2006D1639 — RO — 01.08.2012 — 001.001

Acest document reprezintă un instrument de documentare, iar instituţiile nu îşi asumă responsabilitatea pentru conţinutul său.

Astfel cum a fost modificat prin:

No

▼B

DECIZIA NR. 1639/2006/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 24 octombrie 2006

de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013)

În conformitate cu principiile de bună guvernare și de îmbunătățire a reglementării, Comisia a însărcinat experți independenți pentru a realiza o evaluare ex ante a unui program comunitar multianual nou în domeniul energiei, astfel încât acesta să succeadă actualului program „Energie inteligentă – Europa” după 31 decembrie 2006. În raportul lor, experții au concluzionat că este necesar să se asigure continuitatea programului „Energie inteligentă – Europa” după 2006 și ca acesta să fie înnoit în cadrul unui instrument mai amplu și mai ambițios. De asemenea, acest program ar trebui instituit pentru a continua să se îmbunătățească poziția de forță și de excelență a Europei în domeniul tehnologiilor energetice durabile și al aplicațiilor acestora.

Comunicările Comisiei referitoare la e-guvernare și e-sănătate și concluziile aferente ale Consiliului fac apel la eforturi sporite în materie de inovație, schimbul de bune practici și interoperabilitate și subliniază necesitatea consolidării sinergiilor între programele comunitare în aceste domenii. Interoperabilitatea are o importanță semnificativă în dezvoltarea societății informaționale.

Rezoluția adoptată de Consiliul „Telecomunicații” de la Bruxelles din 9 decembrie 2004 oferă baza pentru o propunere de inițiativă nouă referitoare la societatea informațională, care are scopul de a consolida contribuția acesteia la performanța Europei. În comunicarea menționată din 2 februarie 2005, Comisia propune să-și concentreze eforturile asupra a două obiective:

Prin „ecoinovație” se înțelege orice formă de inovație care își propune să realizeze un progres semnificativ și demonstrabil către o dezvoltare durabilă care protejează mediul, prin reducerea impactului asupra mediului și printr-o utilizare mai eficientă și mai responsabilă a resurselor naturale, în special a energiei. Ecoinovația este un concept progresiv, iar programul-cadru trebuie, prin urmare, să continue să se adapteze la schimbări. Promovarea ecoinovației prin intermediul programului-cadru are rolul de a contribui la punerea în aplicare a planului de acțiune pentru tehnologii de mediu.

Un astfel de program se înscrie pe linia Comunicării Comisiei din 2 februarie 2005 către Consiliul European de primăvară, intitulată „Cooperare pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă – un nou început pentru Strategia de la Lisabona”, care preconizează punerea în aplicare a unor acțiuni menite să sporească creșterea și competitivitatea și să transforme Europa într-un loc mai atractiv pentru investitori și lucrători. Mai mult, comunicarea amintește că trebuie să se stimuleze inițiativa antreprenorială, să se atragă suficient capital de risc pentru a lansa noi întreprinderi și pentru a păstra o bază industrială solidă în Europa, promovând în același timp inovația și, în special, ecoinovația, adoptarea tehnologiilor informației și comunicării (TIC) și utilizarea durabilă a resurselor. Întrucât competitivitatea rezultă, în mare măsură, din acțiunea întreprinderilor dinamice care operează pe piețe deschise și competitive și care sunt sprijinite de un cadru adecvat, în special de un cadru de reglementare favorabil inovației, finanțarea comunitară are rolul de a exercita un efect de levier și de a furniza finanțare complementară pentru a se remedia situațiile referitoare la deficiențele pieței.

Consiliul European de la Lisabona din 23 și 24 martie 2000 a stabilit drept obiectiv ca Uniunea Europeană să devină cea mai competitivă și dinamică economie din lume bazată pe cunoaștere. Acesta a subliniat importanța creării unui climat favorabil întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), a diseminării celor mai bune practici și a asigurării unei convergențe sporite între statele membre. Consiliul European de la Göteborg din 15 și 16 iunie 2001 a aprobat strategia Uniunii de dezvoltare durabilă pentru a se asigura un echilibru just între creșterea economică, incluziunea socială și protecția mediului. Metodele de producție ale întreprinderilor joacă un rol important în dezvoltarea durabilă.

TITLUL I

DISPOZIȚII COMUNE

CAPITOLUL I

Programul-cadru pentru inovație și competitivitate

Articolul 1

Instituire

(1) Se adoptă un program-cadru pentru acțiune comunitară în domeniul inovației și competitivității, acordându-se o atenție deosebită necesităților IMM-urilor (denumit în continuare „program-cadru”), pentru perioada 1 ianuarie 2007-31 decembrie 2013.

(2) Programul-cadru contribuie la promovarea competitivității și a capacității inovatoare a Comunității în calitate de societate avansată bazată pe cunoaștere, cu o dezvoltare durabilă bazată pe o creștere economică solidă și pe o economie socială de piață foarte competitivă, cu un nivel foarte ridicat de protecție și de ameliorare a calității mediului.

(3) Programul-cadru nu acoperă activitățile de cercetare, de dezvoltare tehnologică, precum și de demonstrație efectuate în conformitate cu articolul 166 din tratat. Acesta contribuie la acoperirea discrepanțelor dintre cercetare și inovație și favorizează toate formele de inovație.

Articolul 2

Obiective

(1) Obiectivele programului-cadru sunt următoarele:

(c) accelerarea dezvoltării unei societăți informaționale durabile, competitive, inovatoare și accesibile tuturor;

(2) Obiectivele programului-cadru se realizează prin punerea în aplicare a următoarelor programe specifice, astfel cum sunt stabilite la titlul II (denumite în continuare „programe specifice”):

(c) Programul „Energie inteligentă – Europa”.

Articolul 3

Buget

(1) Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului-cadru este de 3 621 300 000 EUR.

(2) O defalcare bugetară indicativă pe programele specifice figurează în anexa I.

(3) Creditele anuale sunt autorizate de autoritatea bugetară în limitele cadrului financiar.

Articolul 4

Participarea țărilor terțe

Sunt admise să participe la programul-cadru:

(a) țările din Asociația Europeană a Liberului Schimb (AELS) care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE), în conformitate cu condițiile prevăzute de Acordul SEE;

(c) țările din Balcanii Occidentali, în conformitate cu dispozițiile care urmează să fie stabilite cu aceste țări după instituirea acordurilor-cadru referitoare la participarea lor la programele comunitare;

CAPITOLUL II

Punerea în aplicare a programului-cadru

Articolul 5

Programe de lucru anuale

(1) Comisia adoptă programele de lucru anuale pentru programele specifice în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 46 alineatul (2), ținând seama de necesitatea de a se adapta evoluțiilor ulterioare, în special după evaluarea intermediară.

Comisia asigură punerea în aplicare a programelor de lucru anuale și informează Parlamentul European imediat și în mod complet în legătură cu elaborarea și aplicarea acestora.

(2) Modificările aduse programelor de lucru anuale cu privire la alocările bugetare în valoare de peste 1 milion EUR se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 46 alineatul (2).

Articolul 6

Măsuri comune de punere în aplicare a programului-cadru

(1) Instrumentele descrise în secțiunea 2 din capitolul I, în secțiunea 2 din capitolul II și în secțiunea 2 din capitolul III al titlului II constituie un pachet comun de instrumente pentru programul-cadru. Acestea pot fi utilizate pentru realizarea obiectivelor din fiecare program specific, astfel cum se specifică în programul de lucru anual aferent acestora. O listă completă a instrumentelor apare în detaliu în manualul de utilizare menționat la articolul 47.

