2013R0549 — RO — 24.08.2015 — 001.002

Acest document reprezintă un instrument de documentare, iar instituţiile nu îşi asumă responsabilitatea pentru conţinutul său.

Astfel cum a fost modificat prin:

rectificat prin

▼B

REGULAMENTUL (UE) NR. 549/2013 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 21 mai 2013

privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Uniunea Europeană

(Text cu relevanță pentru SEE)

Articolul 1

Obiect

(1) Prezentul regulament instituie Sistemul european de conturi 2010 (denumit în continuare „SEC 2010” sau „SEC”).

(2) SEC 2010 prevede:

(3) Fără a aduce atingere articolelor 5 și 10, prezentul regulament se aplică tuturor actelor Uniunii care se referă la SEC sau la definițiile sale.

(4) Prezentul regulament nu obligă niciunul dintre statele membre să utilizeze SEC 2010 la întocmirea conturilor în scopuri proprii.

Articolul 2

Metodologie

(1) Metodologia SEC 2010 menționată la articolul 1 alineatul (2) litera (a) este prezentată în anexa A.

(2) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 7, în ceea ce privește modificări ale metodologiei SEC 2010, pentru a clarifica și ameliora conținutul metodologiei respective în vederea asigurării unei interpretări armonizate sau a comparabilității internaționale, cu condiția ca aceste modificări să nu modifice conceptele sale de bază, să nu necesite resurse suplimentare pentru producători în cadrul Sistemului statistic european pentru punerea lor în aplicare și să nu conducă la o schimbare la nivelul resurselor proprii.

(3) În cazul unor dubii cu privire la punerea în aplicare corectă a normelor contabile SEC 2010, statul membru în cauză solicită clarificări Comisiei (Eurostat). Comisia (Eurostat) acționează cu promptitudine atât în ceea ce privește examinarea solicitării, cât și în ceea ce privește comunicarea recomandării sale referitoare la clarificarea solicitată, către statul membru în cauză și către toate celelalte state membre.

(4) Statele membre efectuează calculul și alocarea serviciilor de intermediere financiară indirect măsurate (SIFIM) în conturile naționale în conformitate cu metodologia descrisă în anexa A. Comisia este împuternicită să adopte, înainte de 17 septembrie 2013, acte delegate în conformitate cu articolul 7 care să stabilească o metodologie revizuită de calcul și alocare a SIFIM. În exercitarea competenței conferite în temeiul prezentului alineat, Comisia garantează că astfel de acte delegate nu impun o sarcină administrativă suplimentară importantă statelor membre sau unităților de respondenți.

(5) Cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea se înregistrează, de către statele membre, ca formare brută de capital fix. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 7 pentru a asigura fiabilitatea și comparabilitatea datelor SEC 2010 ale statelor membre privind cercetarea și dezvoltarea. În exercitarea competenței conferite în temeiul prezentului alineat, Comisia garantează că astfel de acte delegate nu impun o sarcină administrativă suplimentară importantă statelor membre sau unităților de respondenți.

Articolul 3

Transmiterea datelor către Comisie

(1) Statele membre transmit Comisiei (Eurostat) conturile și tabelele care figurează în anexa B, în termenele specificate în respectiva anexă pentru fiecare tabel.

(2) Statele membre transmit Comisiei datele și metadatele cerute de prezentul regulament în conformitate cu un standard de schimb specificat și alte modalități practice.

Datele sunt transmise sau încărcate prin mijloace electronice la punctul unic de intrare al datelor la Comisie. Standardul de schimb și alte modalități practice pentru transmiterea datelor se definesc de către Comisie prin acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 8 alineatul (2).

Articolul 4

Evaluarea calității

(1) În scopul prezentului regulament, criteriile de calitate prevăzute la articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 223/2009 se aplică datelor de transmis în conformitate cu articolul 3 din prezentul regulament.

(2) Statele membre furnizează Comisiei (Eurostat) un raport privind calitatea datelor de transmis în conformitate cu articolul 3.

(3) În cadrul aplicării criteriilor de calitate menționate la alineatul (1) datelor acoperite de prezentul regulament, modalitățile, structura, periodicitatea și indicatorii de evaluare ai rapoartelor de calitate se definesc de către Comisie prin acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 8 alineatul (2).

