(8)

Evaluarea de către CERS a vulnerabilităților evidențiază următoarele în ceea ce privește Islanda: (a) Îndatorarea gospodăriilor populației în raport cu venitul disponibil al acestora este ridicată în comparație cu alte țări, în ciuda scăderii substanțiale a acestui raport față de nivelurile din anii precedenți. Gospodăriile populației cu un grad ridicat de îndatorare sunt de obicei mai sensibile la condiții economice și financiare nefavorabile sau la evoluții negative ale pieței imobiliare rezidențiale, ceea ce le poate afecta capacitatea de a rambursa datoriile și poate conduce la reducerea consumului acestora. Gospodăriile populației îndatorate sunt totuși mai puțin vulnerabile la creșteri ale ratelor dobânzii, dată fiind prevalența creditelor cu rată fixă a dobânzii. (b) În ceea ce privește structura îndatorării gospodăriilor populației, creditele indexate în funcție de indicele prețurilor de consum (denumite în continuare „credite indexate în funcție de IPC”) (12) au fost în trecut utilizate în mod general în Islanda și pot prezenta anumite riscuri pentru gospodăriile populației cu un grad ridicat de îndatorare. Chiar dacă ponderea creditelor indexate în funcție de IPC în creditele noi este în scădere, ponderea acestor credite în stocul existent de credite este totuși ridicată. De asemenea, creditele indexate în funcție de IPC au de obicei grafice de rambursare negative la începutul perioadei de rambursare, în funcție de nivelul inflației, ceea ce ar putea accentua în continuare acumularea de datorie. Creditele de acest tip pot avea atât efecte de amplificare, cât și efecte de diminuare a vulnerabilității la risc a gospodăriilor populației. În cazul unei inflații ridicate, capacitatea gospodăriilor populației de a-și rambursa împrumuturile ipotecare ar fi afectată în mai mică măsură pe termen scurt – deoarece creditele indexate în funcție de IPC ar uniformiza serviciul datoriei – în timp ce sumele de rambursat lunar la creditele care nu sunt indexate în funcție de IPC ar crește mai abrupt pe termen scurt. Cu toate acestea, pe termen lung este posibil ca gospodăriile populației cu credite indexate în funcție de IPC să trebuiască să limiteze suplimentar consumul, deoarece în cazul dificultăților economice însoțite de o inflație în creștere datoria acestora nu ar fi erodată de inflație. Îndatorarea ridicată se explică parțial prin indexarea creditelor ipotecare cu anuități cu scadențe de până la 40 de ani, care permit debitorilor cu venituri mici să împrumute sume mai mari la niveluri accesibile ale serviciului datoriei. Cu toate acestea, în ultimul deceniu inflația a fost apropiată de ținta Băncii Centrale a Islandei și, prin urmare, ponderea creditelor neindexate a crescut. (c) Creditele pentru locuințe au avut o creștere moderată în ultimii ani, iar standardele de creditare par să fie prudente în medie. Totuși, în ceea ce privește distribuția raporturilor datorii/venituri (DTI) ale gospodăriilor populației care au contractat credite de acest tip, o proporție semnificativă a gospodăriilor populației poate fi vulnerabilă la condiții economice și financiare nefavorabile sau la evoluții negative pe piața imobiliară rezidențială. În ciuda vulnerabilităților în creștere ale sectorului BIR din Islanda, instituțiile de credit din Islanda par să fie reziliente. Autoritățile naționale au efectuat o serie de testări la stres ale celor mai mari trei instituții de credit din Islanda; aceste testări la stres au inclus scenarii de scădere drastică a prețurilor pe piața imobiliară, împreună cu ample șocuri negative asupra economiei în ansamblu, iar rezultatele au indicat că aceste bănci ar trebui să poată rezista la astfel de șocuri. (d) De asemenea, există anumite preocupări în ceea ce privește supraevaluarea prețurilor locuințelor. Aprecierea prețurilor locuințelor a decelerat în ultimele trimestre, după o creștere continuă în ultimii opt ani. Creșterea prețurilor locuințelor pe termen mediu a fost ridicată prin comparație la nivel internațional. Dată fiind rata ridicată a locuințelor deținute în proprietate în Islanda, o scădere a prețurilor locuințelor ar putea conduce la un nivel negativ al capitalului propriu al gospodăriilor populației. Cu toate acestea, se anticipează că pierderile potențiale directe din credite rezultate din credite ipotecare vor fi ținute sub control, întrucât raporturile împrumut/garanții ale ipotecilor deținute de gospodăriile populației sunt relativ scăzute. (e) Condițiile economice și