2.3.2.

Protecția punctelor periculoase 2.3.2.1. Partea de sus Limita de siguranță în partea de sus este de 2 500 mm (figura 1) în cazul unei persoane care stă în picioare. Figura 1 Punct periculos Marjă suplimentară de sigurantă Înălțime Distanță de sigurantă 2.3.2.2. Partea de jos, deasupra Limita de siguranță pentru a ajunge deasupra unui obstacol este: a = de la nivelul solului până la punctul periculos; b = înălțimea obstacolului sau a dispozitivului de protecție; c = distanța orizontală dintre punctul periculos și obstacol (figura 2). Figura 2 Punct periculos Când se ating atât limitele de jos cât și cele de sus, trebuie respectate distanțele de siguranță stabilite în Tabelul 1.



Tabelul 1 (mm) a: Distanța de la sol la punctual periculos Înălțimea dintre obstacol și dispozitivul de protecție b 2 400 2 200 2 000 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 Distanța orizontală c de la punctul periculos 2 400 — 100 100 100 100 100 100 100 2 200 — 250 350 400 500 500 600 600 2 000 — — 350 500 600 700 900 1 100 1 800 — — — 600 900 900 1 000 1 100 1 600 — — — 500 900 900 1 000 1 300 1 400 — — — 100 800 900 1 000 1 300 1 200 — — — — 500 900 1 000 1 400 1 000 — — — — 300 900 1 000 1 400 800 — — — — — 600 900 1 300 600 — — — — — — 500 1 200 400 — — — — — — 300 1 200 200 — — — — — — 200 1 100 2.3.2.3. Distanța de atingere de jur-împrejur Limitele de siguranță din Tabelul 2 de mai jos trebuie cel puțin menținute dacă partea respectivă a corpului nu trebuie să atingă punctul periculos. La aplicarea limitei de siguranță se presupune că articulația principală a părții respective a corpului este ferm împinsă în marginea dispozitivului de siguranță. Se consideră că limitele de siguranță sunt respectate dacă împiedică avansarea sau penetrarea părților corpului dincolo de ele. Tabelul 2



Parte a corpului Dist. De siguranță Figură Mâna de la prima articulație e degetelor până la vârful degetelor ≥ 120 De la încheietura mâinii la vârful degetelor ≥ 230



Braț Dist. De siguranță Ilustrare Brațul de la cot la vîrful degetelor ≥ 550 Brațul de la umăr la vârful degetelor ≥ 850 2.3.2.4. Penetrarea și atingerea pe diagonală Dacă este posibilă penetrarea prin sau peste deschideri și până la piesele periculoase, trebuie respectată distanța minimă de siguranță prevăzută în Tabelele 3 și 4. Piesele în mișcare una față de cealaltă sau piesele care se mișcă de-a lungul pieselor fixe nu sunt considerate ca factori de risc cu condiția ca distanța dintre ele să nu fie mai mică de 8 mm.



Tabelul 3 ârful degetului Deget Lungimea degetului mare Brațul — 4 <a ≤ 8 8 <a ≤ 12 12 <a ≤ 20 20 <a ≤ 30 30 <a ≤ 135 maximum > 135 b ≥ 15 b ≥ 80 b ≥ 120 b ≥ 200 b ≥ 850 —



Tabelul 4 Vârful degetului Deget Măia păiă la baza degetuluimate Brațul — 4 <a ≤ 8 8 <a ≤ 12 12 <a ≤ 25 25 <a ≤ 40 40 <a ≤ 250 maximum 250 b ≥ 15 b ≥ 80 b ≥ 120 b ≥ 200 b ≥ 850 — 2.3.2.5. Limitele de siguranță față de punctele cu risc de înțepare Un punct cu risc de înțepare nu este considerat periculos pentru partea corpului arătată în ilustrația de mai jos dacă distanțele de siguranță nu sunt mai mici decât cele precizate în Tabelul 5 și dacă se asigură faptul că partea adiacentă, mai mare, a corpului nu încape în acel spațiu.



