ANEXĂ

PROIECTE ÎN SPRIJINUL ÎNTĂRIRII SIGURANȚEI ȘI SECURITĂȚII BIOLOGICE ÎN AMERICA LATINĂ, ÎN CONCORDANȚĂ CU PUNEREA ÎN APLICARE A REZOLUȚIEI 1540 (2004) A CONSILIULUI DE SECURITATE AL ORGANIZAȚIEI NAȚIUNILOR UNITE CU PRIVIRE LA NEPROLIFERAREA ARMELOR DE DISTRUGERE ÎN MASĂ ȘI A VECTORILOR ACESTORA

1. Introducere și obiective

1.1. Introducere

Convenția privind armele biologice (BWC) a intrat în vigoare în 1975 și a fost ratificată de toate țările, cu excepția unei singure țări (Haiti) din America Latină și zona Caraibilor. Cu toate acestea, după mai mult de patruzeci de ani, multe dintre aceste țări nu dispun de cadrul juridic și de reglementare național necesar pentru punerea în aplicare deplină a BWC. Această convenție stabilește, printre altele, anumite standarde de biosiguranță pentru reducerea amenințărilor bacteriologice și a altor amenințări biologice care pot dăuna vieții pe pământ.

În efortul de a face să avanseze eforturile de combatere a unor astfel de amenințări, în 2004 Consiliul de Securitate al ONU a adoptat Rezoluția 1540 [denumită în continuare „RCSONU 1540 (2004)”]. Rezoluția menționată impune tuturor statelor să adopte și să pună în aplicare măsuri eficace în vederea instituirii de controale interne menite să prevină proliferarea armelor nucleare, chimice sau biologice, precum și a vectorilor acestora. În cadrul punctului 3a din dispozitivul RCSONU 1540 (2004), astfel de măsuri includ stabilirea de controale adecvate asupra materialelor conexe și, în acest scop, elaborarea și menținerea unor măsuri eficace corespunzătoare care să permită trasarea și securizarea unor astfel de elemente în etapa de producție, utilizare, depozitare sau transport.

La fiecare cinci ani, Comitetul 1540 efectuează o analiză cuprinzătoare a eforturilor depuse de statele membre pentru a pune în aplicare obligațiile care le revin în temeiul RCSONU 1540 (2004). În documentul final al Evaluării globale din 2016 sunt trase câteva concluzii importante. În primul rând, documentul observă că, deși statele au făcut unele progrese în ceea ce privește securizarea și protejarea materialelor sensibile, persistă anumite lacune în aceste domenii. În al doilea rând, Comitetul a luat act de faptul că eforturile de trasare și de securizare a materialelor conexe armelor biologice sunt în urmă față de eforturile de securizare a materialelor conexe armelor nucleare și chimice. În al treilea rând, Comitetul a observat că, din 2011, nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare de către state a măsurilor prevăzute în RCSONU 1540 (2004). În consecință, Comitetul a concluzionat că statele ar trebui să acționeze urgent pentru a adopta măsuri de trasare și securizare a materialelor conexe armelor biologice.

Un incident care implică introducerea și răspândirea potențială a unui agent biologic patogen, fie de către un actor care are intenția de a face rău unei populații țintă, fie prin mijloace naturale, are potențialul de a cauza un prejudiciu uman, economic și politic semnificativ în regiunea OAS. Având în vedere această potențială amenințare, OAS a încercat să crească nivelul de conștientizare și de capacitate în materie de biosiguranță și biosecuritate în America. Din 2009, de exemplu, Comitetul interamerican împotriva terorismului („OAS/CICTE”), prin intermediul secretariatului său (denumit în continuare „secretariatul”), a condus mai multe exerciții naționale de gestionare a crizelor în caz de incidente biologice la nivel național cu scopul de a sensibiliza opinia publică cu privire la amenințările în materie de biosecuritate și de a aduce laolaltă funcționari și reprezentanți ai agențiilor și organizațiilor pentru a învăța cum să își coordoneze răspunsurile la un incident biologic. În plus, o serie de state membre ale OAS au solicitat în mod expres asistența secretariatului pentru elaborarea sau actualizarea planurilor lor naționale de răspuns în cazul urgențelor de natură biologică.