(2) Finanțarea acordată respectă pe deplin normele comunitare în materie de ajutoare de stat și instrumentele aferente acestora. Se aplică normele comunitare privind accesul public la informație. Se ține seama de principiile transparenței și abordării integratoare a egalității de gen.

Articolul 7

Asistența tehnică

Pachetul financiar instituit de prezenta decizie poate acoperi, de asemenea, cheltuielile necesare pentru acțiunile pregătitoare și pentru activitățile de monitorizare, control, audit și evaluare, care sunt direct necesare pentru punerea în aplicare efectivă și eficientă a prezentei decizii și pentru realizarea obiectivelor sale.

Astfel de acțiuni pot include, în special, studii, reuniuni, acțiuni de informare, publicații, cheltuieli destinate pentru aparate, sisteme și rețele informatice pentru schimbul și procesarea informațiilor și orice alte cheltuieli pentru expertiză și asistență tehnică, științifică și administrativă de care Comisia poate avea nevoie în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii.

Articolul 8

Monitorizarea și evaluarea

(1) Comisia monitorizează periodic punerea în aplicare a programului-cadru și a programelor sale specifice. Aceasta examinează, de asemenea, sinergiile din programul-cadru și cu celelalte programe comunitare complementare și, după caz, sinergiile cu programele naționale cofinanțate de Uniune. După caz, aceasta examinează egalitatea de gen și respectarea principiului nediscriminării în activitățile programului.

Comisia redactează un raport anual de punere în aplicare a programului-cadru și a fiecărui program specific care examinează activitățile susținute din punct de vedere al punerii în aplicare financiare, al rezultatelor și, după caz, al impactului acțiunilor. Mai mult, raportul anual privind programul specific pentru inovație și spirit antreprenorial identifică clar activitățile de ecoinovație.

(2) Programul-cadru și programele sale specifice fac obiectul unei evaluări intermediare și al unei evaluări finale. Aceste evaluări examinează probleme cum ar fi relevanța, coerența și sinergiile, eficacitatea, eficiența, utilizarea rațională a resurselor, durabilitatea, utilitatea și, după caz, distribuirea fondurilor între sectoare. Mai mult, evaluarea finală examinează în ce măsură programul-cadru, în ansamblul său, precum și fiecare dintre programele sale specifice și-a atins obiectivele.

Atât evaluările intermediare, cât și cele finale adoptă metodologii adecvate pentru a măsura impactul programului-cadru și al fiecăruia dintre programele specifice, în raport cu obiectivele lor, inclusiv în ceea ce privește competitivitatea, inovația, spiritul antreprenorial, creșterea productivității, ocuparea forței de muncă și mediul.

Aceste evaluări examinează calitatea serviciilor menționate la articolul 21 alineatul (2), furnizate de partenerii din rețea. Evaluările intermediare pot include, de asemenea, elemente de evaluare ex post referitoare la programele anterioare.

(3) Evaluările intermediare și finale ale programelor specifice, precum și alocările bugetare necesare sunt incluse în programele de lucru anuale aferente.

Programele de lucru anuale definesc un set de obiective măsurabile pentru fiecare acțiune specifică și redactează criterii de evaluare adecvate și un set de indicatori cantitativi și calitativi pentru a evalua eficacitatea în ceea ce privește obținerea rezultatelor care vor contribui la realizarea obiectivelor programului-cadru în ansamblul său și a obiectivelor programelor specifice în cauză.

Evaluarea intermediară și finală a programului-cadru, precum și alocările bugetare necesare sunt incluse în programul de lucru anual pentru inovație și spirit antreprenorial.

(4) Evaluarea intermediară a programului-cadru se efectuează până la 31 decembrie 2009, iar evaluarea finală până la 31 decembrie 2011.

Evaluările intermediare și finale ale programelor specifice sunt organizate astfel încât să se țină seama de rezultatele acestora la evaluarea intermediară și finală a programului-cadru.

(5) Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor le sunt comunicate de către Comisie rapoartele anuale privind punerea în aplicare și rezultatele evaluărilor intermediare și finale ale programului-cadru și ale programelor sale specifice.

▼M1

(5a) Fără a aduce atingere alineatelor (1)-(5), pentru proiectele puse în aplicare pe baza instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile pentru finanțarea proiectelor menționate la articolul 31 alineatul (2), Comisia și Banca Europeană de Investiții (BEI) prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport intermediar în al doilea semestru al anului 2013. O evaluare independentă completă este realizată în 2015.

Pe baza respectivei evaluări, Comisia evaluează relevanța inițiativei Europa 2020 de emitere de obligațiuni de finanțare de proiecte, precum și eficacitatea acesteia în ceea ce privește creșterea volumului de investiții în proiectele prioritare și sporirea eficienței cheltuielilor Uniunii. În considerarea respectivei evaluări, luând în calcul toate opțiunile existente, Comisia are în vedere posibilitatea de a propune modificări adecvate ale reglementărilor, inclusiv cu caracter legislativ, în special în cazul în care nivelul prevăzut al absorbției pe piață este nesatisfăcător sau în cazul în care sunt disponibile suficiente surse alternative de finanțare a datoriilor pe termen lung.

Raportul intermediar menționat la primul paragraf include o listă a proiectelor care au beneficiat de instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte menționat la articolul 31 alineatele (2a)-(2e), fiind furnizate informații referitoare la scadența obligațiunilor emise și la tipurile de investitori actuali și de investitori potențiali viitori.

▼B

Articolul 9

Protecția intereselor financiare ale Comunității

(1) Atunci când se pun în aplicare acțiuni finanțate în temeiul prezentei decizii, Comisia asigură protecția intereselor financiare ale Comunității prin aplicarea unor măsuri care să combată frauda, corupția și orice alte activități ilegale, prin controale efective și prin recuperarea sumelor achitate în mod necorespunzător. În cazul în care se constată nereguli, aceasta adoptă sancțiuni efective, proporționale și cu efect de descurajare, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95, Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 și Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

(2) În sensul acțiunilor comunitare finanțate în temeiul prezentei decizii, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 și Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 se aplică tuturor încălcărilor dispozițiilor dreptului comunitar, inclusiv încălcărilor obligațiilor contractuale stipulate în baza programului-cadru, rezultând dintr-un act sau dintr-o omisiune a unui operator economic, care are sau ar avea ca efect prejudicierea bugetului general al Uniunii Europene sau a bugetelor gestionate de aceasta, de către o cheltuială nejustificată.

(3) Orice măsură de punere în aplicare rezultând din prezenta decizie prevede în special o supraveghere și un control financiar exercitat de Comisie sau de orice alt reprezentant autorizat de aceasta, precum și de auditori ai Curții de Conturi Europene, efectuate, după caz, la fața locului.

TITLUL II

PROGRAME SPECIFICE

CAPITOLUL I

Programul pentru inovație și spirit antreprenorial

Secțiunea 1

Obiective și domenii de acțiune

Articolul 10

Stabilire și obiective

(1) Se instituie un program pentru inovație și spirit antreprenorial în sprijinul întreprinderilor, în special al IMM-urilor, al spiritului antreprenorial, al inovației, inclusiv al ecoinovației și al competitivității industriale.