(4) Comisia (Eurostat) evaluează calitatea datelor transmise.

Articolul 5

Data aplicării și a primei transmiteri de date

(1) SEC 2010 se aplică pentru prima dată datelor obținute în conformitate cu anexa B care se transmit începând cu 1 septembrie 2014.

(2) Datele se transmit Comisiei (Eurostat) în conformitate cu termenele stabilite în anexa B.

(3) În conformitate cu alineatul (1), până la prima transmitere de date bazată pe SEC 2010, statele membre continuă să trimită Comisiei (Eurostat) conturile și tabelele obținute prin aplicarea SEC 95.

(4) Fără a aduce atingere articolului 19 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000 al Consiliului din 22 mai 2000 privind punerea în aplicare a Deciziei 2007/436/CE, Euratom privind sistemul resurselor proprii al Comunităților Europene ( 13 ), Comisia și statul membru în cauză verifică aplicarea corectă a prezentului regulament și prezintă rezultatele acestor verificări comitetului menționat la articolul 8 alineatul (1) din prezentul regulament.

Articolul 6

Derogări

(1) În măsura în care un sistem statistic național necesită adaptări majore în vederea aplicării prezentului regulament, Comisia acordă derogări temporare statelor membre prin acte de punere în aplicare. Respectivele derogări expiră nu mai târziu de 1 ianuarie 2020. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 8 alineatul (2).

(2) Comisia acordă o derogare în temeiul alineatului (1) numai pe o perioadă suficientă pentru a permite statului membru în cauză să își adapteze sistemele statistice. Proporția pe care o ocupă PIB-ul statului membru în cauză în cadrul Uniunii sau al zonei euro nu constituie, în sine, o justificare pentru acordarea unei derogări. În situațiile în care acest lucru este adecvat, Comisia furnizează sprijin statelor membre în cauză în cadrul eforturilor acestora de a asigura adaptările necesare la nivelul sistemelor lor statistice.

(3) În scopul prevăzut la alineatele (1) și (2), statul membru în cauză prezintă Comisiei o cerere întemeiată în mod corespunzător cel târziu până la 17 octombrie 2013.

După consultarea Comitetului Sistemului statistic european, Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului, cel târziu până la 1 iulie 2018, cu privire la aplicarea derogărilor acordate, pentru a se verifica dacă acestea continuă să fie justificate.

Articolul 7

Exercitarea delegării

(1) Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.

(2) Competența de a adopta actele delegate menționată la articolul 2 alineatele (2) și (5) se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la 16 iulie 2013. Competența de a adopta actele delegate menționată la articolul 2 alineatul (4) se conferă Comisiei pe o perioadă de două luni de la 16 iulie 2013. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3) Delegarea de competențe menționată la articolul 2 alineatele (2), (4) și (5) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu.

O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4) De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5) Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2 alineatele (2), (4) și (5) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de trei luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu trei luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 8

Comitetul

(1) Comisia este asistată de Comitetul Sistemului statistic european, înființat prin Regulamentul (CE) nr. 223/2009. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 9

Colaborarea cu alte comitete

(1) În toate chestiunile care sunt de competența Comitetului pentru statistici monetare, financiare și ale balanței de plăți instituit prin Decizia 2006/856/CE, Comisia solicită avizul comitetului menționat, în conformitate cu articolul 2 din decizia respectivă.

(2) Comisia informează Comitetul pentru venitul național brut (Comitetul VNB), instituit prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003, în legătură cu orice informații privind punerea în aplicare a prezentului regulament necesare îndeplinirii sarcinilor Comitetului VNB.

Articolul 10

Dispoziții tranzitorii

(1) În scopuri bugetare și legate de resursele proprii, Sistemul european de conturi astfel cum este menționat la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 și al textelor juridice relative, în special Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000 și Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 1553/89 al Consiliului din 29 mai 1989 privind regimul unitar definitiv de colectare a resurselor proprii provenite din taxa pe valoarea adăugată ( 14 ) continuă să fie SEC 95 atât timp cât Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene ( 15 ) rămâne în vigoare.