Deși aceste eforturi și alte eforturi de îmbunătățire a nivelului de pregătire și a capacității de reacție la incidente biologice au avut rezultate importante, persistă totuși o lipsă de angajament și de investiții în biosiguranță și biosecuritate în rândul multor state membre ale OAS. Acest lucru se reflectă în lipsa infrastructurii, a capacității și a cadrelor juridice necesare pentru a detecta și a răspunde în mod eficace la un incident biologic. Numărul mare și disproporționat al deceselor din America de la izbucnirea, în 2009, a epidemiei mondiale de H1N1 evidențiază vulnerabilitățile de mai sus și subliniază necesitatea de a se pune un accent mai mare pe biosiguranță și biosecuritate. Se consideră, de exemplu, că în America și-au pierdut viața de la gripa porcină H1N1 din 2009 mai multe persoane decât în restul lumii.

Lipsa de angajament din partea guvernelor din regiune privind biosiguranța și biosecuritatea rezultă dintr-o combinație de factori, printre care se numără: o informare insuficientă a factorilor de decizie cu privire la amenințarea și la costurile potențiale ale unui incident biologic de mari dimensiuni; prioritățile în materie de securitate care concurează pentru resursele limitate disponibile la nivel național și provocările inerente dezvoltării unei capacități integrate de pregătire și de reacție în caz de incidente biologice la nivel național. Aceste provocări evidențiază necesitatea unui răspuns coordonat în cazul unor incidente biologice în regiunea OAS. Un astfel de răspuns ar trebui să implice mai mulți actori de la nivel național și local, printre care ministere (sănătate, agricultură, securitate, justiție, apărare, informații, transport, afaceri externe, comerț internațional, economie, știință și tehnologie etc.), comunitatea de aplicare a legii și alte entități de primă intervenție, entități din sectorul privat (în special industria și mediul academic) și societatea civilă.

1.2. Obiective

Prin intermediul acestui proiect cu o durată de trei ani, CICTE urmărește să îmbunătățească biosiguranța și biosecuritatea în țările beneficiare, în conformitate cu RCSONU 1540 (2004), în special prin stabilirea și aplicarea unor măsuri eficace de prevenire a proliferării armelor biologice și a vectorilor acestora.

Asistența tehnică și cooperarea cu statele membre care sprijină obiectivul general al proiectului se vor baza pe următoarele obiective principale:

— consolidarea standardelor de biosiguranță și de biosecuritate în țările beneficiare;

— consolidarea cadrelor juridice și de reglementare privind biosiguranța și biosecuritatea și armonizarea acestora cu standardele internaționale existente;

— consolidarea colaborării și a cooperării, în special prin intermediul exercițiilor de evaluare inter pares în baza RCSONU 1540 (2004);

— facilitarea formării continue privind biosiguranța și biosecuritatea.

2. Selectarea agenției de punere în aplicare și coordonarea cu alte inițiative relevante de finanțare

2.1. Agenția de punere în aplicare – Organizația Statelor Americane (OAS)

OSA sprijină în mod activ eforturile statelor membre în domeniul neproliferării în America începând din 2005. În 2010, secretariatul CICTE a primit un mandat specific de a dezvolta un program care să contribuie la punerea în aplicare a RCSONU 1540 (2004). În consecință, s-a format un parteneriat strategic între Biroul pentru probleme de dezarmare al ONU (UNODA), Grupul de experți al Comitetului 1540 și secretariatul OAS/CICTE pentru a pune în aplicare un proiect-pilot de asistență tehnică și de consolidare a capacităților în America în vederea facilitării eforturilor depuse de statele membre de a pune în aplicare diferitele domenii vizate de RCSONU 1540 (2004).

