13.

Apendicele 1 se modifică după cum urmează: (a) la punctul 1, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text: „Prezentul apendice descrie procedurile de determinare a emisiilor de poluanți prin măsurători efectuate în timpul circulației vehiculelor pe șosea, utilizând sisteme portabile de măsurare a emisiilor (denumite în continuare «PEMS»). Emisiile de poluanți care urmează să fie măsurate din emisiile de evacuare provenite de la motor includ componentele: monoxid de carbon, hidrocarburi totale, oxizi de azot și numărul de particule pentru motoarele cu aprindere prin comprimare și monoxid de carbon, hidrocarburi nemetanice, metan, oxizi de azot și numărul de particule pentru motoarele cu aprindere prin scânteie. În plus, dioxidul de carbon se măsoară în vederea aplicării procedurilor de calcul descrise în secțiunea 4.”; (b) punctul 2.1.1 se înlocuiește cu următorul text: „2.1.1. Analizoare de gaz și analizoare ale numărului de particule pentru a măsura concentrațiile de poluanți reglementați din gazul de evacuare.”; (c) la punctul 2.2, tabelul 1 se înlocuiește după cum urmează: „Tabelul 1 Parametri de încercare Parametrul Unitate de măsură Sursa Concentrația de THC (4) ppm Analizor de gaze Concentrația de CO (4) ppm Analizor de gaze Concentrația de NOx (4) ppm Analizor de gaze Concentrația de CO2 (4) ppm Analizor de gaze Concentrația de CH4 (4) (5) ppm Analizor de gaze Concentrația numărului de particule #/cm3 Analizorul numărului de particule Rata de diluare (după caz) - Analizorul numărului de particule Debitul gazelor de evacuare kg/h Debitmetru pentru gazele de evacuare (denumit în continuare „DGE”) Temperatura gazului de evacuare K DGE Temperatura ambiantă (6) K Senzor Presiunea ambiantă kPa Senzor Cuplul motorului (5) Nm ECU sau senzor Turația motorului rpm ECU sau senzor Debitul de combustibil al motorului g/s ECU sau senzor Temperatura lichidului de răcire a motorului K ECU sau senzor Temperatura aerului de admisie a motorului (5) K Senzor Viteza la sol a vehiculului km/h ECU și GPS Latitudinea vehiculului grade GPS Longitudinea vehiculului grade GPS (d) în secțiunea 2.4 se adaugă următoarele puncte: „2.4.6. Instalarea unui analizor al numărului de particule Instalarea și funcționarea PEMS trebuie să fie etanșă și să reducă la minimum pierderile de căldură. Pentru a se evita formarea de particule, conectorii trebuie să fie stabili din punct de vedere termic la temperaturile gazelor de evacuare preconizate în timpul încercării. Atunci când se utilizează conectori din elastomeri pentru a conecta ieșirea conductei de evacuare a vehiculului cu conducta de legătură, acești conectori nu trebuie să intre în contact cu gazele de evacuare pentru a evita rezultatele distorsionate la sarcini mari ale motorului. 2.4.7. Prelevarea numărului de particule din emisii Prelevarea emisiilor trebuie să fie reprezentativă și să se realizeze în locuri unde gazele de evacuare sunt bine amestecate și unde influența aerului înconjurător în aval de punctul de prelevare este minimă. După caz, emisiile se prelevează în aval de debitmetrul masic pentru gazele de evacuare, respectând o distanță de cel puțin 150 mm față de elementul de măsurare a debitului. Sonda de eșantionare trebuie să fie montată la o distanță egală cu cel puțin de 3 ori diametrul interior al conductei de evacuare în amonte de punctul în care gazele de evacuare sunt evacuate în mediul înconjurător. Prelevarea gazelor de evacuare se efectuează în centrul fluxului de gaze de evacuare. Atunci când se utilizează mai multe sonde de prelevare a emisiilor, sonda de prelevare a particulelor trebuie amplasată în amonte de celelalte sonde de prelevare. Sonda de prelevare a particulelor nu trebuie să interfereze cu operațiunea de prelevare a eșantioanelor de gaze poluante. Tipul și specificațiile sondei, precum și modalitatea de montare a acesteia trebuie să fie documentate detaliat, fie în raportul de încercare al serviciului tehnic (în cazul încercării cu ocazia omologării de tip), fie în documentația proprie a producătorului vehiculului (în cazul încercării conformității în funcționare). Atunci când se prelevează particule și acestea nu sunt diluate la nivelul conductei de evacuare, conducta de prelevare de la punctul de eșantionare a gazelor de evacuare brute până la punctul de diluare