(2) În scopul determinării resurselor proprii bazate pe TVA și prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot utiliza date bazate pe SEC 2010 în perioada în care Decizia 2007/436/CE, Euratom rămâne în vigoare, în cazurile în care datele detaliate SEC 95 necesare nu sunt disponibile.

Articolul 11

Raportarea cu privire la pasivele implicite

Până în 2014, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului care conține informații existente cu privire la parteneriatele public-privat și la alte pasive implicite, inclusiv pasivele contingente, din afara administrației publice.

Până în 2018, Comisia prezintă un alt raport Parlamentului European și Consiliului în care evaluează măsura în care informațiile cu privire la pasive publicate de Comisie (Eurostat) reprezintă totalitatea pasivelor implicite, inclusiv pasive contingente, din afara administrației publice.

Articolul 12

Revizuire

Până la 1 iulie 2018 și, ulterior, din cinci în cinci ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament.

Raportul evaluează, printre altele:

Articolul 13

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

ANEXA A

CAPITOLUL 1

CARACTERISTICI GENERALE ȘI PRINCIPII DE BAZĂ

CARACTERISTICI GENERALE

Globalizarea

FUNCȚIILE SEC 2010

Cadrul de analiză și definire a politicilor

Caracteristicile conceptelor SEC 2010

Clasificarea pe sectoare

Conturile satelit

SEC 2010 și SCN 2008

SEC 2010 ȘI SEC 95

PRINCIPII DE BAZĂ ALE SEC 2010 CA SISTEM

Unitățile statistice și regruparea acestora

Unități și sectoare instituționale

UAE și ramuri de activitate economică la nivel local

Unități rezidente și nerezidente; economia totală și restul lumii

Fluxurile și stocurile

Fluxuri

1.73. O operațiune care, pentru unitățile implicate, are loc direct între o unitate A și o unitate C poate fi înregistrată în conturi ca derulându-se în mod indirect prin intermediul unei a treia unități B. Astfel, operațiunea unică între A și C este înregistrată ca două operațiuni: una între A și B și o alta între B și C. În acest caz, operațiunea este reclasată.

Stocuri

Sistemul de conturi și agregate

Norme contabile

Evaluare

Momentul înregistrării

Consolidarea și înregistrarea netă

Conturile, soldurile contabile și agregatele

Secvența conturilor

Contul de bunuri și servicii

Contul restului lumii

Soldurile contabile

Agregate

Sistemul intrări-ieșiri

Tabelele resurselor și utilizărilor

Tabelele intrări-ieșiri simetrice

CAPITOLUL 2

UNITĂȚILE ȘI REGRUPAREA UNITĂȚILOR

DELIMITAREA ECONOMIEI NAȚIONALE

UNITĂȚI INSTITUȚIONALE

Sediile sociale și societățile holding

Grupurile de societăți

Entități cu scop special

Instituțiile financiare captive

Filialele artificiale

Unitățile cu scop special ale administrației publice

SECTOARE INSTITUȚIONALE

2.37. Pentru a controla mai mult de jumătate din drepturile de vot ale acționarilor, o unitate instituțională nu are nevoie să dețină propriile ei acțiuni de vot. O societate dată, societatea C, poate fi o filială a unei societăți B unde majoritatea acțiunilor cu drept de vot sunt deținute de o a treia societate, A. Se consideră că o societate C este filiala unei societăți B atunci când fie societatea B controlează mai mult de jumătate din drepturile de vot din societatea C, fie este acționar la societatea C și dispune de dreptul de a numi sau revoca majoritatea directorilor societății C.

