ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
9.

„tratament neuniform al elementelor hibride” înseamnă o situație apărută între un contribuabil dintr-un stat membru și o întreprindere asociată dintr-un alt stat membru sau un acord structurat între părți din diferite state membre, în care următorul rezultat se datorează diferențelor de caracterizare juridică a unui instrument financiar sau a unei entități financiare: (a) are loc deducerea aceleiași plăți sau a acelorași cheltuieli sau pierderi atât în statul membru în care își are originea plata, sunt suportate cheltuielile sau sunt suferite pierderile, cât și într-un alt stat membru (denumită în continuare „dublă deducere”); sau (b) are loc deducerea unei plăți în statul membru în care își are originea plata, fără o includere corespunzătoare a aceleiași plăți, în scopuri fiscale, în baza impozabilă a celuilalt stat membru (denumită în continuare „deducere fără includere în baza impozabilă a unui alt stat membru”).
3.

Articolul 4 se modifică după cum urmează: (a) alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: „(3) Alineatul (1) se aplică dispozitivelor medicale și instrumentelor de monitorizare și control introduse pe piață începând cu 22 iulie 2014, dispozitivelor medicale de diagnostic in vitro introduse pe piață începând cu 22 iulie 2016, instrumentelor industriale de monitorizare și control introduse pe piață începând cu 22 iulie 2017 și tuturor celorlalte EEE care nu intrau sub incidența Directivei 2002/95/CE și care sunt introduse pe piață începând cu 22 iulie 2019.”; (b) la alineatul (4) se introduce următoarea literă: „(ea) toate celelalte EEE care nu intrau sub incidența Directivei 2002/95/CE și care sunt introduse pe piață înainte de 22 iulie 2019;”; (c) alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text: „(5) Cu condiția ca reutilizarea să aibă loc în cadrul unor sisteme controlabile de returnare în circuit închis între întreprinderi, iar consumatorul să fie informat cu privire la reutilizarea pieselor de schimb, alineatul (1) nu se aplică pieselor de schimb reutilizate: (a) recuperate din EEE introduse pe piață înainte de 1 iulie 2006 și utilizate în EEE introduse pe piață înainte de 1 iulie 2016; (b) recuperate din dispozitivele medicale sau instrumentele de monitorizare și control introduse pe piață înainte de 22 iulie 2014 și utilizate în EEE introduse pe piață înainte de 22 iulie 2024; (c) recuperate din dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro introduse pe piață înainte de 22 iulie 2016 și utilizate în EEE introduse pe piață înainte de 22 iulie 2026; (d) recuperate din instrumentele industriale de monitorizare și control introduse pe piață înainte de 22 iulie 2017 și utilizate în EEE introduse pe piață înainte de 22 iulie 2027; (e) recuperate din toate celelalte EEE care nu intrau sub incidența Directivei 2002/95/CE și care au fost introduse pe piață înainte de 22 iulie 2019 și utilizate în EEE introduse pe piață înainte de 22 iulie 2029.”
(4)

Întrucât Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival, Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckermann și Kotthoff) Davis et al., Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. și viroidul tuberculilor fusiformi ai cartofului prezintă riscul fitosanitar cel mai important pentru semințele menționate și ținând seama de analiza riscurilor legate de organismele dăunătoare efectuată de Autoritatea pentru Siguranța Alimentelor și a Produselor de Consum din Țările de Jos (Netherlands Food and Consumer Product Safety Authority) în 2015 (2), este oportun să se stipuleze că fie semințele menționate ar trebui să provină din zone cunoscute a fi indemne de organismele respective, fie semințele menționate și locurile de producție a acestora ar trebui să facă obiectul unor cerințe specifice.
2.