Unul dintre principalele obiective ale OSA/CICTE a fost acela de a colabora cu țări ale căror guverne sunt implicate pe deplin în protejarea fizică și trasarea materialelor de apărare chimică, biologică, radiologică și nucleară („CBRN”), ca parte a eforturilor statelor respective în materie de neproliferare. Un alt obiectiv a fost acela de a ajuta statele beneficiare să pună în aplicare RCSONU 1540 (2004) prin identificarea nevoilor și a provocărilor specifice, pentru a furniza în mod adaptat asistență legislativă și activități specializate de consolidare a capacităților, menite să consolideze cadrul preventiv al statelor membre împotriva utilizării materialelor CBRN de către actori nestatali.

Cadrul regional oferit de OAS prezintă un avantaj comparativ datorită caracterului transnațional al amenințărilor, care implică în mod necesar cooperarea între țările învecinate pentru a răspunde acestor provocări. Abordarea regională a CICTE cu privire la aceste aspecte va asigura coerența, astfel încât eforturile să nu fie dublate și să se obțină maximul de eficiență. În această privință, OAS ca principală organizație regională în America se află într-o poziție unică în această emisferă pentru a-și demonstra eficacitatea datorată rețelei sale existente de puncte de contact naționale și prezenței sale extinse în întreaga regiune și capacității sale de a lucra pe teren cu țările beneficiare propuse.

La nivel mai general, OAS/CICTE a lucrat în strânsă colaborare cu guvernele din numeroase state membre ale OAS și a obținut rezultate importante în domeniul biosiguranței și biosecurității. De exemplu, OAS/CICTE a sprijinit statele membre în diverse moduri, cum ar fi:

— elaborarea planurilor naționale de acțiune privind RCSONU 1540 (2004); consolidarea cadrelor juridice și de reglementare;

— consolidarea capacității de prevenire și combatere a traficului și a contrabandei cu materiale nucleare, radiologice, chimice și biologice;

— promovarea schimbului de practici eficiente prin utilizarea metodologiei evaluării inter pares; și

— facilitarea coordonării la nivel politic pentru a identifica domeniile de cooperare la nivel regional și subregional.

2.2. Coordonarea cu alte inițiative de finanțare relevante

Ca practică generală, OAS/CICTE își coordonează activitățile cu alte agenții și organizații care primesc fonduri atât de la aceleași guverne și organisme internaționale donatoare, cât și de la diferite astfel de guverne și organisme. În cazul organizațiilor care primesc sprijin din partea Uniunii Europene pentru activități legate de activitățile propuse în cadrul acestui proiect, Biroul pentru probleme de dezarmare al ONU (UNODA), Comitetul 1540 și grupul său de experți și Unitatea de sprijin pentru punerea în aplicare a Convenției privind armele biologice (BWC-ISU) sunt direct relevante pentru proiect și este demn de remarcat faptul că OAS/CICTE colaborează deja îndeaproape cu acestea. Coordonarea cu aceste organisme va fi efectuată de către echipa de conducere existentă la sediul OAS, pentru a se asigura faptul că toate eforturile sunt complementare și pentru a se evita duplicarea, iar activitățile din cadrul proiectului vor fi aliniate la obligațiile în temeiul RCSONU 1540 (2004) și al BWC.

În această privință, OAS/CICTE consideră că proiectul este în mod clar în conformitate cu Decizia Consiliului European din 2019 în sprijinul punerii în aplicare a Convenției privind armele biologice în afara Uniunii Europene (denumită în continuare „decizia”). Proiectul propus ar veni în sprijinul deciziei, contribuind la reducerea amenințării în ceea ce privește proliferarea armelor biologice și toxice în regiune. În acest sens, proiectul ar ține seama de evoluțiile rapide din domeniul științelor vieții, pentru a se asigura că cadrele juridice și de reglementare ale guvernelor vizând combaterea unor astfel de amenințări îndeplinesc standardele internaționale actuale. Prin urmare, proiectul ar contribui la asigurarea faptului că statele membre ale OAS sunt bine pregătite pentru a răspunde rapid la orice amenințări care ar putea apărea.