(2) Programul pentru inovație și spirit antreprenorial prevede acțiuni menite să susțină, să îmbunătățească, să încurajeze și să promoveze:

(c) toate formele de inovație în întreprinderi;

Articolul 11

Accesul la credite pentru înființarea și creșterea IMM-urilor

Acțiunile referitoare la accesul la finanțare pentru înființarea și creșterea IMM-urilor, precum și la investiții în proiecte de inovație, inclusiv în domeniul ecoinovației, pot include, printre altele:

(c) îmbunătățirea mediului financiar pentru IMM-uri și a capacității acestora de a investi.

Articolul 12

Cooperarea între IMM-uri

Acțiunile referitoare la cooperarea dintre IMM-uri pot include, printre altele:

(c) încurajarea și facilitarea cooperării internaționale a întreprinderilor, inclusiv la nivel regional și prin intermediul rețelelor de întreprinderi care favorizează coordonarea și dezvoltarea activităților lor economice și industriale.

Articolul 13

Activități de inovație

Acțiunile referitoare la inovație pot include:

(c) sprijinirea adoptării unor tehnologii și concepte inovatoare și a aplicării inovatoare a tehnologiilor și a conceptelor existente;

Articolul 14

Activități de ecoinovație

Acțiunile referitoare la ecoinovație pot include:

(c) promovarea rețelelor și a grupurilor de ecoinovație, precum și a parteneriatelor între sectorul public și cel privat în materie de coinovație, dezvoltarea serviciilor inovatoare pentru întreprinderi și facilitarea sau promovarea ecoinovației;

Articolul 15

Cultura spiritului antreprenorial și a inovației

Acțiunile referitoare la cultura spiritului antreprenorial și a inovației pot include:

(c) susținerea unei politici de dezvoltare și de cooperare între actorii interesați, inclusiv a unei cooperări transnaționale între managerii de programe regionale și naționale, în special în vederea unei mai bune adaptări a programelor și a măsurilor la IMM-uri;

Articolul 16

Reforma economică și administrativă referitoare la întreprinderi și la inovație

Acțiunile privind reforma economică și administrativă referitoare la întreprinderi și inovație pot include:

(c) încurajarea învățării reciproce între administrațiile naționale, regionale și locale, în vederea atingerii excelenței.

Secțiunea 2

Punerea în aplicare

Articolul 17

Instrumente financiare comunitare pentru IMM-uri

(1) Instrumentele financiare comunitare sunt gestionate astfel încât să faciliteze accesul IMM-urilor la finanțare în anumite etape ale ciclului lor de viață: lansare, debut, expansiune și transfer. Investițiile realizate de IMM-uri în activități cum ar fi dezvoltarea tehnologică, inovația, inclusiv ecoinovația, transferul de tehnologii și expansiunea transfrontalieră a activității lor sunt incluse în domeniul de aplicare a instrumentelor relevante.

(2) Instrumentele menționate la alineatul (1) sunt următoarele:

(c) Schema pentru dezvoltarea capacității (CBS).

(3) Normele de punere în aplicare a diferitelor instrumente sunt descrise în anexa II.

Articolul 18

GIF

(1) GIF este gestionat de Fondul European de Investiții (FEI) în numele Comisiei.

GIF îndeplinește următoarele funcții:

(2) GIF este compusă din două secțiuni, după cum urmează:

GIF poate investi în intermediari care colaborează, după caz, cu programe naționale sau regionale menite să dezvolte societăți de investiții specializate în întreprinderi mici.

În afară de finanțările asigurate de GIF, majoritatea capitalului investit într-un fond este adus de investitorii care operează în condiții conforme cu principiul investitorului într-o economie de piață, indiferent de natura juridică și de structura de proprietate a acestor investitori.

Articolul 19

Mecanismul SMEG

(1) Mecanismul SMEG este gestionat de FEI în numele Comisiei.

Mecanismul SMEG îndeplinește următoarele funcții:

(2) Mecanismul SMEG constă în patru secțiuni, după cum urmează:

— prima secțiune, denumită „(a) finanțare prin împrumut (împrumut sau leasing)”, are rolul de a reduce dificultățile deosebite întâmpinate de IMM-uri în obținerea de credite, care apar fie ca urmare a riscului sporit perceput, asociat investițiilor în anumite activități cum ar fi dezvoltarea tehnologică, inovația și transferul de tehnologii, fie ca urmare a faptului că întreprinderile nu dispun de garanții suficiente;

— a doua secțiune, denumită „(b) finanțare microcredit”, are rolul de a încuraja instituțiile financiare să joace un rol mai important în acordarea de împrumuturi mai mici, care implică în mod normal costuri de gestionare unitare proporțional mai mari pentru cei care contractează împrumuturile și nu au garanții suficiente. În afară de garanții sau contragaranții, intermediarii financiari pot beneficia de subvenții pentru a reduce costurile administrative ridicate inerente finanțării microcredit;

— a patra secțiune, denumită „(d) titlurizarea portofoliilor de credite permise IMM-urilor”, are rolul de a mobiliza mijloacele suplimentare de finanțare pentru IMM-uri prin împrumut, în cadrul acordurilor adecvate de partajare a riscului cu instituțiile financiare vizate. Sprijinul pentru aceste tranzacții este condiționat de angajamentul instituțiilor emitente de a acorda o parte semnificativă din lichiditățile rezultate din capitalurile mobilizate pentru noi împrumuturi destinate IMM-urilor într-un termen rezonabil. Valoarea acestei noi finanțări prin împrumut se calculează în funcție de valoarea de risc a portofoliului garantat și se negociază, în paralel cu termenul, în manieră individuală cu fiecare instituție emitentă.

Articolul 20

CBS

(1) CBS este gestionată prin instituții financiare internaționale, printre care Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), Banca Europeană de Investiții (BEI), Fondul European de Investiții (FEI) și Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei (BDCE).

CBS îndeplinește următoarele funcții:

(2) CBS constă în acțiunile „Capital la înființare” și „Parteneriat”.

Acțiunea „Capital la înființare” acordă subvenții menite să stimuleze oferta de capital de risc în beneficiul IMM-urilor inovatoare și al altor IMM-uri cu potențial de creștere, inclusiv al acelora din economia tradițională, prin sprijinul acordat fondurilor de înființare și fondurilor de lansare sau unor organisme similare. Se poate acorda, de asemenea, un ajutor pentru recrutarea pe termen lung a unui personal suplimentar cu competențe specifice în materie de investiții și tehnologie.

Acțiunea „Parteneriat” acordă subvenții intermediarilor financiari pentru a acoperi costurile de asistență tehnică necesară pentru ameliorarea procedurilor lor de evaluare a cererilor de credit a IMM-urilor, cu scopul de a stimula oferta de finanțare acordată IMM-urilor în țările cu intermediere bancară slabă.

În sensul acțiunii „Parteneriat”, intermedierea este considerată „slabă” atunci când, într-o anumită țară, creditul intern exprimat ca procent din produsul intern brut este net inferior mediei comunitare, în conformitate cu datele relevante stabilite de Banca Centrală Europeană sau de Fondul Monetar Internațional.

Acțiunea „Parteneriatul” este însoțită de linii de credit sau de un sistem de partajare a riscului oferit de instituțiile financiare internaționale băncilor sau instituțiilor financiare partenere din țările eligibile. O parte semnificativă a acțiunii își propune să amelioreze capacitatea băncilor și a altor instituții financiare de a evalua viabilitatea comercială a proiectelor care au o componentă semnificativă de ecoinovație.