„persoană beneficiară” înseamnă, indiferent de orice alte dizabilități, o persoană care: (a) este nevăzătoare; (b) are deficiențe de vedere ce nu pot fi corectate pentru a obține o funcție vizuală echivalentă în esență cu cea a unei persoane fără astfel de deficiențe și care, drept urmare, nu poate citi opere tipărite în aceeași măsură, în esență, ca o persoană care nu este afectată de o astfel de deficiență; (c) are un handicap de percepție sau dificultăți de citire și, în consecință, nu poate să citească opere imprimate în aceeași măsură, în esență, ca o persoană care nu suferă de un astfel de handicap; sau (d) suferă de un handicap fizic ce o împiedică să țină în mână ori să manipuleze o carte sau să își concentreze privirea ori să își miște ochii într-o măsură care ar fi acceptabilă în mod obișnuit pentru citire;
(3)

Deoarece copiii sunt expuși la plumb și din alte surse în afara jucăriilor, acestora din urmă ar trebui să le fie alocat doar un anumit procent din valoarea toxicologică de referință. În avizul său privind „Assessment of the bioavailability of certain elements in toys”, adoptat la 22 iunie 2004, Comitetul științific pentru toxicitate, ecotoxicitate și mediu a recomandat limitarea la 10 % a contribuției maxime a jucăriilor la doza maximă tolerabilă de plumb. În avizul său privind „Evaluarea limitelor de migrare pentru elemente chimice din jucării”, adoptat la 1 iulie 2010, Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului (CSRSM) a fost de acord cu abordarea conform căreia absorbția din jucării a plumbului nu ar trebui să depășească 10 % dintr-o valoare de referință bazată pe date toxicologice. În plus, dat fiind că plumbul este considerat deosebit de toxic, Directiva 2009/48/CE a stabilit pentru acest element limite la jumătate din nivelul considerat sigur în conformitate cu criteriile comitetului științific competent, pentru a garanta prezența în jucării doar a unor urme de plumb compatibile cu bunele practici de producție. În consecință, limitele pentru plumb au fost stabilite în respectiva directivă la 5 % din doza zilnică tolerabilă, determinate ca migrare a plumbului din jucării.
—

Irlanda: cuideachta phoiblí faoi theorainn scaireanna/public company limited by shares; cuideachta phoiblí faoi theorainn ráthaíochta agus a bhfuil scairchaipiteal aici/public company limited by guarantee and having a share capital;
(b)

certificatul medical este valabil pentru o perioadă de maximum doi ani, cu excepția cazului în care pescarul are sub 18 ani, caz în care perioada maximă de valabilitate este de un an;
3.

Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 4 Clasificarea zonelor maritime și a claselor de nave de pasageri (1) Zonele maritime se împart în următoarele categorii: «Zona A» înseamnă o zonă maritimă în afara zonelor B, C și D. «Zona B» înseamnă o zonă maritimă ale cărei coordonate geografice nu depășesc, în niciun punct, 20 de mile de la linia țărmului, corespunzătoare înălțimii medii a fluxului, dar care se află în afara zonelor C și D. «Zona C» înseamnă o zonă maritimă ale cărei coordonate geografice nu depășesc, în niciun punct, 5 mile de la linia țărmului, corespunzătoare înălțimii medii a fluxului, dar în afara zonei maritime D, dacă există. În plus, probabilitatea ca înălțimea semnificativă a valului să depășească 2,5 metri este mai mică de 10 % într-o perioadă de un an, în cazul operării pe tot parcursul anului, sau într-o perioadă specifică, în cazul operării sezoniere, precum operarea pe perioada verii. «Zona D» înseamnă o zonă maritimă ale cărei coordonate geografice nu depășesc, în niciun punct, 3 mile de la linia țărmului, corespunzătoare înălțimii medii a fluxului. În plus, probabilitatea ca înălțimea semnificativă a valului să depășească 1,5 metri este mai mică de 10 % într-o perioadă de un an, în cazul operării pe tot parcursul anului, sau într-o perioadă specifică, în cazul operării sezoniere, precum operarea pe perioada verii. (2) Fiecare stat membru: (a) stabilește și actualizează, atunci când este necesar, o listă conținând zonele maritime aflate sub jurisdicția sa; (b) stabilește marginea interioară a zonei maritime celei mai apropiate de linia țărmului său; (c) publică lista într-o bază de date publică disponibilă pe site-ul web al autorității maritime competente; (d) informează Comisia cu privire la locul în care sunt publicate aceste informații și atunci când se aduc modificări listei. (3) Prin derogare de la obligația de a stabili o listă a zonelor maritime, Grecia poate stabili și actualizează, atunci când este necesar, o listă a culoarelor maritime, care să acopere culoarele maritime din Grecia utilizând criteriile corespunzătoare pentru categoriile care figurează la alineatul (1). (4) Navele de pasageri se împart în următoarele clase, în funcție de zona maritimă în care pot opera: «Clasa A» înseamnă o navă de pasageri angajată în curse interne în zonele A, B, C și D. «Clasa B» înseamnă o navă de pasageri angajată în curse interne în zonele B, C și D. «Clasa C» înseamnă o navă de pasageri angajată în curse interne în zonele C și D. «Clasa D» înseamnă o navă de pasageri angajată în curse interne în zona D. (5) În ceea ce privește ambarcațiunile de mare viteză pentru pasageri, se aplică categoriile definite la capitolul 1 punctele 1.4.10 și 1.4.11 din Codul ambarcațiunilor de mare viteză din 1994 sau la capitolul 1 punctele 1.4.12 și 1.4.13 din Codul ambarcațiunilor de mare viteză din 2000.”
b.