Societăți nefinanciare (S.11)

Subsector: Societăți nefinanciare publice (S.11001)

Subsector: Societăți nefinanciare private naționale (S.11002)

Subsector: Societăți nefinanciare sub control străin (S.11003)

Societăți financiare (S.12)

Intermediarii financiari

Auxiliari financiari

Alte societăți financiare decât intermediarii financiari și auxiliarii financiari

Unitățile instituționale incluse în sectorul societăților financiare

Subsectoare ale societăților financiare

Combinarea subsectoarelor societăților financiare

Subdivizarea subsectoarelor societăților financiare în societăți financiare publice, private naționale și sub control străin

Banca centrală (S.121)

Societăți care acceptă depozite, exclusiv banca centrală (S.122)

Fondurile de piață monetară (S.123)

Fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

Alți intermediari financiari, exclusiv societățile de asigurare și fondurile de pensii (S.125)

Auxiliari financiari (S.126)

Instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.127)

Societăți financiare (S.128)

Fonduri de pensii (S.129)

Administrații publice (S.13)

Administrația centrală (exclusiv fondurile de securitate socială) (S.1311)

Administrațiile statelor federale (exclusiv fondurile de securitate socială) (S.1312)

Administrațiile locale (exclusiv fondurile de securitate socială) (S.1313)

Administrațiile de securitate socială (S.1314)

Gospodăriile populației (S.14)

Angajatori și lucrători pe cont propriu (S.141 și S.142)

Angajați (S.143)

Beneficiari de venituri din proprietate (S.1441)

Beneficiari de pensii (S.1442)

Beneficiari de alte venituri din transferuri (S.1443)

Instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.15)

Restul lumii (S.2.)

Clasificarea sectorială a unităților producătoare pe baza formelor juridice de proprietate standard

UNITĂȚI CU ACTIVITATE ECONOMICĂ ȘI RAMURI DE ACTIVITATE ECONOMICĂ LA NIVEL LOCAL

Unitatea cu activitate economică locală

Ramura de activitate

Clasificarea ramurilor de activitate

UNITĂȚILE DE PRODUCȚIE OMOGENĂ ȘI RAMURILE OMOGENE

Unitatea de producție omogenă

Ramura omogenă

CAPITOLUL 3

OPERAȚIUNI CU PRODUSE ȘI ACTIVE NEPRODUSE

OPERAȚIUNI CU PRODUSE ÎN GENERAL

PRODUCȚIA ȘI REZULTATUL PRODUCȚIEI

Activități principale, secundare și auxiliare

Producția (P.1)

Unități instituționale: distincția între piață, pentru consumul final propriu și non-piață

Momentul înregistrării și evaluării producției

Produse ale agriculturii, silviculturii și pescuitului (secțiunea A)

Produse fabricate (Secțiunea C); Lucrări de construcție (Secțiunea F).

Servicii de comerț cu ridicata și cu amănuntul; servicii de reparații a autovehiculelor și a motocicletelor (Secțiunea G).

Transport și depozitare (Secțiunea H)

Servicii hoteliere și de alimentație (Secțiunea I)

Servicii financiare și de asigurări (Secțiunea K): producția băncii centrale

Banca centrală prestează următoarele servicii:

Producția băncii centrale se măsoară ca sumă a costurilor sale.

Servicii financiare și de asigurări (Secțiunea K): servicii financiare în general

Serviciile financiare constau în următoarele servicii:

Servicii imobiliare (Secțiunea L)

Servicii profesionale, științifice și tehnice (Secțiunea M); servicii administrative și de asistență (Secțiunea N)

Serviciile de administrație publică și apărare; servicii obligatorii de asigurări sociale (Secțiunea O).

Servicii de învățământ (Secțiunea P); servicii de sănătate și asistență socială (Secțiunea Q)

Servicii artistice, de artă scenică și recreative (Secțiunea R); alte servicii (Secțiunea S)

Gospodăriile private ca angajatori (Secțiunea T)

CONSUMUL INTERMEDIAR (P.2)

Momentul înregistrării și evaluării consumului intermediar

CONSUMUL FINAL (P.3, P.4)

Cheltuiala pentru consum final (P. 3)

Consumul final efectiv (P. 4)

Momentul înregistrării și evaluării cheltuielilor pentru consumul final

Momentul înregistrării și evaluării consumului final efectiv

FORMAREA BRUTĂ DE CAPITAL (P.5)

Formarea brută de capital fix (P.51g)

Momentul înregistrării și evaluării formării brute de capital fix

Consumul de capital fix (P.51c)

Variația stocurilor (P.52)