În ceea ce privește elaborarea de politici, OAS/CICTE va continua să lucreze în acest domeniu prin intermediul sesiunilor sale periodice și al Comitetului pentru securitatea emisferei din cadrul Consiliului permanent al OAS.

Obiectivul principal al prezentei propuneri este de a îmbunătăți biosiguranța și biosecuritatea în țările beneficiare prin creșterea gradului de conștientizare și consolidarea capacității în rândul sectoarelor relevante, în conformitate cu RCSONU 1540 (2004), inclusiv aplicarea unor măsuri interne eficiente pentru a preveni proliferarea armelor biologice și a vectorilor acestora. Aceste eforturi vor viza oamenii de știință din domeniul biosiguranței și biosecurității în sectorul public și privat, precum și factorii de decizie și legiuitorii. Activitățile includ cursuri de formare pentru oamenii de știință din domeniul științelor vieții din țările beneficiare, precum și dezvoltarea unui curs de formare online pentru a ajunge la un număr și mai mare de beneficiari din regiune. OAS/CICTE vor desfășura aceste activități în coordonare cu partenerii noștri strategici și, astfel cum se menționează în secțiunea Metodologie, pentru formare și sarcini foarte specializate, OAS poate, de asemenea, să încheie contracte de sprijin pe termen scurt (experți, formatori și cercetători) și va colabora cu partenerii săi în aceste domenii (inclusiv pentru BWC-ISU, UNODA, OIE și Uniunea Europeană) și cu mediul academic pentru a se asigura că personalul îndeplinește toate cerințele tehnice, inclusiv, acolo unde este posibil, pe baza listelor de experți ținute de respectivele organizații.

3. Descrierea proiectului

3.1. Descriere

Propunerea noastră urmărește să îmbunătățească biosiguranța și biosecuritatea în țările beneficiare, în conformitate cu RCSONU 1540 (2004), și să sporească în continuare capacitatea statelor beneficiare de a anticipa și de a răspunde în mod eficace la un incident de mare amploare care implică un agent biologic, fie că este cauzat de om, fie că are loc în mod natural. Proiectul ar contribui, de asemenea, la îmbunătățirea cooperării și a schimbului de informații dintre agenții și la nivel internațional între statele membre ale OAS, în ceea ce privește pregătirea pentru incidentele biologice și răspunsul la acestea. În plus, proiectul urmărește să remedieze lacunele legislative care există în prezent în unele dintre țările vizate și să completeze eforturile de punere în aplicare a BWC.

Proiectul va reuni până la opt autorități naționale ale statelor membre ale OAS, reprezentanți adecvați ai sectorului privat și ai societății civile și experți internaționali calificați, pentru a explora măsurile care pot fi luate pentru a asigura îmbunătățirea capacităților de biosiguranță și biosecuritate în statele respective și, în general, în regiunea OAS. Proiectul va utiliza o abordare pe două niveluri, care include atât activități naționale, cât și activități subregionale. Proiectul va căuta să valorifice experiența anterioară a secretariatului cu privire la aceste probleme în America, împreună cu rețeaua sa bine stabilită de contacte și parteneri (în special în sectorul public). Eforturile la nivel național se vor axa pe cooperarea cu fiecare stat membru al OAS în vederea consolidării capacităților naționale, a elaborării de legislație și de reglementări și a elaborării unor planuri de acțiune specifice fiecărei țări pentru consolidarea capacităților operaționale.

La nivel regional, activitățile de consolidare a capacităților se vor axa pe promovarea schimbului de informații și de bune practici, precum și pe definirea parametrilor structurali, de fond și de funcționare din perspectiva unei abordări regionale.