Dispozitive de reglare a focosului special concepute pentru muniția specificată la ML3.a. Nota 1 Componentele special concepute specificate la ML3. includ: a. componente fabricate din metal sau din mase plastice, cum ar fi: capse, tuburi cartuș, benzi pentru cartușe, tamburi rotativi și repere metalice ale muniției; b. dispozitive de siguranță și armare, focoase, senzori și dispozitive de inițiere a exploziei; c. surse de putere capabile să furnizeze energie înaltă pentru o singură întrebuințare; d. tuburi combustibile pentru încărcături de azvârlire; e. submuniții incluzând grenade, mine și proiectile dirijate pe porțiunea finală a traiectoriei. Nota 2 ML3.a. nu se aplică următoarelor: a. muniției sertizate fără proiectil (blank star); b. muniției inerte de instrucție cu tubul cartuș perforat; c. altor tipuri de muniție oarbă sau inertă de instrucție, care nu includ componente concepute pentru muniția de război; sau d. componentelor concepute special pentru muniția oarbă sau inertă de instrucție, specificată în prezenta notă 2.a., b. sau c. Nota 3 ML3.a. nu se aplică cartușelor special concepute pentru oricare din următoarele scopuri: a. semnalizare; b. alungarea păsărilor; sau c. aprinderea gazelor la puțurile petroliere.
„— Palmae, în ceea ce privește următoarele genuri și specii — Areca catechu L. — Syagrus romanzoffiana (Cham.) Glassman — Arenga pinnata (Wurmb) Merr. — Bismarckia Hildebr. & H.Wendl. — Borassus flabellifer L. — Brahea armata S. Watson — Brahea edulis H.Wendl. — Butia capitata (Mart.) Becc. — Calamus merrillii Becc. — Caryota maxima Blume — Caryota cumingii Lodd. ex Mart. — Chamaerops humilis L. — Cocos nucifera L. — Corypha utan Lam. — Copernicia Mart. — Elaeis guineensis Jacq. — Howea forsteriana Becc. — Jubaea chilensis (Molina) Baill. — Livistona australis C. Martius — Livistona decora (W. Bull) Dowe — Livistona rotundifolia (Lam.) Mart. — Metroxylon sagu Rottb. — Roystonea regia (Kunth) O.F. Cook — Phoenix canariensis Chabaud — Phoenix dactylifera L. — Phoenix reclinata Jacq. — Phoenix roebelenii O'Brien — Phoenix sylvestris (L.) Roxb. — Phoenix theophrasti Greuter — Pritchardia Seem. & H.Wendl. — Ravenea rivularis Jum. & H.Perrier — Sabal palmetto (Walter) Lodd. ex Schult. & Schult.f. — Trachycarpus fortunei (Hook.) H. Wendl. — Washingtonia H. Wendl.