Momentul înregistrării și evaluării variației stocurilor

Achiziții minus cedări de obiecte de valoare (P. 53)

EXPORTURI ȘI IMPORTURI DE BUNURI ȘI SERVICII (P.6 și P.7)

Exporturi și importuri de bunuri (P.61 și P.71)

Exporturi și importuri de servicii (P.62 și P.72)

OPERAȚIUNI CU BUNURI EXISTENTE

ACHIZIȚII MINUS CEDĂRI DE ACTIVE NEPRODUSE (NP)

CAPITOLUL 4

OPERAȚIUNI DE REPARTIȚIE

REMUNERAREA ANGAJAȚILOR (D.1)

Salarii și indemnizații (D.11)

Salarii și indemnizații în bani

Salarii și indemnizații în natură

Cotizații sociale în sarcina angajatorilor (D.12)

Cotizațiile sociale efective în sarcina angajatorilor (D.121)

Cotizațiile sociale imputate în sarcina angajatorilor (D.122)

IMPOZITE PE PRODUCȚIE ȘI IMPORTURI (D.2)

Impozite pe produse (D.21)

Taxe de tip TVA (D.211)

Impozite și drepturi asupra importurilor, exclusiv TVA (D.212)

Impozite pe produse, exclusiv TVA și impozitele pe importuri (D.214)

Alte impozite pe producție (D.29)

Impozite pe producție și importuri plătite instituțiilor Uniunii Europene

Impozite pe producție și importuri: momentul înregistrării și sumele de înregistrat

SUBVENȚII (D.3)

Subvenții pe produse (D.31)

Subvenții pe importuri (D.311)

Alte subvenții pe produse (D.319)

Alte subvenții pentru producție (D.39)

VENITURI DIN PROPRIETATE (D.4)

Dobânzi (D.41)

Dobânda aferentă depozitelor și creditelor

Dobânda aferentă titlurilor de natura datoriei

Operațiuni swap pe rata dobânzii și contractele forward pe rata dobânzii

Dobânzi aferente contractelor de leasing financiar

Alte dobânzi

Momentul înregistrării

Venituri distribuite ale societăților (D.42)

Dividende (D.421)

Retrageri din veniturile cvasisocietăților (D.422)

Beneficii reinvestite din investiții străine directe (D.43)

Alte venituri din investiții (D.44)

Venituri din investiții atribuite titularilor de polițe de asigurări (D.441)

Venituri din investiții de plătit în drepturi de pensie (D.442)

Venituri din investiții atribuite acționarilor fondurilor colective de investiții (D.443)

Rente (D.45)

Rente din terenuri

Renta primită de un proprietar de teren de la un chiriaș constituie o formă de venit din proprietate. Rentele din terenuri includ și rentele de plătit proprietarilor de ape interioare și râuri pentru dreptul de a exploata astfel de ape în scop recreativ sau în alte scopuri, incluzând pescuitul.

Un proprietar plătește impozite pe teren și suportă cheltuieli de întreținere ca o consecință a deținerii terenului în proprietate. Aceste impozite și cheltuieli sunt tratate ca fiind de plătit de către persoana îndreptățită să utilizeze terenul, persoană care se consideră că le deduce din renta pe care altminteri ar fi obligată să o plătească proprietarului terenului. Renta redusă în acest mod prin scăderea impozitelor și a altor cheltuieli pe care proprietarul este obligat să le efectueze se numește „rentă după plata impozitelor”.

Rente din active din subsol

IMPOZITE CURENTE PE VENIT, PE PATRIMONIU ETC. (D5)

Impozite pe venit (D.51)

Alte impozite curente (D.59)

COTIZAȚII ȘI PRESTAȚII SOCIALE (D.6)

Cotizații sociale nete (D.61)

Cotizații sociale efective în sarcina angajatorilor (D.611)

Cotizațiile sociale imputate în sarcina angajatorilor (D.612)

Cotizații sociale efective în sarcina gospodăriilor (D.613)

Cotizații sociale suplimentare în sarcina gospodăriilor (D.614)

Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură (D.62)

Prestații de securitate socială în bani (D.621)

Alte prestații de asigurări sociale (D.622)

Prestații de asistență socială în bani (D.623)