În plus, proiectul va încerca să valorifice un proces de evaluare inter pares care a fost dezvoltat în ultimii ani, în temeiul căruia statele convin în mod voluntar să coopereze pentru a evalua reciproc punctele lor forte și punctele lor slabe în punerea în aplicare a obligațiilor din RCSONU 1540 (2004) și pentru a identifica practici eficace și domenii pentru continuarea cooperării bilaterale. În urma recentelor exerciții de evaluare inter pares în temeiul RCSONU 1540 (2004) încheiate cu succes între Chile și Columbia (2017), între Republica Dominicană și Panama (2019) și, cel mai recent, între Paraguay și Uruguay (2019), propunem să se ofere asistență suplimentară specifică și activități de cooperare specifice pentru aceste trei seturi de țări. În acest sens, am dori să urmărim îndeaproape legăturile bilaterale strânse create între aceste state în cursul procesului de evaluare inter pares și am dori să promovăm în continuare angajamentul demonstrat de aceste țări față de continuarea cooperării în temeiul RCSONU 1540 (2004)în plus față de exercițiile inițiale de evaluare inter pares. De asemenea, am dori să propunem promovarea unor exerciții suplimentare de evaluare inter pares în regiune, cu un accent puternic pe biosiguranță și biosecuritate pentru țările care nu au întreprins încă astfel de exerciții, cum ar fi Mexicul și, eventual, alți parteneri din regiune. În cele din urmă, am încerca să reexaminăm procesele de evaluare inter pares existente pentru a promova și a consolida cooperarea continuă dintre țări, pentru a promova cele mai bune practici și pentru a promova practica de publicare a documentelor tehnice (pe lângă rapoartele finale prezentate de state) pentru a reflecta progresele înregistrate în aceste forumuri.

3.2. Metodologie

3.2.1. Structura organizatorică

Acest proiect va fi pus în aplicare de către OAS/CICTE, în coordonare cu statele membre ale OAS și cu sprijinul acestora. Echipa din partea OAS/CICTE de gestionare a proiectului va fi alcătuită din trei membri ai personalului și un asistent pentru sprijin administrativ/financiar, lucrând la sediul OAS din Washington DC, în coordonare cu personal contractual extern, în funcție de activitățile specifice care urmează să fie executate, sub supravegherea generală și îndrumarea secretarului executiv al CICTE.

Personalul contractual extern va include un specialist juridic care va executa partea de asistență legislativă a proiectului. Pentru formarea și sarcinile foarte specializate, OAS poate, de asemenea, să încheie contracte de sprijin pe termen scurt (experți, formatori și cercetători) de pe listele de experți ale altor organizații tehnice partenere, inclusiv Unitatea de sprijin pentru punerea în aplicare ISU-BWC, UNODA, OIE și Uniunea Europeană.

Inițial, echipa din partea OAS/CICTE de gestionare a programului se va coordona în mod direct cu autoritățile naționale ale statelor membre care au solicitat anterior sprijin în ceea ce privește RCSONU 1540 (2004). În mai multe cazuri, OAS a încheiat acorduri de cooperare pentru a acorda asistență statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a RCSONU 1540 (2004), care vor constitui baza asistenței tehnice.

3.2.2. Abordarea tehnică

Cererile de asistență legislativă și tehnică pentru consolidarea reglementărilor privind biosiguranța și biosecuritatea vor necesita o evaluare inițială și o analiză a legislației și a reglementărilor existente, care vor fi efectuate de un specialist juridic în coordonare cu echipa de gestionare a proiectului și cu autoritățile relevante din țările beneficiare prin intermediul misiunilor de asistență legislativă și tehnică, pentru a identifica lacunele și prioritățile specifice fiecărei țări. În baza acestei evaluări, măsurile specifice legate de îmbunătățirile legislative și de reglementare în domeniul biosiguranței și biosecurității care necesită o punere în aplicare prioritară și care vor fi sprijinite în mod direct prin acest proiect, ar putea include:

— analiza legislației și a reglementărilor existente în țările beneficiare în vederea identificării unor lacune specifice;

— elaborarea și adoptarea unei liste de control al exporturilor;

— elaborarea și adoptarea unui plan de acțiune național pentru a răspunde amenințărilor biologice;

— elaborarea unor orientări naționale pentru protecția împotriva difuzării accidentale sau deliberate a agenților biologici și pentru depozitarea și transportul adecvate și în condiții de siguranță a acestora, inclusiv securitatea lor internă.