Tabelul 5 Membru Corp Picior Talpă Braț Mâna la prima articulație Deget Distanță de siguranță 500 180 120 100 25 ilustrare 2.3.2.6. Comenzile Spațiul dintre două pedale și găurile prin care trec dispozitivele de comandă nu sunt considerate drept puncte cu risc de înțepare sau retezare. 2.3.2.7. Cuplarea posterioară în 3 puncte 2.3.2.7.1. Într-un sistem de cuplare în 3 puncte, dincolo de planul care trece prin planul median al articulațiilor pivotante ale tijelor de ridicare, trebuie respectată o limită de siguranță minimă de 25 mm între piesele în mișcare, pentru fiecare punct sau fiecare cursă a dispozitivului de ridicare – dar nu și pentru capete în poziția superioară și inferioară 0,1 n - împreună cu o distanță de 25 mm sau un unghi minim de 30o pentru piesele cu risc de retezare care pot cauza schimbarea unghiului (a se vedea figura 3). Cursa n′, redusă cu 0,1 n, atât la capătul superior cât și la cel inferior, este definită după cum urmează (a se vedea figura 4). Acolo unde articulațiile inferioare sunt acționate direct de mecanismul de ridicare, planul de referință se determină prin planul vertical transversal median al acestor articulații. Figura 3 Legendă: A = braț de ridicare B = articulație inferioară C = tijă de ridicare D = șasiu tractor E = planul care trece prin axele punctelor de rotație ale tijei de ridicare F = joc de rotație ≤8 mm or ≥ 25 mm Figura 4 Cursa n′ Cursa n 2.3.2.7.2. Pentru cursa n a unității de ridicare hidraulice, poziția inferioară, A, a punctului de cuplare a articulației inferioare este limitată la dimensiunea „14” în conformitate cu standardul ISO 730, Partea 1, din decembrie 1994 în timp ce poziția superioară, B, este limitată la cursa hidraulică maximă. Cursa n′ corespunde cursei n reduse în sus și în jos cu 0,1 n și reprezintă distanța verticală între punctele A′ și B′. 2.3.2.7.3. De asemenea, în cadrul cursei n′ trebuie menținută o limită minimă de siguranță de 25 mm față de piesele adiacente din jurul profilului tijelor de ridicare. 2.3.2.7.4. Dacă, în cazul unui sistem de cuplare în 3 puncte, între tractor și elementul tractat se utilizează dispozitive de cuplare care nu necesită prezența unui operator (de exemplu, în cazul unei cuplări rapide), atunci dispozițiile de la punctul 2.3.2.7.3 nu se aplică. 2.3.2.7.5. Manualul de funcționare trebuie să conțină informații specifice asupra punctelor periculoase situate în fața planului definit la prima teză de la punctul 2.3.2.7.1. 2.3.2.8. Cuplarea frontală în 3 puncte 2.3.2.8.1. În fiecare punct al cursei n′ a unității de ridicare – cu excepția capetelor superioare și inferioare care ajung la 0,1 n – trebuie menținută o limită minimă de siguranță de 25 mm și un unghi minim de 30° față de piesele antrenate simultan sau o limită minimă de siguranță de 25 mm, în cazul schimbării unghiului, datorită mișcării pieselor una față de cealaltă. Cursa n′ redusă cu 0,1 n, atât la capătul inferior cât și la cel superior, este definită după cum urmează (a se vedea și figura 4). 2.3.2.8.2. Pentru cursa n a unității hidraulice de ridicare, poziția inferioară A a punctului de cuplare a articulației inferioare este limitată la dimensiunea „14”, conform standardului ISO 8759, partea 2, din martie 1998 în timp ce poziția superioară B este limitată la cursa hidraulică maximă. Cursa n′ redusă la capătul superior și inferior cu 0,1 n reprezintă distanța verticală între A′ și B′. 