Transferuri sociale în natură (D.63)

ALTE TRANSFERURI CURENTE (D.7)

Prime nete de asigurare generală – daune (D.71)

Indemnizații de asigurare generală – daune (D.72)

Transferuri curente între administrațiile publice (D.73)

Cooperare internațională curentă (D.74)

Transferuri curente diverse (D.75)

Transferuri curente către IFSLSGP (D.751)

Transferuri curente între gospodării (D.752)

Alte transferuri curente diverse (D.759)

Resurse proprii UE bazate pe TVA și pe VNB (D.76)

AJUSTARE PENTRU VARIAȚIA DREPTURILOR DE PENSIE (D.8)

TRANSFERURI DE CAPITAL (D.9)

Impozite pe capital (D.91)

Ajutoare pentru investiții (D.92)

Alte transferuri de capital (D.99)

OPȚIUNI PE ACȚIUNI ALE ANGAJAȚILOR (OAA)

CAPITOLUL 5

OPERAȚIUNI FINANCIARE

CARACTERISTICI GENERALE ALE OPERAȚIUNILOR FINANCIARE

Active financiare, creanțe financiare și pasive

Active contingente și pasive contingente

Caseta 5.1 – Tratamentul garanțiilor în sistem

Categorii de active și pasive financiare

Conturi de patrimoniu, cont financiar și alte fluxuri

Evaluare

Înregistrarea netă și brută

Consolidarea

Compensarea

Norme contabile pentru operațiunile financiare

Operațiunea financiară cu un transfer curent sau de capital ca operațiune în contraparte

Operațiunea financiară cu venituri din proprietate ca operațiune în contraparte

Momentul înregistrării

Un cont financiar „de-la-cine-cui”

CLASIFICAREA OPERAȚIUNILOR FINANCIARE PE CATEGORII ÎN DETALIU

Următoarele definiții și descrieri se referă la instrumente financiare. Atunci când se înregistrează o operațiune, codul utilizat este F. Atunci când se înregistrează nivelul stocurilor sau poziția suport a unui activ sau pasiv, codificarea este AF.

Aur monetar și drepturi speciale de tragere (F.1)

Aur monetar (F.11)

DST (F.12)

Numerar și depozite (F.2)

Numerar (F.21)

Caseta 5.2 – Numerarul emis de Eurosistem

Depozite (F.22 și F.29)

Depozite transferabile (F.22)

Alte depozite (F.29)

Titluri de natura datoriei (F.3)

Caracteristicile principale ale titlurilor de natura datoriei

Clasificarea în funcție de scadența inițială și de monedă

Clasificarea în funcție de tipul de rată a dobânzii

Titluri de natura datoriei cu rată a dobânzii fixă

Titluri de natura datoriei cu rată a dobânzii variabilă

Titluri de natura datoriei cu rată a dobânzii mixtă

Plasamente private

Securitizarea

Obligațiuni garantate

Credite (F.4)

Principalele trăsături ale creditelor

Clasificarea creditelor în funcție de scadența inițială, de valută și de scopul creditării

Distincția între operațiunile cu credite și operațiunile cu depozite

Distincția dintre operațiunile cu credite și operațiunile cu titluri de natura datoriei

Distincția dintre operațiunile cu credite, creditele comerciale și efectele de comerț

Acordarea sub formă de împrumut a titlurilor de valoare și acordurile de răscumpărare

Leasinguri financiare

Alte tipuri de credite

Active financiare excluse din categoria creditelor

Participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (F.5)

Participații (F.51)

Certificate de depozit

Acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (F.52)

Sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate (F.6)

Provizioane tehnice de asigurări generale (F.61)

Drepturi asupra asigurărilor de viață și a rentelor (F.62)

Drepturi de pensie (F.63)

Drepturi ale fondurilor de pensii asupra administratorilor fondurilor de pensii (F.64)

Drepturi cuvenite, altele decât pensiile (F.65)

Provizioane pentru executarea garanțiilor standardizate (F.66)

Instrumente financiare derivate și opțiunile pe acțiuni ale angajaților (F.7)

Instrumente financiare derivate (F.71)