Activitățile de promovare și consolidare a cooperării regionale includ:

— dezvoltarea activităților ulterioare de consolidare a capacităților și de cooperare pentru țările din regiune care au desfășurat exerciții de evaluare inter pares legate de punerea în aplicare a RCSONU 1540 (2004);

— exerciții suplimentare de evaluare inter pares, cu un accent puternic pe biosiguranță și biosecuritate;

— elaborarea și publicarea de documente tehnice privind activitățile legate de evaluarea inter pares.

În ceea ce privește componenta privind sensibilizarea, educarea și formarea în domeniul biosiguranței și biosecurității a acestei propuneri, care se va desfășura în paralel cu componenta de asistență tehnică și legislativă și de cooperare regională, se va organiza câte un curs de formare în fiecare dintre țările beneficiare. Aceste cursuri de formare vor fi coordonate de echipa de gestionare din partea OAS/CICTE și vor fi conduse de experți internaționali. Aceste cursuri vor servi la consolidarea capacităților și vor institui un grup de formatori din rândul diferitelor instituții științifice din țările beneficiare, care vor putea să difuzeze cunoștințele privind principiile de biosiguranță și biosecuritate, cele mai bune practici de laborator, tehnicile și metodele de gestionare a riscurilor biologice în laboratoare și în institutele de cercetare.

OAS/CICTE va colabora cu mediul academic și cu cercetătorii pentru a dezvolta un curs online, contribuind la îmbunătățirea resurselor actuale pentru o mai bună diseminare a cunoștințelor și a sensibilizării cu privire la biosiguranță, biosecuritate și bioetică în rândul cadrelor universitare, al cadrelor didactice, al studenților și al cercetătorilor din domeniul științelor vieții, precum și al altor părți interesate relevante.

În plus, pe durata misiunilor de asistență tehnică și legislativă și a activităților regionale și subregionale incluse în propunere, se vor organiza acțiuni de informare și de sensibilizare cu privire la biosiguranță, biosecuritate, RCSONU 1540 (2004) și punerea în aplicare a BWC în rândul factorilor de decizie, al parlamentarilor și al industriei.

3.2.3. Perspectiva de gen

Prin programul său pentru RCSONU 1540 (2004), OAS/CICTE joacă un rol important în sprijinirea statelor membre în vederea consolidării capacității în vederea punerii în aplicare a RCSONU 1540 (2004) și a combaterii proliferării, precum și în vederea promovării egalității de gen. Toate aceste rezultate contribuie la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU și completează eforturile statelor membre ale OAS de a pune în aplicare instrumentele relevante din domeniile regimului mondial de dezarmare și neproliferare.

OAS/CICTE va asigura egalitatea de gen în cadrul procesului de angajare pentru a sprijini țările beneficiare ale proiectului și va încuraja țările beneficiare să implice în mod semnificativ femeile în toate etapele proiectului. Se face întotdeauna un efort deosebit pentru a integra o perspectivă de gen și pentru a plasa femeile în centrul temelor aflate în discuție.

3.2.4. Coordonarea externă

Pe lângă coordonarea și colaborarea cu autoritățile naționale din întreaga regiune, OAS își va coordona eforturile și va colabora cu alte instituții și organizații pe parcursul executării proiectului. Entitățile enumerate mai jos s-ar putea afla în situația de a oferi sprijin cu privire la chestiuni specifice și de a promova inițiativa în regiune:

— Biroul pentru probleme de dezarmare al ONU (UNODA), inclusiv Unitatea de sprijin pentru punerea în aplicare a Convenției privind armele biologice;

— Comitetul Consiliului de Securitate instituit în temeiul RCSONU 1540 (2004) și grupul său de experți;

— Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE);

— Organizația Mondială a Sănătății (OMS), inclusiv Organizația Panamericană a Sănătății (OPS);

— organizații ale societății civile, universități și organizații din sectorul privat ale căror obiective sunt în conformitate cu obiectivele prezentei propuneri, inclusiv Sandia National Laboratory; Subcomisión de Bioseguridad y Bioscustodia de la Asociación Argentina de Microbiología; James Martin Center CNS; Asociación Latinoamericana de Biocontención y Biocustodia.