Insecte, acarieni și nematode, în toate etapele de dezvoltare a acestora — Rhynchophorus ferrugineus (Olivier)”
1.

Articolul 2 se modifică după cum urmează: (a) punctul 3 se înlocuiește cu următorul text: „3. «sistem tehnic al clădirii» înseamnă echipamente tehnice pentru încălzirea spațiului, răcirea spațiului, ventilare, apă caldă menajeră, iluminat încorporat, automatizarea și controlul clădirii, generarea de energie electrică in situ sau o combinație a acestora, inclusiv acele sisteme care folosesc energie din surse regenerabile, ale unei clădiri sau ale unei unități de clădire;”; (b) se introduce următorul punct: „3a. «sistem de automatizare și de control al clădirii» înseamnă un sistem care cuprinde toate produsele, software-ul și serviciile de inginerie care pot sprijini funcționarea eficientă din punct de vedere energetic, economică și sigură a sistemelor tehnice ale unei clădiri prin controale automate și prin facilitarea gestionării manuale a respectivelor sisteme tehnice ale clădirii;”; (c) se introduc următoarele puncte: „15a. «sistem de încălzire» înseamnă o combinație a componentelor necesare pentru a asigura o formă de tratare a aerului interior prin care se crește temperatura; 15b. «generator de căldură» înseamnă partea unui sistem de încălzire care generează căldură utilă printr-unul sau mai multe dintre următoarele procese: (a) arderea de combustibili, de exemplu, într-un cazan; (b) efectul Joule, care are loc în elementele de încălzire ale unui sistem de încălzire cu rezistență electrică; (c) captarea căldurii din aerul ambiant, din aerul evacuat din instalațiile de ventilare, sau dintr-o sursă de apă sau de căldură din sol folosind o pompă de căldură; 15c. «contracte de performanță energetică» înseamnă contractele de performanță energetică astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 27 din Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (*1); (*1) Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).”;" (d) se adaugă următorul punct: „20. «microsistem izolat» înseamnă un microsistem izolat astfel cum este definit la articolul 2 punctul 27 din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*2). (*2) Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 55).”"
5.

Articolul 6 se modifică după cum urmează: (a) la alineatul (1), se adaugă următoarele litere: „(f) cel târziu până la 31 decembrie 2025, minimum 65 % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje va fi reciclată; (g) cel târziu până la 31 decembrie 2025, se vor îndeplini următoarele obiective minime, stabilite ca procent din greutate, în ceea ce privește reciclarea următoarelor materiale specifice conținute în deșeurile de ambalaje: (i) 50 % pentru plastic; (ii) 25 % pentru lemn; (iii) 70 % pentru metale feroase; (iv) 50 % pentru aluminiu; (v) 70 % pentru sticlă; (vi) 75 % pentru hârtie și carton; (h) cel târziu până la 31 decembrie 2030, minimum 70 % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje va fi reciclată; (i) cel târziu până la 31 decembrie 2030, se vor îndeplini următoarele obiective minime, stabilite ca procent din greutate, privind reciclarea următoarelor materiale specifice conținute în deșeurile de ambalaje: (i) 55 % pentru plastic; (ii) 30 % pentru lemn; (iii) 80 % pentru metale feroase; (iv) 60 % pentru aluminiu; (v) 75 % pentru sticlă; (vi) 85 % pentru hârtie și carton.”; (b) se introduc următoarele alineate: „(1a) Fără a aduce atingere alineatului (1) literele (f) și (h), un stat membru poate amâna termenele pentru îndeplinirea obiectivelor menționate la alineatul (1) litera (g) punctele (i)-(vi) și la alineatul (1) litera (i) punctele (i)-(vi) cu până la cinci ani, în următoarele condiții: (a) derogarea se limitează la maximum 15 puncte procentuale față de un singur obiectiv sau împărțite între două obiective; (b) ca urmare a derogării, rata de reciclare pentru un singur obiectiv nu este redusă sub 30 %; (c) ca urmare a derogării, rata de reciclare pentru un singur obiectiv menționat la alineatul (1) litera (g) punctele (v) și (vi) și la alineatul (1) litera (i) punctele (v) și (vi) nu este redusă sub 60 %; și (d) cel târziu cu 24 de luni înainte de expirarea termenului prevăzut la alineatul (1) litera (g) sau (i) din prezentul articol, statul membru informează Comisia cu privire la intenția sa de a amâna termenul respectiv și prezintă un plan de punere în aplicare în conformitate cu anexa IV la prezenta directivă. Statul membru poate completa acest plan cu un plan de punere în aplicare prezentat în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) litera (b) din Directiva 2008/98/CE. (1b) În termen de trei luni de la primirea planului de punere în aplicare prezentat în temeiul literei (d) de la alineatul (1a), Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască planul, în cazul în care consideră că planul nu respectă cerințele prevăzute în anexa IV. Statul membru respectiv prezintă un plan revizuit în termen de trei luni de la primirea solicitării din partea Comisiei. (1c) Până la 31 decembrie 2024, Comisia examinează obiectivele prevăzute la alineatul (1) literele (h) și (i) în vederea menținerii sau, după caz, a creșterii acestora. În acest scop, Comisia transmite un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă.”; (c) alineatele (2), (3), (5), (8) și (9) se elimină.
2.