sau la detectorul de particule trebuie încălzită la o temperatură de 373 K (100 °C). Toate părțile componente ale sistemului de prelevare, de la conducta de evacuare până la detectorul de particule, care intră în contact cu gazul de evacuare brut sau diluat se proiectează astfel încât să se minimizeze depunerea de particule. Toate părțile componente trebuie realizate din material antistatic pentru a preveni efectele electrostatice.”; (e) în sec?iunea 2.5, se adauga urmatorul punct: „2.5.5. Verificarea analizorului numarului de particule PEMS trebuie sa func?ioneze fara erori ?i avertismente critice. Nivelul zero al analizorului numarului de particule este înregistrat prin prelevarea de aer ambiant filtrat cu ajutorul unui filtru (HEPA) la orificiul de admisie al conductei de prelevare în perioada de 12 ore dinainte de începerea încercarii. Semnalul trebuie înregistrat la o frecven?a constanta de cel pu?in 1,0 Hz în medie, timp de 2 minute. Concentra?ia finala absoluta trebuie sa se încadreze în specifica?iile producatorului ?i, în plus, nu trebuie sa depa?easca 5 000 de particule pe centimetru cub.”; (f) punctul 2.6.1 se înlocuie?te cu urmatorul text: „2.6.1. Demararea încercarii În vederea efectuarii procedurii de încercare, «demararea încercarii» înseamna prima aprindere a motorului cu ardere interna. E?antionarea emisiilor, masurarea parametrilor emisiilor de evacuare ?i înregistrarea datelor referitoare la motor ?i la condi?iile ambiante încep înainte de demararea încercarii. Încalzirea artificiala a sistemelor de control al emisiilor ale vehiculului înainte de demararea încercarii este interzisa. La începutul încercarii, temperatura lichidului de racire nu trebuie sa depa?easca temperatura ambianta cu mai mult de 5 °C ?i nu trebuie sa depa?easca 303 K (30 °C). Evaluarea datelor începe când temperatura lichidului de racire atinge 303 K (30 °C) pentru prima oara sau când temperatura lichidului se stabilizeaza, cu o toleran?a de +/– 2 K într-un interval de 5 minute, luându-se în considerarea condi?ia care este îndeplinita mai întâi din cele doua de mai sus, însa, în orice caz, nu dupa mai mult de 10 minute de la demararea încercarii.”; (g) punctul 2.6.3 se înlocuie?te cu urmatorul text: „2.6.3. Finalizarea încercarii Încercarea este finalizata când vehiculul încheie cursa ?i motorul cu ardere interna se opre?te. Motorul cu ardere interna este oprit cât mai devreme posibil la încheierea cursei. Datele trebuie sa fie înregistrate în continuare pâna la expirarea timpului de raspuns al sistemelor de prelevare.”; (h) în sec?iunea 2.7., punctul 2.7.4 litera (a) se înlocuie?te cu urmatorul text: „(a) daca diferen?a dintre rezultatele ob?inute înainte ?i dupa încercare este mai mica de 2 %, astfel cum se men?ioneaza la punctele 2.7.2 ?i 2.7.3, concentra?iile masurate pot fi utilizate fara a se corecta sau, la cererea producatorului, abaterile acestora se pot corecta în conformitate cu punctul 2.7.5”; (i) în sec?iunea 2.7, se adauga urmatorul punct: „2.7.6. Verificarea analizorului numarului de particule Nivelul zero al analizorului numarului de particule este verificat înainte de demararea încercarii ?i dupa finalizarea încercarii ?i înregistrat în conformitate cu cerin?ele prevazute la punctul 2.5.5”; (j) punctele 3.1.1., 3.1.2. ?i 3.1.3. se înlocuiesc cu urmatorul text: „3.1.1. Date provenite de la analizoare Datele provenite de la analizoarele de gaz se sincronizeaza în mod corespunzator, urmând procedura stabilita la punctul 9.3.5 din anexa 4 la Regulamentul CEE-ONU nr. 49. Datele provenite de la analizorul numarului de particule se sincronizeaza cu propriii timpi de transformare, în conformitate cu instruc?iunile producatorului instrumentului. 3.1.2. Date provenite de la analizoare ?i de la debitmetrul pentru gazele de evacuare (DGE) Datele provenite de la analizoarele de gaze ?i de la analizoarele numarului de particule se sincronizeaza în mod corespunzator cu datele provenite de la DGE utilizând procedura de la punctul 3.1.4. 