Articolul 21

Servicii de sprijinire a întreprinderilor și a inovației

(1) Sunt încurajate serviciile de sprijinire a întreprinderilor și a inovației și, în special, a IMM-urilor.

(2) Ținând seama de experiența și de competențele obținute de către rețelele europene existente de sprijinire a întreprinderilor existente, se poate acorda un ajutor financiar membrilor rețelelor în vederea furnizării, în special, de:

(c) servicii de încurajare a participării IMM-urilor la cel de-al șaptelea program-cadru în materie de CDT.

Precizările privind aceste servicii sunt stabilite în anexa III.

(3) Comisia selecționează membrii rețelelor prin cereri de oferte referitoare la diferitele servicii menționate la alineatul (2). În urma cererilor de oferte, Comisia poate încheia o convenție-cadru de parteneriat cu partenerii selectați pentru a constitui rețeaua precizând tipul de activitate care urmează să fie propus, procedura de acordare a subvențiilor de care pot beneficia aceștia, precum și drepturile și obligațiile generale ale fiecărei părți. Convenția-cadru poate fi încheiată pentru toată durata de execuție a programului.

(4) În afară de serviciile menționate la alineatul (2), Comisia poate oferi un sprijin financiar pentru punerea în aplicare a altor activități care se încadrează în domeniul de acțiune al programului-cadru prin cereri de oferte care se pot limita la membrii rețelei. Aceste servicii permit părților interesate și reclamanților potențiali să obțină asistență completă în ceea ce privește posibilitățile de ajutor în cadrul programului-cadru.

(5) Comisia sprijină membrii rețelei, furnizându-le sprijinul operațional și coordonarea adecvată necesară. Organizațiile stabilite în țări care nu participă la programul-cadru pot avea posibilitatea de a beneficia de acest sprijin operațional și de această coordonare.

(6) Comisia se asigură că membrii rețelei cooperează unii cu ceilalți și, în cazul în care un membru al rețelei nu este în măsură să dea curs unei cereri în mod direct, acesta o prezintă unui partener de rețea competent.

Articolul 22

Proiecte-pilot și de primă aplicație comercială în materie de inovație și de ecoinovație

Comunitatea oferă sprijin pentru proiectele referitoare la primele aplicații sau la primele aplicații comerciale de tehnici, produse sau practici inovatoare sau ecoinovatoare de interes comunitar, a căror demonstrație la nivel tehnic a fost făcută cu succes, dar care, din cauza riscurilor reziduale, nu au penetrat încă piața într-o manieră semnificativă. Acestea sunt fabricate astfel încât să promoveze o utilizare mai largă a acestor tehnici, produse sau practici în țările participante și de a facilita adoptarea acestora pe piață.

Articolul 23

Analiza, elaborarea și coordonarea politicilor și proiectele de înfrățire

Următoarele acțiuni pot fi puse în aplicare în vederea sprijinirii analizei, elaborării și coordonării politicilor cu țările participante:

(c) campanii de sensibilizare, proiecte de lucru în rețea și alte acțiuni relevante;

Articolul 24

Măsuri de sprijinire a Programului pentru spirit antreprenorial și inovație

În mod periodic, Comisia ia următoarele măsuri:

(c) evaluează aspecte sau măsuri specifice de punere în aplicare referitoare la Programul pentru spirit antreprenorial și inovație;

Secțiunea 3

Program de lucru anual

Articolul 25

Program de lucru anual

Programul de lucru anual stabilește detaliat, în conformitate cu obiectivele definite la articolul 10:

(c) obiectivele calitative și cantitative;

Programul de lucru anual identifică în mod clar măsurile de promovare a ecoinovației.

Activitățile desfășurate în temeiul articolului 24 nu sunt reglementate de Programul de lucru anual.

CAPITOLUL II

Programul de sprijinire a politicii în materie de TIC

Secțiunea 1

Obiective și domenii de acțiune

Articolul 26

Stabilire și obiective

(1) Se instituie Programul de sprijinire a politicii în materie de TIC.

(2) Programul de sprijinire a politicii în materie de TIC prevede acțiuni care au rolul de a:

▼M1

▼B

(c) crea o societate informațională deschisă tuturor și servicii mai eficiente și mai rentabile în domenii de interes public și de a ameliora calitatea vieții.

(3) Acțiunile menționate la alineatul (2) sunt realizate cu o atenție deosebită pentru promovarea și sensibilizarea în legătură cu oportunitățile și beneficiile pe care le oferă TIC cetățenilor, autorităților publice și întreprinderilor, în special IMM-urilor.

Articolul 27

Spațiul unic european al informației

Acțiunile referitoare la spațiul unic european al informației au rolul de a:

(c) monitoriza progresul societății informaționale europene, prin culegerea datelor și analiza datelor referitoare la dezvoltare, disponibilitatea și utilizarea serviciilor de comunicație digitală, inclusiv accesul la bandă largă și adoptarea sa, precum și evoluția conținutului și a serviciilor.

Articolul 28

Stimularea inovației printr-o adoptare mai largă a tehnologiei informației și comunicării și prin investiții în TIC

Acțiunile de încurajare a inovației printr-o adoptare mai largă a TIC și prin investiții în aceste tehnologii au rolul de a:

(c) promova și a face mai bine cunoscute oportunitățile și beneficiile pe care TIC și noile sale aplicații le oferă cetățenilor și întreprinderilor, inclusiv de a consolida încrederea în noile tehnologii și deschiderea către acestea, precum și de a stimula dezbaterea la nivel european în ceea ce privește noile tendințe și evoluții în materie de TIC.

Articolul 29

O societate informațională deschisă tuturor, servicii mai eficiente și mai rentabile în domeniile de interes public și îmbunătățirea calității vieții

Acțiunile privind dezvoltarea unei societăți informaționale deschise tuturor, a unor servicii mai eficiente și mai rentabile în domeniile de interes public, precum și îmbunătățirea calității vieții au rolul de a:

(c) îmbunătăți calitatea, eficiența, disponibilitatea și accesul la serviciile electronice în domeniile de interes public și pentru a participa la viața socială prin intermediul TIC, în special, după caz, prin intermediul serviciilor publice interoperabile paneuropene sau transfrontaliere, precum și de a dezvolta elementele de interes comun și schimbul de bune practici.

Secțiunea 2

Punerea în aplicare

Subsecțiunea 1

Punerea în aplicare a proiectelor, a acțiunilor referitoare la bunele practici și a rețelelor tematice

Articolul 30

Generalități

Programul de sprijinire a politicii în materie de TIC poate fi pus în aplicare prin intermediul proiectelor, prin acțiuni referitoare la bunele practici și prin rețele tematice, inclusiv prin acțiuni de testare și de demonstrație la scară largă a serviciilor publice inovatoare cu o dimensiune paneuropeană.

Proiectele, acțiunile privind bunele practici și rețelele tematice au rolul de a încuraja diseminarea și utilizarea optimă a soluțiilor inovatoare bazate pe TIC, în special pentru serviciile din domeniile de interes public și pentru IMM-uri. Ajutorul comunitar poate facilita, de asemenea, coordonarea și punerea în aplicare a acțiunilor menite să dezvolte societatea informațională în ansamblul statelor membre.

Articolul 31

Proiecte, acțiuni referitoare la bunele practici și rețelele tematice

(1) Sunt sprijinite următoarele acțiuni:

(c) rețelele tematice care grupează părți interesate diferite în jurul unui obiectiv dat, astfel încât să se faciliteze activitățile de coordonare și transferul de cunoștințe.

