală, care are loc în orice etapă a vieții și are ca rezultat o îmbunătățire sau o actualizare a cunoștințelor, a aptitudinilor, a competențelor și a atitudinilor sau a participării în societate dintr-o perspectivă personală, civică, culturală, socială sau legată de ocuparea forței de muncă, inclusiv asigurarea unor servicii de consiliere și orientare, inclusiv educația și îngrijirea timpurie, educația generală, educația și formarea profesională, învățământul superior, educația adulților, activitățile pentru tineret și alte cadre de învățare din afara celor educaționale și de formare formale și promovează, de regulă, cooperarea transsectorială și parcursurile de învățare flexibile;