3.3. Obiectivele și activitățile proiectului

Obiectivul 1: Consolidarea standardelor de biosiguranță și de biosecuritate în țările beneficiare.

Activități de sprijin

— Activitatea 1.1: Efectuarea unei misiuni de asistență tehnică pentru fiecare țară cu agențiile implicate în domeniul biosiguranței și biosecurității pentru a evalua nevoile și a elabora un raport de evaluare.

— Activitatea 1.2: Pe baza nevoilor și a resurselor, facilitarea formării într-unul sau în ambele domenii de mai jos: adoptarea unei liste de control al exporturilor sau adoptarea unui plan de acțiune național pentru a răspunde amenințărilor biologice. Furnizarea unui raport de evaluare.

— Activitatea 1.3: Elaborarea unor orientări naționale pentru protecția împotriva difuzării accidentale sau deliberate a agenților biologici, precum și a unor orientări naționale pentru depozitarea și transportul adecvate și în condiții de siguranță a acestora, inclusiv securitatea lor internă.

Rezultate preconizate

— Raport de evaluare întocmit cu recomandări pentru fiecare țară și agenție.

— Crearea unei liste de control al exporturilor în funcție de nevoile țărilor.

— Furnizarea unui raport de evaluare pe țări privind planurile naționale de acțiune privind răspunsul la amenințările biologice, evenimentele accidentale, depozitarea și transportul în condiții de siguranță și orientările în acest sens.

Obiectivul 2: Consolidarea cadrelor juridice și de reglementare privind biosiguranța și biosecuritatea și armonizarea acestora cu standardele internaționale existente

Activități de sprijin

— Activitatea 2.1: Revizuirea cadrelor legislative și de reglementare existente în fiecare țară beneficiară pentru a identifica lacunele și domeniile prioritare de necesitate.

— Activitatea 2.2: Furnizarea de asistență legislativă în funcție de necesități, inclusiv elaborarea de acte legislative și de reglementări pentru punerea în aplicare a listelor de control al exporturilor și/sau a planurilor de acțiune naționale.

— Activitatea 2.3: Compilarea și publicarea de documente cu orientări privind cele mai bune practici, tehnici și metode de gestionare a riscurilor biologice în laboratoare și institute de cercetare și diseminarea acestora în vederea promovării bunelor practici în rândul părților interesate relevante.

Rezultate preconizate

— Cel puțin o misiune de asistență legislativă pe țară pentru a oferi sprijin la lista de control al exporturilor și/sau la elaborarea planurilor de acțiune naționale și/sau a proiectelor de legislație/reglementărilor relevante.

— Publicarea celor mai bune practici de laborator, cu diferite componente: studii, tehnici și metode diferite.

Obiectivul 3: Consolidarea colaborării și a cooperării în special prin intermediul exercițiilor de evaluare inter pares în baza RCSONU 1540 (2004)

Activități de sprijin

— Activitatea 3.1: Facilitarea a maximum trei noi exerciții de evaluare inter pares, cu un accent puternic pe biosiguranță și biosecuritate.

— Activitatea 3.2: Organizarea a trei seminare bilaterale în continuarea exercițiilor de evaluare inter pares desfășurate deja în regiune cu privire la punerea în aplicare a RCSONU 1540 (2004).

— Activitatea 3.3: Elaborarea și publicarea de documente tehnice privind activitățile legate de evaluarea inter pares.