▼M1

(2) Proiectele menționate la alineatul (1) litera (a) au rolul de a promova inovația, transferul de tehnologie și diseminarea noilor tehnologii care sunt suficient pregătite pentru a fi lansate pe piață.

Uniunea Europeană poate acorda o subvenție pentru a contribui la bugetul proiectelor respective.

Uniunea poate, alternativ, acorda o contribuție financiară BEI în timpul etapei pilot în anii 2012 și 2013 pentru provizioane și alocare de capital pentru instrumente de împrumut sau garanții ce urmează a fi acordate de BEI din resurse proprii pe baza instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte.

▼M1

(2a) Instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte menționat la alineatul (2) al treilea paragraf constituie un instrument comun al Comisiei și al BEI care oferă valoare adăugată ca intervenție a Uniunii, abordează situațiile de investiții suboptime în care proiectele nu beneficiază de finanțare adecvată din partea actorilor de pe piață și furnizează adiționalitate. Instrumentul evită denaturarea concurenței, urmărește asigurarea unui efect de multiplicare și armonizează interesele prin intermediul unei ameliorări a condițiilor de credit. Instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte:

(a) se prezintă sub forma unui instrument de împrumut furnizat de BEI sau a unei garanții din partea BEI cu sprijinul unei contribuții de la bugetul Uniunii în favoarea finanțării acordate proiectelor din domeniile TIC și al rețelelor în bandă largă, completând sau atrăgând finanțarea din partea statelor membre sau a sectorului privat;

(c) se utilizează numai pentru proiectele a căror viabilitate financiară se bazează pe veniturile generate de proiect.

(2b) Expunerea Uniunii la instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte, inclusiv taxele de administrare și alte costuri eligibile, nu depășește în niciun caz valoarea contribuției Uniunii la instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte și nu depășește scadența portofoliului subiacent de facilități de ameliorare a condițiilor de credit. Nu există o datorie ulterioară la bugetul general al Uniunii. Riscul rezidual inerent legat de operațiunile cu obligațiuni de finanțare de proiecte este întotdeauna suportat de BEI.

(2c) Termenii, condițiile și procedurile principale ale instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte sunt prevăzute în anexa IIIa. Termenii și condițiile detaliate privind punerea în aplicare a instrumentului, inclusiv privind partajarea riscurilor, remunerația, monitorizarea și controlul acestuia, sunt stabilite printr-un acord de cooperare între Comisie și BEI. Acest acord de cooperare este aprobat de Comisie și de BEI în conformitate cu procedurile fiecăreia dintre ele.

(2d) În conformitate cu regula stabilită la litera (b) din anexa I, în 2013 poate fi utilizată o sumă de până la 20 milioane EUR din bugetul alocat în vederea aplicării politicii TIC și a rețelelor în bandă largă. Având în vedere durata limitată a etapei pilot, instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte poate reutiliza orice venituri generate înainte de 31 decembrie 2013 pentru noi instrumente de împrumut sau garanții în cadrul aceluiași instrument de partajare a riscurilor și pentru proiecte care îndeplinesc aceleași criterii de eligibilitate, cu scopul de a crește la maximum volumul investițiilor sprijinite. În cazul în care instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte nu este menținut pentru următorul cadru financiar multianual, toate fondurile rămase sunt înscrise în capitolul venituri din cadrul bugetului general al Uniunii.

(2e) În plus față de cerințele de raportare menționate la punctul 49 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară și fără a aduce atingere altor cerințe de reglementare privind raportarea, în etapa pilot, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, la fiecare șase luni, un raport cu privire la performanța instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte, inclusiv privind condițiile financiare și plasarea oricăror obligațiuni de finanțare de proiecte emise.

▼B

(3) Acțiunile privind bunele practici se desfășoară în grupuri care abordează probleme specifice și legate între ele prin rețele tematice.

Contribuția comunitară la acțiunile menționate la alineatul (1) litera (b) se limitează la costuri directe considerate necesare sau adecvate pentru realizarea obiectivelor specifice ale acțiunii.

(4) Între rețelele tematice și acțiunile privind bunele practici pot exista legături.

Sprijinul pentru acțiunile tematice se acordă pentru costurile adiționale eligibile de coordonare și de punere în aplicare a rețelei. Contribuția comunitară poate acoperi costurile adiționale eligibile ale acestor măsuri.

Subsecțiunea 2

Alte dispoziții

Articolul 32

Cereri

Cererile pentru acordarea de ajutor comunitar pentru proiecte, cele mai bune practici și rețelele tematice menționate la articolul 31 includ un plan financiar care enumeră toate elementele de finanțare a proiectelor, inclusiv ajutorul financiar solicitat Comunității, precum și toate celelalte cereri de ajutor din alte surse. Solicitanților care depun cereri pentru alte forme de ajutor comunitar, cum ar fi serviciile sau studiile, li se poate cere, de asemenea, după caz, să furnizeze informații privind planul financiar.

Articolul 33

Analiza, elaborarea și coordonarea politicilor cu țările participante

În scopul sprijinirii analizei, elaborării și coordonării politicilor cu țările participante, se pun în aplicare următoarele acțiuni:

(c) campanii de sensibilizare, proiecte de lucru în rețea și alte inițiative adecvate;

Articolul 34

Promovarea, comunicarea, schimbul de informații și diseminarea

(1) Se pun în aplicare următoarele acțiuni pentru a sprijini punerea în aplicare a Programului de sprijinire a politicii în materie de TIC sau pregătirea activităților viitoare:

(2) Ajutorul nu se acordă pentru măsuri de comercializare a produselor, a proceselor sau a serviciilor și nici pentru activități de marketing sau pentru promovarea vânzărilor.

Articolul 35

Proiecte de interes comun: achiziții publice bazate pe specificații tehnice elaborate în coordonare cu statele membre

Comisia poate institui proiecte de interes comun cuprinzând sarcini tehnice și organizaționale, atunci când se consideră necesar pentru realizarea obiectivelor Programului de sprijinire a politicii în materie de TIC și atunci când există un interes comun clar din partea statelor membre în ceea ce privește diseminarea la nivel european a produselor, a serviciilor sau a elementelor principale ale acestora. Inițiativele existente se iau în considerare pentru a se evita dublarea eforturilor.

Comisia adoptă, în coordonare cu statele membre, specificațiile tehnice și calendarele de punere în aplicare comune pentru astfel de proiecte. Pe baza acestor specificații tehnice și a calendarelor de punere în aplicare comune, Comisia publică cereri de ofertă în vederea punerii în aplicare a proiectelor în cauză. Aceste cereri de ofertă sunt realizate numai de Comisie, în conformitate cu normele comunitare privind achizițiile publice.

Secțiunea 3

Program de lucru anual

Articolul 36

Program de lucru anual

Programul de lucru anual stabilește în detaliu și în conformitate cu obiectivele definite la articolul 26:

(c) obiectivele calitative și cantitative;

CAPITOLUL III

Programul „Energie inteligentă – Europa”

Secțiunea 1

Obiective și domenii de acțiune

Articolul 37

Stabilirea și obiectivele

(1) Se instituie Programul „Energie inteligentă – Europa” în favoarea eficienței energetice, a surselor de energie regenerabilă și a diversității energetice. Programul contribuie la a asigura Europei o aprovizionare energetică sigură și durabilă, consolidând în același timp competitivitatea europeană.