financiare nefavorabile sau evoluțiile negative pe piața imobiliară rezidențială pot să conducă la materializarea unor riscuri directe și indirecte pentru stabilitatea financiară, date fiind vulnerabilitățile menționate mai sus. Riscurile directe potențiale pentru sistemul bancar din Islanda se referă atât la pierderile potențiale generate de nerambursarea creditelor acordate într-un mediu de prețuri posibil supraevaluate ale locuințelor, cât și la presiuni competitive care pot conduce la relaxarea standardelor de creditare. De asemenea, gospodăriile populației pot suferi un efect negativ asupra avuției sau o trecere la capital propriu negativ în cazul în care scăderea prețurilor locuințelor este semnificativă. Dat fiind nivelul scăzut al pierderilor potențiale directe anticipate din creditele ipotecare, precum și prevalența creditelor cu rată fixă a dobânzii și cu indexare în funcție de IPC, nu se anticipează ca gospodăriile populației să se confrunte cu constrângeri asupra capacității de a rambursa datoriile care să fie suficient de mari pentru a conduce la nerambursări. Cu toate acestea, în cazul în care, de exemplu, șomajul crește și/sau creșterea veniturilor gospodăriilor populației se diminuează, pentru anumite gospodării ale populației poate deveni dificil să-și ramburseze datoriile pe termen lung. Efectele negative asociate asupra avuției și veniturilor gospodăriilor populației pot amplifica șocul inițial în cazul în care gospodăriile populației trebuie să-și reducă cheltuielile pentru a-și rambursa creditele pentru locuințe. Aceasta ar putea conduce la efecte secundare și la o creștere a riscurilor pentru instituțiile de credit și pentru sistemul financiar. (f) CERS ia act de faptul că Islanda dispune de diverse mecanisme – limite ale raportului împrumut/garanții (LTV), evaluări ale bonității în ceea ce privește veniturile debitorilor și amortizoare de capital –, toate acestea urmărind să asigure reziliența atât a instituțiilor de credit, cât și a debitorilor. Se anticipează că amortizorul anticiclic de capital și amortizorul de risc sistemic vor consolida reziliența instituțiilor de credit față de materializarea vulnerabilităților care provin din îndatorarea sectorului privat. Cu toate acestea, ar trebui acordată o atenție deosebită creditorilor nebancari (respectiv, fondurile de pensii și Fondul de finanțare a locuințelor deținut de guvern), care sunt prezenți în sectorul locuințelor din Islanda în mai mare măsură decât în celelalte țări. Raporturile LTV au fost aplicate în faza de expansiune a ciclului financiar pentru a consolida reziliența debitorilor, a preveni deteriorarea standardelor de creditare și a atenua creșterea excesivă a creditării și a prețurilor locuințelor. Deoarece raporturile LTV sunt aplicate tuturor creditorilor, este evitată potențiala creditare între sectoare. În plus, cerințele microprudențiale în vigoare în prezent impun evaluarea bonității debitorilor care contractează credite noi. Prin urmare, orice potențiale măsuri viitoare bazate pe debitor ar trebui să se aplice tuturor creditorilor pentru a evita această creditare între sectoare. (g) Măsurile actuale sunt evaluate drept parțial corespunzătoare și parțial suficiente pentru a diminua riscurile sistemice identificate în legătură cu vulnerabilitățile din sectorul imobiliar rezidențial din Islanda. În special, este posibil ca nivelul ridicat al îndatorării gospodăriilor populației să nu fie abordat suficient prin măsurile macroprudențiale actuale. Deși la nivel agregat este posibil ca îndatorarea să fi scăzut, la nivel individual persistă zone de risc asociate gospodăriilor populației cu un nivel ridicat de îndatorare. Deși CERS a luat cunoștință de inițiativele luate în ceea ce privește monitorizarea bunurilor imobile rezidențiale, este posibil să fie necesare măsuri suplimentare în ceea ce privește creditarea gospodăriilor populației cu un raport DTI ridicat. Islanda poate să aibă în vedere aplicarea preventivă a unor orientări explicite privind măsurile bazate pe venit, fie sub forma unei recomandări, fie sub forma unor măsuri obligatorii din punct de vedere juridic bazate pe debitor. Măsurile bazate pe venit pot contribui la prevenirea mai eficientă a îndatorării excesive a gospodăriilor populației în cazul persistenței creșterii puternice a prețurilor locuințelor. Aceste măsuri ar putea fi deosebit de relevante, întrucât este posibil ca creșterea prețurilor locuințelor să fi redus eficacitatea plafonării raportului LTV.