3.1.3. Date provenite de la PEMS ?i de la motor Datele provenite de la PEMS (analizoare de gaz, analizoarele numarului de particule ?i DGE) se sincronizeaza în mod corespunzator cu datele provenite de la sistemul ECU al motorului utilizând procedura de la punctul 3.1.4.”; (k) la punctul 3.1.4, punctul „1: analizoare de gaz (concentra?ii de THC, CO, CO2, NOx);” se înlocuie?te cu urmatorul text: „1. : analizoare de gaz (concentra?ii de THC, CO, CO2, NOx) ?i analizorul numarului de particule;”; (l) în sec?iunea 3, se adauga urmatorul punct: „3.6. Calculul numarului de particule din emisiile instantanee Numarul de particule din emisiile instantanee (PNi) [#/s] se determina prin înmul?irea concentra?iei instantanee a numarului de particule [#/cm3] cu debitul masic instantaneu al gazelor de evacuare [kg/s], ambele corectate ?i aliniate pentru a ?ine cont de timpii de transformare, în conformitate cu punctul 1.4.3 din apendicele 3. Toate valorile negative ale emisiilor instantanee vor fi luate în calcul în evaluarile ulterioare ale datelor cu valoarea zero. Toate cifrele semnificative ale rezultatelor intermediare trebuie incluse în calculul emisiilor instantanee. Urmatoarea formula se aplica în scopul determinarii numarului de particule din emisiile instantanee: unde: PNi este numarul de particule din emisiile instantanee [#/s] cPNi este concentra?ia masurata a numarului de particule [#/m3] normalizata la 273 K (0 °C), incluzând diluarea interna ?i pierderile de particule qmewi este debitul masic instantaneu al gazelor de evacuare [kg/s] ?e este densitatea gazelor de evacuare [kg/m3] la 273 K (0 °C).”; (m) punctele 4.2.1 ?i 4.2.1.1 se înlocuiesc cu urmatorul text: „4.2.1. Calculul emisiilor specifice Emisiile specifice e ([mg/kWh] sau [#/kWh]) se calculeaza pentru fiecare fereastra ?i fiecare poluant în modul urmator: unde: m este emisia masica a poluantului [mg/fereastra] sau numarul de particule [#/fereastra] W(t2,i) – W(t1,i) este lucrul mecanic al motorului în timpul celui de-al i-lea interval de mediere [kWh]. 4.2.1.1. Calculul emisiilor specifice pentru un combustibil de uz comercial declarat Daca o încercare desfa?urata în temeiul prezentei anexe a fost efectuata cu un combustibil de uz comercial declarat la punctul 3.2.2.2.1 din partea 1 a apendicelui 4 la anexa I, emisiile specifice e ([mg/kWh] sau [#/kWh]) se calculeaza pentru fiecare fereastra ?i pentru fiecare poluant prin înmul?irea emisiilor specifice determinate în conformitate cu punctul 4.2.1, cu factorul de corec?ie a puterii determinat în conformitate cu punctul 1.1.2 (a1) din anexa I.”; (n) punctul 4.2.3 se înlocuie?te cu urmatorul text: „4.2.3. Calculul factorilor de conformitate Factorii de conformitate se calculeaza pentru fiecare fereastra separata valida ?i pentru fiecare poluant separat în modul urmator: unde: e este emisia de poluan?i gazo?i specifica frânarii [mg/kWh] sau [#/kWh]; L este limita aplicabila [mg/kWh] sau [#/kWh].”; (o) punctul 4.3.2 se înlocuie?te cu urmatorul text: „4.3.2. Calculul factorilor de conformitate Factorii de conformitate se calculeaza pentru fiecare fereastra separata valida ?i pentru fiecare poluant separat în modul urmator: unde: unde: m este emisia masica a poluantului gazos [mg/fereastra] sau numarul de particule [#/fereastra]; mCO2(t2,i) – mCO2(t1,i) este masa de CO2 emisa în timpul celui de-al i-lea interval de mediere [kg] mCO2,ref este masa de CO2 emisa de motor determinata pentru WHTC [kg] mL este emisia masica a poluantului gazos sau a numarului de particule corespunzatoare limitei aplicabile pentru WHTC [mg] sau, respectiv, [#]]”; (p) în sec?iunea 4 se adauga urmatoarele puncte: „4.4. Calcularea factorului final al de conformitate al încercarii 4.4.1. Factorul final de conformitate al încercarii (CF final ) pentru fiecare poluant este calculat dupa cum urmeaza: unde: CFrece este factorul de conformitate al perioadei de func?ionare la rece a încercarii, care este egal cu cel mai înalt factor de conformitate al ferestrelor de mediere mobile care încep sub o temperatura de 343 K (70 °C) a lichidului de racire, determinate pentru poluantul respectiv în conformitate cu procedurile de calcul specificate la punctele 4.1 ?i fie 4.2, fie, dupa caz, 4.3; CFcald este factorul de conformitate al perioadei de efectuare a încercarii la cald, care este egal cu a 90-a percentila cumulativa a factorilor de conformitate determinata pentru poluantul respectiv în conformitate cu procedurile de calcul men?ionate la punctul 4.1, 4.2, sau, dupa caz, 4.3, atunci când evaluarea datelor începe dupa ce temperatura lichidului de racire atinge 343 K (70 °C) pentru prima oara.”