(2) Programul „Energie inteligentă – Europa” prevede măsuri care au în special rolul de a:

(c) promova eficiența energetică și utilizarea surselor de energie nouă și regenerabilă în transporturi.

Articolul 38

Obiective operaționale

Pe plan operațional, Programul „Energie inteligentă- Europa” are rolul de a:

(c) îndepărta obstacolele netehnologice în calea unor scheme eficiente și inteligente de producție și de consum de energie, încurajând îmbunătățirea capacităților instituțiilor, inter alia, la nivel local și regional, sensibilizând publicul, în special prin intermediul sistemului de învățământ, încurajând schimburile de experiență și de know-how între principalii actori în cauză, întreprinderi și cetățeni în general și stimulând diseminarea celor mai bune practici și a celor mai bune tehnologii, în special prin mijloace de promovare la nivel comunitar.

Articolul 39

Eficiența energetică și utilizarea rațională a resurselor (SAVE)

Acțiunile menite să favorizeze eficiența energetică și utilizarea rațională a resurselor energetice au rolul, printre altele, de a:

Articolul 40

Resurse de energie noi și regenerabile (Altener)

Acțiunile de promovare a resurselor de energie noi și regenerabile pot include, printre altele:

(c) sprijinirea elaborării de măsuri legislative și punerea în aplicare a acestora.

Articolul 41

Energie și transporturi (STEER)

Acțiunile de promovare a eficienței energetice și a utilizării surselor de energie noi și regenerabile pot include:

(c) sprijinirea elaborării de măsuri legislative și punerea în aplicare a acestora.

Articolul 42

Inițiative integrate

Acțiunile care combină câteva domenii specifice menționate la articolele 39, 40 și 41 sau care se raportează la anumite priorități comunitare pot include, printre altele:

Secțiunea 2

Punerea în aplicare

Articolul 43

Proiecte de promovare și de diseminare

Sunt sprijinite următoarele acțiuni:

(c) promovarea sistemelor și a echipamentelor energetice durabile, pentru a accelera penetrarea lor pe piață și pentru a stimula investițiile care facilitează tranziția de la demonstrație la comercializarea tehnologiilor mai performante, a campaniilor de sensibilizare și crearea capacităților instituționale;

Articolul 44

Proiecte de primă aplicație comercială

Comunitatea oferă sprijin proiectelor privind prima aplicație comercială a tehnicilor, proceselor, produselor sau practicilor inovatoare de interes comunitar și a căror demonstrație la nivel tehnic a fost efectuată cu succes. Acestea sunt concepute astfel încât să promoveze o utilizare mai largă a acestor tehnici, procese, produse sau practici în cadrul țărilor participante și să faciliteze adoptarea lor de către piață.

Secțiunea 3

Program de lucru anual

Articolul 45

Program de lucru anual

Programul de lucru anual stabilește în detaliu și în conformitate cu obiectivele stabilite la articolul 37:

(c) obiectivele calitative și cantitative;

TITLUL III

DISPOZIȚII GENERALE ȘI FINALE

Articolul 46

Comitete

(1) Comisia este asistată de următoarele comitete:

(c) Comitetul pentru Programul „Energie inteligentă – Europa”, denumit „Comitetul de gestiune EIE (CEIE)”.

Comisia, asistată de CPIS și în strânsă colaborare cu CTIC și CEIE, asigură coordonarea și cooperarea deplină în ansamblul programului-cadru, inclusiv gestiunea strategică și punerea în aplicare globală coerentă.

(2) Pentru comitetele menționate la alineatul (1), se aplică articolele 4 și 7 din Decizia 1999/468/CE, cu respectarea dispozițiilor articolului 8 din această decizie.

Perioada prevăzută la articolul 4 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE este fixată la trei luni.

(3) Comitetele menționate la alineatul (1) își adoptă regulamentul de procedură.

Articolul 47

Manual de utilizare

(1) După intrarea în vigoare a programului-cadru, Comisia publică un manual de utilizare clar și ușor de utilizat care să stabilească un cadru clar, simplu și transparent de principii generale pentru participarea beneficiarilor la programul-cadru. Acest manual de utilizare facilitează, în special, participarea IMM-urilor.

(2) Comisia se asigură ca perioada cuprinsă între depunerea cererilor și notificarea rezultatelor evaluării să fie cât mai scurtă posibil. Rezultatul evaluării se transmite într-un termen rezonabil.

Articolul 48

Comitetul consultativ strategic pentru competitivitate și inovație

Comisia este consiliată de un comitet consultativ strategic pentru competitivitate și inovație, compus din reprezentanți ai industriei și din asociații de întreprinderi, inclusiv din reprezentanți ai IMM-urilor, și din alți experți. Competențele lor de specialitate ar trebui să fie legate de sectoarele și problemele abordate de programul-cadru, inclusiv de finanțare, TIC, energie și ecoinovație.

Articolul 49

Abrogare

Decizia 96/413/CE se abrogă.

Articolul 50

Dispoziții tranzitorii

Măsurile de punere în aplicare referitoare la obiectivul stabilit la articolul 27 litera (b) se execută în conformitate cu Decizia nr. 456/2005/CE până la 31 decembrie 2008.

Prin urmare, acțiunile inițiate în temeiul Deciziei nr. 456/2005/CE până la această dată sunt gestionate în conformitate cu decizia menționată, cu excepția cazului în care comitetul instituit de decizia menționată este înlocuit de comitetul CTIC instituit la articolul 46 alineatul (1) litera (b) din prezenta decizie.

În ceea ce privește serviciile menționate la articolul 21 alineatul (2) litera (a), Comisia poate continua să opereze rețeaua de centre Euro Info și să încheie acorduri anuale specifice de finanțare cu membrii săi, în baza prezentului program-cadru, și să mențină modalitățile de exploatare prevăzute de programul precedent multianual pentru întreprinderi și spirit antreprenorial, stabilit prin Decizia 2000/819/CE, până la 31 decembrie 2007.

Articolul 51

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

ANEXA I

Repartiție bugetară indicativă

Alocările bugetare indicative pentru programele specifice sunt următoarele:

(c) 20 % din bugetul global pentru realizarea Programului „Energie inteligentă – Europa”.

ANEXA II

Norme de punere în aplicare a instrumentelor financiare comunitare pentru IMM-uri menționate la articolul 17

1. NORME COMUNE PENTRU TOATE INSTRUMENTELE FINANCIARE COMUNITARE PENTRU IMM-URI

A. Buget

Alocarea bugetară acoperă integral costul fiecărui instrument, inclusiv obligațiile de plată către intermediarii financiari, cum ar fi pierderile care derivă din garanții, comisioanele de gestionare datorate FEI și instituțiilor financiare internaționale care gestionează resursele Uniunii, precum și orice alte costuri sau cheltuieli eligibile.

Transferul resurselor între instrumente trebuie să rămână flexibil, astfel încât să răspundă noilor evoluții și noilor schimbări ale condițiilor pieței pe perioada punerii în aplicare a programului-cadru.

B. Conturi fiduciare

FEI și instituțiile financiare internaționale relevante creează conturi fiduciare distincte pentru a primi alocările bugetare aferente fiecărui instrument. Aceste conturi pot fi purtătoare de dobândă. Dobânda primită până la 31 decembrie 2013 se poate adăuga resurselor și poate fi utilizată pentru necesitățile instrumentului în cauză.