Articolul 2 se modifică după cum urmează: (a) litera (a) se înlocuiește cu următorul text: „(a) se aplică definițiile termenilor «deșeuri», «deșeuri periculoase», «deșeuri nepericuloase», «deșeuri municipale», «producător de deșeuri», «deținător de deșeuri», «gestionarea deșeurilor», «colectare separată», «valorificare», «pregătire pentru reutilizare», «reciclare» și «eliminare», prevăzute la articolul 3 din Directiva 2008/98/CE;”; (b) literele (b), (c), (d) și (n) se elimină; (c) la litera (r), se adaugă următorul paragraf: „În regiunile ultraperiferice în sensul articolului 349 din tratat, statele membre pot decide să aplice următoarea definiție: «așezare izolată» înseamnă o așezare: — cu maximum 2 000 de locuitori per așezare și cu maximum cinci locuitori pe kilometru pătrat, sau cu peste 2 000, dar mai puțin de 5 000 de locuitori per așezare, cu maximum cinci locuitori pe kilometru pătrat și cu o producție de deșeuri care nu depășește 3 000 de tone pe an; și — în cazul căreia distanța până la cea mai apropiată aglomerație urbană cu minimum 250 de locuitori pe kilometru pătrat nu este mai mică de 100 km și nu există un acces rutier la aceasta.”
„7(a)

Plumbul din aliajele de lipit cu temperatură de topire înaltă (respectiv aliaje de plumb cu conținut de plumb de 85 % din greutate sau mai mult)
7.

Emisiile anuale rezultate din variațiile stocurilor de carbon provocate de schimbarea destinației terenurilor, e l , se calculează prin distribuirea în mod egal a emisiilor totale pe o perioadă de 20 de ani. La calcularea emisiilor respective se aplică formula următoare: el = (CSR – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P – eB (5) unde el = emisiile anuale de gaze cu efect de seră rezultate din variația stocului de carbon provocată de schimbarea destinației terenurilor [măsurată ca masă (grame) de echivalent CO2 per unitate energetică produsă de biocombustibili sau de biolichide (megajouli)]. „Terenuri cultivate” (6) și „terenuri cu cultură perenă” (7) sunt considerate ca reprezentând o singură categorie de destinație a terenurilor; CSR = stocul de carbon per unitate de suprafață asociat destinației de referință a terenului [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. Destinația de referință a terenului reprezintă destinația terenului în ianuarie 2008 sau cu 20 de ani înainte de obținerea materiei prime, în funcție de care dată este mai recentă; CSA = stocul de carbon per unitate de suprafață asociat destinației efective a terenului [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. În cazurile în care stocul de carbon se acumulează pe o perioadă mai mare de un an, valoarea atribuită CSA este stocul estimat per unitate de suprafață după 20 de ani sau atunci când cultura ajunge la maturitate, în funcție de care dintre momente survine primul; P = productivitatea culturii (măsurată ca energie produsă de biocombustibili sau biolichide per unitate de suprafață per an); și eB = bonus de biolichid sau de biocombustibil de 29 g CO2eq/MJ, dacă biomasa este obținută din teren degradat reabilitat, în condițiile stabilite la punctul 8.
(29)