— Activitatea 3.4: Organizarea unei conferințe regionale privind biosiguranța și biosecuritatea, printre altele, pentru a spori coordonarea și a promova schimbul de informații.

— Activitatea 3.5: Organizarea unei conferințe regionale privind stadiul punerii în aplicare a RCSONU 1540 (2004) în America.

Rezultate preconizate

— Facilitarea exercițiilor de evaluare inter pares pentru șase țări beneficiare.

— Elaborarea și publicarea unui raport de monitorizare a evaluării inter pares pentru Chile/Columbia, Republica Dominicană/Panama și Paraguay/Uruguay.

— Intensificarea coordonării între agențiile care au legătură cu biosecuritatea sau biosiguranța în țările beneficiare.

Obiectivul 4: Facilitarea formării continue privind biosiguranța și biosecuritatea.

Activități de sprijin

— Activitatea 4.1: Instituirea unei rețele de formatori de biosiguranță și de biosecuritate în fiecare țară beneficiară.

— Activitatea 4.2: Conceperea și dezvoltarea unui modul de formare pentru oamenii de știință, pentru a reduce riscul unei posibile utilizări necorespunzătoare a materialelor și echipamentelor în timpul cercetărilor lor.

— Activitatea 4.3: Coordonarea cu institutele naționale de formare relevante pentru a încuraja includerea în programele academice a unor module și/sau materiale legate de biosiguranță și de biosecuritate, inclusiv de punerea în aplicare a RCSONU 1540 (2004) și a BWC.

— Activitatea 4.4: Organizarea și desfășurarea a maxim opt sesiuni de formare privind biosiguranța și biosecuritatea (câte una pentru fiecare țară beneficiară).

Rezultate preconizate

— Crearea în fiecare țară a unei rețele de formatori și specialiști în domeniul biosecurității și al biosiguranței.

— Crearea unor cursuri online deschise și organizarea a șase cursuri.

— Formarea în țările beneficiare a unor oameni de știință din cadrul agențiilor în legătură cu biosecuritatea și biosiguranța.

4. Beneficiari

Beneficiarii direcți ai obiectivelor 1-4 sunt instituțiile și autoritățile naționale responsabile de biosiguranță și biosecuritate din fiecare țară beneficiară (maxim opt state în funcție de fondurile primite: Argentina, Chile, Columbia, Republica Dominicană, Mexic, Panama, Paraguay și Uruguay). Odată cu crearea cursului online și includerea acestor subiecte în programa universitară, se va ajunge la o gamă și mai largă de beneficiari.

5. Vizibilitatea Uniunii Europene

OAS/CICTE se va asigura că toate activitățile proiectului recunosc Uniunea pentru sprijinul său financiar acordat proiectului prin mijloace multiple. Comunicatele de presă, mesajele de pe platformele de comunicare socială și interviurile cu presa de știri pentru manifestările cu vizibilitate ridicată vor evidenția sprijinul Uniunii. Toate echipamentele, materialele tipărite sau software-ul donate țărilor beneficiare vor purta etichete menționând finanțarea de către Uniune. Personalul proiectului va purta logoul și/sau drapelul UE pe toate șepcile, căștile, salopetele sau uniformele de lucru, ca metodă clară de branding. Sprijinul Uniunii va fi făcut public și vizibil pe paginile de internet ale OAS și în publicațiile legate de proiect și de programele sprijinite.

6. Durata

Calendarul avut în vedere pentru executarea proiectului este de 36 de luni.

7. Cadrul general

Punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a proiectului va fi realizată de către OAS/CICTE prin intermediul programului său existent în baza RCSONU 1540 (2004).

8. Parteneri

OAS/CICTE va implementa proiectul în parteneriat cu autoritățile naționale din țările beneficiare, în colaborare cu partenerii strategici.

9. Raportare

Rapoartele privind progresele înregistrate și situația financiară vor fi prezentate trimestrial pentru a permite o monitorizare și o evaluare adecvate și la timp, iar OAS/CICTE va menține o comunicare strânsă cu donatorul.