Plățile efectuate de către administratorul fiduciar pentru a onora obligațiile de plată către intermediarii financiari se scad din contul fiduciar corespunzător. Sumele pe care administratorul fiduciar urmează să le ramburseze către bugetul general al Uniunii Europene, comisioanele de gestionare datorate administratorului fiduciar și alte costuri și cheltuieli eligibile se scad din contul fiduciar în conformitate cu condițiile enumerate în acordurile încheiate între Comisie și administratorul fiduciar. Contul fiduciar este creditat cu venituri provenite de la Comisie, cu dobânzi și, în funcție de instrument, cu venituri din investițiile realizate (GIF) sau comisioane de angajare și de garanție, precum și cu alte active (mecanismul SMEG).

După 31 decembrie 2013, toate sumele prezente în conturile fiduciare, altele decât fondurile angajate și care nu au fost încă debitate și fondurile necesare în mod rezonabil pentru a acoperi costurile și cheltuielile eligibile, se vor întoarce în bugetul general al Uniunii Europene.

C. Comisioane

Gestiunea instrumentelor face obiectul unei politici adecvate în materie de comisioane. Acestea sunt fixate de Comisie în conformitate cu practicile pieței și țin seama de următoarele elemente:

D. Vizibilitate și sensibilizare

Fiecare intermediar asigură un nivel adecvat de vizibilitate și de transparență pentru sprijinul acordat de Comunitate, inclusiv în ceea ce privește informațiile relevante privind posibilitățile de finanțare prevăzute de programul-cadru.

Beneficiarii finali trebuie să fie informați într-o manieră adecvată în legătură cu posibilitățile de finanțare disponibile.

2. PUNEREA ÎN APLICARE A INSTRUMENTULUI GIF (INSTRUMENT FINANCIAR DESTINAT IMM-URILOR CU O RATĂ MARE DE CREȘTERE ȘI CAPACITATE DE INOVARE)

A. Introducere

Aspectele fiduciare, de gestiune și de monitorizare fac obiectul unui acord între Comunitate și FEI. Comisia aplică linii directoare specifice în materie de gestiunea trezoreriei.

B. Intermediari

GIF 1 și GIF 2 se adresează intermediarilor cu orientare comercială gestionați de echipe independente care îmbină într-o manieră adecvată competențele și experiența. Intermediarii sunt selecționați în conformitate cu cele mai bune practici profesionale și comerciale, într-o manieră transparentă și nediscriminatorie, evitând orice conflict de interes cu scopul de a lucra prin intermediul unui spectru larg de fonduri specializate sau de structuri similare.

C. Criterii de eligibilitate

GIF completează activitățile bazate pe resurse proprii ale grupului Băncii Europene de Investiții, inclusiv al FEI, prin adoptarea unei politici de investiții care implică un profil de risc sporit, atât în ceea ce privește fondurile intermediare, cât și politicile acestora de investiții.

GIF 1

GIF 1 investește în fonduri intermediare de capital de risc și în alte instrumente investiționale care investesc, la rândul lor, în IMM-uri care nu există de mai mult de zece ani, în general începând cu fazele pre-A (înființare) și A (lansare), și care aduc, după caz, o investiție ulterioară. Investiția cumulată maximă obișnuită într-un fond intermediar de capital de risc este de 25 % din capitalul total deținut de fondul în cauză sau de 50 % pentru fondurile noi care pot juca un rol de catalizator deosebit de important în dezvoltarea piețelor de capital de risc pentru o tehnologie specifică sau pentru o regiune dată, precum și în dezvoltarea instrumentelor investiționale ale investitorilor informali. Investiția cumulată maximă obișnuită într-un fond intermediar de capital de risc este de 50 %, în cazurile în care investiția fondului se concentrează asupra IMM-urilor active în domeniul ecoinovației. Cel puțin 50 % din capitalul investit într-un fond este adus de investitorii care operează în condiții care corespund condițiilor obișnuite de piață (în conformitate cu „principiul investitorului într-o economie de piață”), indiferent de natura juridică sau de structura de proprietate a investitorilor care furnizează acea parte din capital. Angajamentul total într-un singur fond nu poate depăși 30 milioane EUR. GIF 1 poate coinvesti cu resursele proprii ale FEI sau cu resursele sub mandat BEI, sau cu alte resurse gestionate de FEI.

GIF 2

GIF 2 investește în fonduri intermediare de capital de risc care investesc, la rândul lor, în IMM-uri, în general în fazele B și C (expansiune). Investiția cumulată maximă obișnuită într-un fond intermediar de capital de risc este de 15 % din capitalul total deținut de fondul în cauză și poate atinge 25 % în următoarele cazuri:

În caz de coinvestiție a resurselor GIF 2 cu resurse proprii ale FEI sau cu resurse sub mandat BEI, sau alte resurse gestionate de FEI, contribuția maximă a GIF 2 este de 15 %. Cel puțin 50 % din capitalul investit într-un fond este adus de investitorii care operează în condiții care corespund condițiilor normale de piață (în conformitate cu „principiul investitorului într-o economie de piață”), indiferent de natura juridică și de structura de proprietate a investitorilor care furnizează acea parte din capital. Angajamentul total într-un singur fond nu poate depăși 30 milioane EUR.

D. Investiție pari passu

Investiția realizată în cadrul GIF într-un fond intermediar este pari passu față de cele realizate de către investitorii privați.

E. Rol fundamental

Pentru noile fonduri care pot juca un rol catalizator deosebit de important în dezvoltarea piețelor de capital de risc pentru o anumită tehnologie sau pentru o anumită regiune, FEI poate juca un rol de investitor fundamental.

F. Transparența condițiilor

FEI se asigură ca normele și condițiile de finanțare în temeiul GIF 1 și GIF 2 să fie transparente și ușor de înțeles.

G. Durata de viață a GIF

GIF este un instrument pe termen lung destinat în special pentru a lua participații cu o durată de cinci la 12 ani în fonduri intermediare. În orice caz, durata de viață a investițiilor efectuate în cadrul GIF nu depășește 19 ani de la data semnării acordului de delegare dintre Comisie și FEI. Trebuie să se definească strategii de ieșire adecvate în acordurile încheiate între FEI și intermediari.

H. Realizarea de investiții

Având în vedere că majoritatea investițiilor realizate în cadrul GIF sunt în titluri necotate și non-lichide, realizarea acestor investiții se bazează pe distribuirea veniturilor încasate de intermediar din cedarea investițiilor sale în IMM-uri.

I. Reinvestirea veniturilor din investițiile realizate

Veniturile, inclusiv dividendele și rambursările primite de FEI înainte de 31 decembrie 2013, se adaugă resurselor GIF și sunt utilizate pentru necesitățile GIF.

3. PUNEREA ÎN APLICARE A MECANISMULUI SMEG

A. Introducere

Aspectele fiduciare, de gestiune și de monitorizare fac obiectul unui acord între Comisie și FEI și sunt conforme cu practicile comerciale obișnuite. Comisia aplică linii directoare specifice în materie de gestiune a trezoreriei.

B. Intermediari

Intermediarii sunt aleși dintre regimurile de garanție care operează deja sau care pot fi instituite în țările eligibile, inclusiv dintre organizațiile de garanție reciprocă și orice alte instituții financiare adecvate. Procedurile de selecție sunt transparente și nediscriminatoarii, evitând orice conflict de interes.