Opțiuni pe acțiuni ale angajaților (F.72)

Alte conturi de primit/de plătit (F.8)

Credite comerciale și avansuri (F.81)

Alte conturi de primit/de plătit, exclusiv credite comerciale și avansuri (F.89)

ANEXA 5.1

CLASIFICAREA OPERAȚIUNILOR FINANCIARE

Clasificarea operațiunilor financiare pe categorii

Clasificarea operațiunilor financiare în funcție de posibilitatea de a fi negociate

Titluri de valoare structurate

Clasificarea operațiunilor financiare în funcție de tipul de venit

Clasificarea operațiunilor financiare în funcție de tipul de dobândă

Clasificarea operațiunilor financiare în funcție de scadență

Scadența cu termen scurt și cu termen lung

Scadența inițială și scadența restantă

Clasificarea operațiunilor financiare în funcție de valută

Agregate monetare

CAPITOLUL 6

ALTE FLUXURI

INTRODUCERE

ALTE MODIFICĂRI DE ACTIVE ȘI PASIVE

Alte modificări ale volumului activelor și pasivelor (K.1-K.6)

Apariția economică a activelor (K.1)

Dispariția economică a activelor neproduse (K.2)

Distrugeri de active cauzate de catastrofe (K.3)

Confiscări fără compensație (K.4)

Alte modificări de volum, neclasificate în altă parte (K.5)

Modificări de clasificare (K.6)

Câștiguri și pierderi nominale din deținere (K.7)

Câștiguri și pierderi neutre din deținere (K.71)

Câștiguri și pierderi reale din deținere (K.72)

Câștiguri și pierderi din deținere în funcție de tipurile de active și pasive financiare

Aur monetar și drepturi speciale de tragere (DST) (AF.1)

Numerar și depozite (AF.2)

Titluri de natura datoriei (AF.3)

Credite (AF.4)

Participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (AF.5)

Sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate (AF.6)

Instrumente financiare derivate și opțiuni pe acțiuni ale angajaților (AF.7)

Alte conturi de primit/de plătit (AF.8)

Active financiare în monedă străină

CAPITOLUL 7

CONTURILE DE PATRIMONIU

TIPURI DE ACTIVE ȘI PASIVE

Definirea unui activ

ELEMENTE EXCLUSE DIN SFERA ACTIVELOR ȘI PASIVELOR

CATEGORII DE ACTIVE ȘI PASIVE

Active nefinanciare produse (AN.1)

Active nefinanciare neproduse (AN.2)

Active și pasive financiare (AF)

EVALUAREA ÎNREGISTRĂRILOR ÎN CONTURILE DE PATRIMONIU

Principii generale de evaluare

ACTIVE NEFINANCIARE (AN)

Active nefinanciare produse (AN.1)

Active fixe (AN.11)

Stocuri (AN.12)

Obiecte de valoare (AN.13)

Active nefinanciare neproduse (AN.2)

Resurse naturale (AN.21)

Contracte, contracte de leasing și licențe (AN.22)

Achiziții minus vânzări de fonduri comerciale și active comerciale (AN.23)

ACTIVE ȘI PASIVE FINANCIARE (AF)

Aur monetar și DST (AF.1)

Numerar și depozite (AF.2)

Titluri de natura datoriei (AF.3)

Credite (AF.4)

Participații și acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (AF.5)

Sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate (AF.6)

Instrumente financiare derivate și opțiuni pe acțiuni ale angajaților (AF.7)

Alte conturi de primit/de plătit (AF.8)

CONTURILE DE PATRIMONIU FINANCIAR

POSTURI PRO MEMORIA

Bunuri de consum de folosință îndelungată (AN.m)

Investiții străine directe (AF.m1)

Credite neperformante (AF.m2)

Înregistrarea creditelor neperformante

ANEXA 7.1

CUPRINSUL FIECĂREI CATEGORII DE ACTIVE

ANEXA 7.2

O IMAGINE A RUBRICILOR DE LA CONTUL DE PATRIMONIU DE DESCHIDERE LA CONTUL DE PATRIMONIU DE ÎNCHIDERE

Anexa 7.2 prezintă o imagine cuprinzând contul de patrimoniu de deschidere și contul de patrimoniu de închidere, care prezintă în detaliu, pentru fiecare categorie de active, diferitele moduri în care valoarea contului de patrimoniu variază: prin intermediul operațiunilor, al altor modificări ale volumului activelor și al câștigurilor și pierderilor din deținere.