2.3.2.8.3. Dacă, pentru articulațiile inferioare ale unui sistem de cuplare frontal în 3 puncte se folosesc dispozitive de cuplare (cum ar fi în cazul unei cuplări cu acțiune rapidă) care nu necesită prezența unei persoane între tractor și elementul tractat în timpul realizării cuplării, atunci dispozițiile de la 2.3.2.8.1. nu se aplică în limita unei raze de 250 mm din punctele unde articulațiile inferioare sunt cuplate cu tractorul. Cu toate acestea, trebuie asigurată o limită minimă de siguranță de 25 mm față de piesele învecinate cursei, definite prin n′, în special în spațiul exterior cursei de deplasare a cilindrilor/tijelor. 2.3.2.9. Scaunul conducătorului și spațiul adiacent Atunci când conducătorul este în poziția așezat, toate punctele cu risc de înțepare sau retezare trebuie să fie în afara razei de acțiune a mâinilor sau picioarelor acestuia. Această cerință este considerată îndeplinită dacă se respectă următoarele condiții: 2.3.2.9.1. Scaunul conducătorului se află poziționat în punctul median al razei de reglare longitudinale și verticale. Zona de acțiune a conducătorului este împărțită între zonele A și B. Un punct central circular al acestor zone se află la 60 de mm în fața și la 580 mm deasupra punctului de poziționare al scaunului (a se vedea figura 5). Zona A reprezintă o sferă cu diametrul de 550 mm iar zona B este localizată între această sferă și o altă sferă cu raza de 1 000 mm. Figura 5 Zona B Zona A Sferă Punct poziționare scaun (PPS) 2.3.2.9.2. În apropierea punctelor cu risc de înțepare și de retezare se menține o distanță de siguranță de 120 mm în zona A și de 25 mm în zona B și un unghi minim de 30° în cazul pieselor cu risc de retezare ce pot cauza o schimbare a unghiului. 2.3.2.9.3. În zona A, se iau în considerare numai punctele cu risc de înțepare și retezare datorate pieselor acționate de o sursă de energie exterioară. 2.3.2.9.4. Dacă un punct reprezintă un risc de pericol din cauza prezenței unei componente aferente scaunului, atunci între componenta respectivă și scaun trebuie menținută o distanță de siguranță de cel puțin 25 mm. Nu există puncte periculoase între spătarul scaunului și componentele aferente localizate în spatele acestui spătar, dacă aceste componente sunt netede iar spătarul scaunului este rotunjit și nu are puncte ascuțite. 2.3.2.10. Scaunul pasagerului (după caz) 2.3.2.10.1. Dacă anumite componente constituie un pericol pentru picioare, trebuie asigurate dispozitive de protecție pe o rază semicirculară de 800 mm începând de la marginea frontală a pernei scaunului și orientată în jos. 2.3.2.10.2. Conform celor descrise la punctul 2.3.2.9 (a se vedea figura 6), piesele periculoase din zonele A și B trebuie protejate pe o rază circulară al cărei centru este situat la 670 mm deasupra centrului marginii frontale a scaunului pasagerului. Figura 6 Zona B Zona A Sferă 2.3.2.11. Tractoare cu ecartament îngust (tractoare al căror ecartament este definit conform articolului [1] a doua liniuță din Directiva [87/402/CEE ( 10 )] [a Consiliului]). 2.3.2.11.1. În cazul tractoarelor cu ecartament îngust, nu se aplică dispozițiile punctului 2.3.2.9 pentru zona situată sub un plan înclinat la 45°, orientat spre spate, transversal pe direcția de mers, care trece printr-un punct situat la 230 mm în spatele punctului de poziționare al scaunului (a se vedea figura 7). Dacă în această zonă există puncte periculoase de orice natură, se amplasează pe tractor avertismente corespunzătoare. Figura 7 Sferic Punct poziționare scaun PPS 2.3.2.11.2. Secțiunile II.1 și II.2 din anexa I la Directiva 80/720/CCE ( 11 ) se aplică accesului la scaunul conducătorului. 2.3.2.11.3. Punctul [I.6] din anexa [I] la Directiva [80/720/CEE] se aplică dispozitivelor de comandă. 