Intermediarii sunt selectați în conformitate cu cele mai bune practici comerciale, ținând seama de:

— volumul finanțării puse la dispoziția IMM-urilor (sub formă de împrumuturi, capital propriu sau cvasicapital) și/sau

C. Eligibilitate

Criteriile financiare care reglementează eligibilitatea în cadrul mecanismului SMEG sunt stabilite pentru fiecare intermediar pe baza activităților acestuia, cu scopul de a ajunge la un număr cât mai mare de IMM-uri. Aceste norme reflectă condițiile și practicile pieței în țara în cauză.

Finanțarea pentru achiziționarea de active corporale și necorporale, inclusiv pentru activități de inovație, dezvoltare tehnologică și achiziționarea de licențe, este eligibilă.

Criteriile referitoare la cea de-a patra secțiune (d) a mecanismului SMEG, denumită „titlurizarea portofoliilor de credite permise IMM-urilor”, include tranzacții individuale și cu mai mulți parteneri, precum și tranzacții cu mai multe țări. Eligibilitatea se determină pe baza celor mai bune practici, în special în ceea ce privește calitatea creditului și diversificarea riscurilor portofoliului titlurizat.

D. Condițiile garanțiilor

Garanțiile emise de FEI în numele Comisiei în cadrul secțiunilor denumite (a) „finanțare prin împrumut”, (b) „microcredit” și (c) „capital propriu sau cvasicapital” ale mecanismului SMEG acoperă o parte din riscul asumat de intermediarul financiar într-un portofoliu de finanțare de tranzacții individuale. Cea de-a patra secțiune a mecanismului SMEG, (d) „titlurizare”, implică partajarea riscului pentru anumite tranșe titlurizate, care sunt prioritare în raport cu tranșa care suportă prima pierdere, sau ca riscul referitor la o parte semnificativă din tranșa care suportă prima pierdere să aparțină în întregime instituției financiare creditoare și ca riscul referitor la partea restantă să fie partajat.

Garanțiile acordate de FEI în ceea ce privește secțiunile „(a) finanțare prin împrumut”, „(b) microcredit”, „(c) capital propriu sau cvasicapital” ale mecanismului SMEG sunt de nivel pari passu cu garanțiile sau, după caz, cu finanțările aduse de intermediar.

FEI poate cere unui intermediar financiar un comision calculat pe baza sumelor angajate, dar neutilizate în conformitate cu un barem convenit („comision de angajament”), precum și pe baza comisioanelor de garanție. Acesta poate, de asemenea, factura comisioanele referitoare la tranzacțiile individuale de titlurizare.

E. Plafonul pierderilor acumulate maxime ale FEI

Costul mecanismului SMEG pentru bugetul general al Uniunii Europene are un plafon, astfel încât să nu poată în nici un caz să depășească alocarea bugetară pusă la dispoziția FEI în cadrul mecanismului SMEG. Nu pot exista pasive contingente asupra bugetului.

Obligația care îi revine FEI de a plăti partea sa de pierderi suferite de către intermediar continuă până când suma cumulată a plăților efectuate pentru a acoperi pierderile dintr-un portofoliu de finanțare specific – după ce s-a scăzut, după caz, suma cumulată a veniturilor din pierderile corespunzătoare – atinge o valoare prestabilită, după care garanția FEI se anulează în mod automat.

F. Venituri din pierderi și alte venituri care se încasează în contul fiduciar

Toate veniturile din pierderile primite de un intermediar sunt creditate în contul fiduciar și sunt luate în considerare atunci când se calculează plafonul pierderilor cumulate maxime ale FEI în raport cu intermediarul. Toate celelalte venituri, cum ar fi comisioanele de angajament și comisioanele de garanție, sunt creditate în contul fiduciar și, în cazul în care sunt încasate înainte de 31 decembrie 2013, acestea se adaugă resurselor mecanismului SMEG.

G. Durata mecanismului SMEG

Scadența maximă a garanțiilor distincte pentru IMM-uri nu poate depăși 10 ani.

4. PUNEREA ÎN APLICARE A CBS

A. Introducere

Normele de punere în aplicare a acțiunii „Capital la înființare” și a acțiunii „Parteneriat”, inclusiv aspectele fiduciare, de gestiune și de monitorizare, fac obiectul unui acord între Comisie și FEI sau instituțiile financiare internaționale în cauză.

Intermediarii sunt selecționați în conformitate cu cele mai bune practici comerciale.

Procedurile de selecție referitoare la serviciile de asistență tehnică sunt transparente și nediscriminatorii, evitând orice conflict de interes.

B. Acțiunea „Capital la înființare”

Acțiunea „Capital la înființare” este gestionată pe o bază fiduciară. Alocarea bugetară acoperă costul total al acțiunii, inclusiv comisioanele de gestionare și orice alte costuri sau cheltuieli eligibile. Ajutoarele acordate sprijină fondurile de investiții care includ capitalul la înființare în programul lor global de investiții, acoperind o parte din costurile de gestionare aferente.

C. Acțiunea „Parteneriat”

Acțiunea „Parteneriat” se realizează prin intermediul FEI sau al instituțiilor financiare internaționale în cauză. Aceasta acoperă asistența tehnică, comisioanele de gestionare și celelalte costuri eligibile angajate pentru a sprijini consolidarea capacității.

5. EVALUAREA

Evaluările externe sunt efectuate de experți independenți, ținând seama de impactul inițiativei „Creștere economică și ocuparea forței de muncă”, instituită în temeiul Deciziei 98/347/CE a Consiliului din 19 mai 1998 privind măsurile de asistență financiară pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) inovatoare și creatoare de locuri de muncă – inițiativa pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă ( 27 ) și în temeiul programului multianual pentru întreprinderi și spirit antreprenorial, în special pentru IMM-uri. Evaluările externe studiază impactul instrumentelor financiare externe comunitare pentru IMM-uri și prezintă o analiză calitativă și cantitativă a rezultatelor obținute, în special prin evaluarea efectului de levier și a raportului costuri-beneficii pentru fiecare instrument. Rapoartele de evaluare prezintă date statistice pentru ansamblul Uniunii, precum și pentru diferitele state membre și celelalte state participante în ceea ce privește:

Se conferă o vizibilitate adecvată rezultatelor și lecțiilor învățate din rapoartele evaluatorilor externi și schimbului celor mai bune practici între părțile interesate.

ANEXA III

Precizări referitoare la serviciile de sprijinire a întreprinderilor și a inovației menționate la articolul 21

(c) Servicii care încurajează participarea IMM-urilor la cel de-al șaptelea program-cadru în materie de CDT:

▼M1

ANEXA IIIa

Termenii, condițiile și procedurile principale privind instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte menționate la articolul 31 alineatul (2c)

BEI reprezintă un partener de partajare a riscului și gestionează contribuția Uniunii la instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte în numele Uniunii. Termenii și condițiile mai detaliate cu privire la punerea în aplicare a instrumentului menționat, inclusiv cele privind monitorizarea și controlul acestuia, se stabilesc printr-un acord de cooperare între Comisie și BEI, care ține cont de dispozițiile stabilite prin prezenta anexă.

(a) Facilitatea oferită de BEI

1. Instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte va fi conceput pentru fiecare proiect eligibil ca o facilitate subordonată, care se prezintă fie sub forma unui instrument de împrumut, fie sub forma unui instrument contingent (de garantare), fie sub ambele forme, având drept obiectiv să faciliteze emiterea unei obligațiuni de finanțare de proiecte.