Prezenta directivă urmărește să reducă treptat reglementările ex ante specifice sectorului, pe măsură ce se dezvoltă concurența pe piață și, în cele din urmă, să asigure reglementarea comunicațiilor electronice exclusiv prin dreptul concurenței. Ținând seama de faptul că piețele comunicațiilor electronice au demonstrat o dinamică puternică în materie de concurență în ultimii ani, este esențial ca obligațiile de reglementare ex ante să fie impuse numai atunci când nu există concurență efectivă și durabilă pe piețele în cauză. Obiectivul intervenției de reglementare ex ante este de a genera beneficii pentru utilizatorii finali prin transformarea piețelor cu amănuntul în piețe efectiv concurențiale, asigurând durabilitatea acestora. Obligațiile de la nivelul angro ar trebui să fie impuse atunci când una sau mai multe piețe cu amănuntul nu au perspective de a deveni cu adevărat concurențiale în absența acestor obligații. Este probabil ca autoritățile naționale de reglementare, prin procesul de analiză a pieței, să fie treptat în măsură să constate că piețele cu amănuntul sunt concurențiale chiar și în absența reglementării la nivel angro, în special ținând seama de îmbunătățirile preconizate în ceea ce privește inovarea și concurența. Într-o astfel de situație, autoritatea națională de reglementare ar trebui să concluzioneze că reglementarea nu mai este necesară la nivelul angro și să evalueze piața angro relevantă în vederea retragerii reglementării ex ante. În acest sens, autoritatea națională de reglementare ar trebui să țină seama de eventualele efecte de pârghie dintre piețele angro și piețele cu amănuntul conexe, ceea ce ar putea impune eliminarea obstacolelor la intrarea pe piață la nivelul infrastructurii în scopul asigurării concurenței pe termen lung la nivelul cu amănuntul.
(6)

Acordul partenerilor sociali reproduce conținutul dispozițiilor obligatorii ale modificărilor din 2014 ale MLC. Prima modificare, privind sistemul de garanție financiară în cazul abandonării navigatorilor, se referă atât la sănătate și securitate, cât și la condițiile de muncă, și intră prin urmare sub incidența articolului 153 alineatul (1) literele (a) și (b) din TFUE. A doua modificare, privind cerințele sistemului de garanție financiară de a asigura despăgubirea în cazul decesului sau al unei incapacități pe termen lung a navigatorilor ca urmare a unui accident de muncă, a unei boli profesionale sau a unui risc profesional, face obiectul articolului 153 alineatul (1) litera (c) din TFUE privind securitatea socială și protecția socială a lucrătorilor. Prin urmare, acordul partenerilor sociali se referă la domenii aflate sub incidența articolului 153 din TFUE și poate fi pus în aplicare printr-o decizie a Consiliului la propunerea Comisiei, în conformitate cu articolul 155 alineatul (2) din TFUE. În sensul articolului 288 din TFUE, instrumentul adecvat pentru punerea în aplicare a acordului partenerilor sociali îl reprezintă o directivă.
(5)

Sudurile cu plumb sunt utilizate la conexiunile de tip „flip chip” sub formă de suduri convexe (bumps) și suduri pentru fixarea cipului pe substratul său. Sudurile trebuie să fie rezistente la defectele cauzate de electromigrarea ce are loc la densitățile necesare ale curentului, care sunt extrem de înalte, și să poată crea o ierarhie a sudurilor care permite asamblarea în etape și recondiționarea componentelor în procesul de fabricație. Acestea trebuie să aibă, de asemenea, o ductilitate ridicată pentru a reduce solicitările termomecanice din structurile metalice de sub sudurile convexe (under bump metallurgy structures), în special în cazul substraturilor mari.