2.3.2.11.4. În fața planului de referință care trece în unghi drept față de axa longitudinală a vehiculului și prin centrul pedalei în poziție liberă (ambreiaj și/sau frână de serviciu), componentele foarte fierbinți ale sistemului de evacuare trebuie protejate, dacă sunt localizate pe o rază de 300 mm în zona superioară (700 mm deasupra nivelului solului) și la 150 mm în zona inferioară (a se vedea figura 8). În lateral, zona de protecție este limitată de marginea exterioară a tractorului și de marginea exterioară a sistemului de evacuare. Componentele sistemului de evacuare care se încălzesc foarte tare și care trec pe sub treapta de acces trebuie acoperite pe verticală sau protejate termic în alt mod. Figura 8 Plan de referință 2.3.2.12. Dispunerea și marcarea furtunurilor hidraulice flexibile 2.3.2.12.1. Furtunurile hidraulice flexibile trebuie astfel dispuse încât să prevină producerea de avarii mecanice sau termice. 2.3.2.12.2. Furtunurile hidraulice flexibile trebuie să poată fi clar identificate și marcate permanent cu următoarele informații: — marca constructorului furtunului flexibil; — data fabricației (anul și luna); — depășirea maximă a presiunii dinamice admisă în funcționare. 2.3.2.12.3. Furtunurile hidraulice flexibile aflate în vecinătatea scaunului conducătorului sau pasagerului trebuie dispuse sau protejate astfel încât, în cazul unei defecțiuni, să nu reprezinte un pericol pentru nicio persoană. 2.3.2.13. Direcție și axă oscilantă Piese aflate în mișcare una față de cealaltă sau față de piesele fixe trebuie protejate dacă se află în zona definită la punctele 2.3.2.9 și 2.3.2.10. În cazul tractoarelor cu mecanism de direcție articulat, pe ambele părți ale tractorului trebuie să existe marcaje clare și permanente cu privire la raza de articulare, indicând, prin semne ilustrative sau în cuvinte, că nu este permisă staționarea în raza neprotejată de articulare. Indicațiile corespunzătoare trebuie incluse și în manualul de utilizare. 2.3.2.14. Arbori de transmisie fixați pe tractor Arborii de transmisie (de exemplu, pentru tractoarele cu tracțiune pe 4 roți) la care arborele de transmisie se poate roti numai atunci când tractorul se află în mișcare, trebuie protejați dacă sunt amplasați în zonele definite la punctele 2.3.2.9. și 2.3.2.10. 2.3.2.15. Zona de siguranță din jurul roților motoare 2.3.2.15.1. Zona de siguranță a apărătoarelor roților trebuie să respecte condițiile următoare. 2.3.2.15.2. „Zonă de siguranță” înseamnă spațiul care trebuie să rămână liber în jurul pneurilor roților motoare față de piesele adiacente ale vehiculului. Zona de siguranță a roților motoare, atunci când vehiculul este echipat cu pneuri de cele mai mari dimensiuni, trebuie să corespundă dimensiunilor specificate în figura 9 și în tabelul 6. Figura 9 Apărătoare Cel mai mic ecartament



Tabelul 6 Tractoare standard Tractoare cu ecartament îngust a h a h mm mm mm mm 40 60 15 30 O zonă de siguranță mai mică decât cea ilustrată în figura 9 și în tabelul 6 este permisă în zonele menționate în punctele 2.3.2.9 și 2.3.2.10 în cazul tractoarelor cu ecartament îngust, acolo unde apărătoarele folosesc și la înlăturarea pământului prins de roți. 2.3.2.16. Suprafețe fierbinți Suprafețele fierbinți la care operatorul poate ajunge în cursul operațiunilor normale de funcționare și întreținere a tractorului trebuie să fie acoperite sau izolate. Această normă se aplică suprafețelor fierbinți situate în apropierea scărilor, balustradelor, mânerelor și a elementelor care fac parte integrantă din tractor și care sunt utilizate ca mijloc de acces și pot fi astfel atinse în mod accidental. 2.3.2.17. Capacul terminalelor bateriei Terminalele care nu sunt legate la pământ trebuie să fie protejate împotriva scurtcircuitării accidentale.