CAPITOLUL 8

SECVENȚA DE CONTURI

INTRODUCERE

Secvența conturilor

SECVENȚA DE CONTURI

Conturile operațiunilor curente

Contul de producție (I)

Conturile de distribuire și utilizare a de venitului (II)

Formatul contului de exploatare pe sectoare instituționale este prezentat în tabelul 8.3.

Conturile operațiunilor de acumulare (III)

Contul de capital (III.1)

Contul financiar (III.2)

Contul altor modificări de active (III.3)

Conturile de patrimoniu (IV)

Contul de patrimoniu de deschidere (IV.1)

Contul de variație a patrimoniului (IV.2)

Contul de patrimoniu de închidere (IV.3)

CONTURILE RESTULUI LUMII (V)

Conturile operațiunilor curente

Contul exterior al operațiunilor cu bunuri și servicii (V.I)

Contul exterior al veniturilor primare și transferurilor curente (V.II)

Conturile exterioare ale operațiunilor de acumulare (V.III)

Conturile de patrimoniu (V.IV)

CONTUL DE BUNURI ȘI SERVICII (0)

CONTURILE ECONOMICE INTEGRATE

AGREGATE

Produsul intern brut la prețuri de piață (PIB)

Excedentul de exploatare al economiei totale

Venitul mixt al economiei totale

Venitul întreprinderilor din economia totală

Venitul național (la prețuri de piață)

Venitul național disponibil

Economia

Soldul operațiunilor curente cu exteriorul

Capacitatea (+) / necesarul (–) net de finanțare al economiei totale

Valoarea netă a economiei totale

Cheltuielile și veniturile administrațiilor publice

Cheltuielile și veniturile administrațiilor publice se definesc prin referire la o listă de categorii SEC.

CAPITOLUL 9

TABELELE RESURSELOR ȘI UTILIZĂRILOR ȘI SISTEMUL INTRĂRI-IEȘIRI

INTRODUCERE

DESCRIERE

INSTRUMENT STATISTIC

INSTRUMENT PENTRU ANALIZĂ

TABELE MAI DETALIATE ALE RESURSELOR ȘI UTILIZĂRILOR

Clasificări

Principiile evaluării

Marja de comerț și de transport

Impozite minus subvenții pe producție și importuri

Alte concepte de bază

Informații suplimentare

SURSELE DE DATE ȘI ECHILIBRAREA DATELOR

INSTRUMENTUL DE ANALIZĂ ȘI EXTINDERE

9.56. Teoretic, există patru modele de bază pentru transformarea unui tabel al resurselor și utilizărilor într-un tabel simetric intrări-ieșiri. Aceste modele sunt bazate fie pe ipoteze referitoare la tehnologie, fie pe ipoteze privind structura fixă de vânzări. Cel mai adesea se utilizează ipoteza tehnologiei specifice produsului: fiecare produs este fabricat într-un mod specific, indiferent de ramura de activitate în care acesta este produs. Această ipoteză este utilizată adesea pentru a obține un tabel intrări-ieșiri realizat produs x produs. Cel de-al doilea model utilizat cel mai adesea utilizează ipoteza unei structuri fixe a vânzărilor pe produs (ipoteză bazată pe cotele de piață): fiecare produs are propria sa structură a vânzărilor, indiferent de ramura de activitate în care este fabricat; această ipoteză este utilizată adesea pentru a obține un tabel intrări-ieșiri realizat ramură de activitate x ramură de activitate. Se pot realiza modele hibrid care combină aceste ipoteze. Modelele bazate fie pe ipoteza unei tehnologii pe ramură de activitate, fie pe ipoteza unei structuri fixe a vânzărilor pe ramură de activitate prezintă o relevanță practică mai redusă, având în vedere probabilitatea scăzută ca acestea să fie întâlnite în practică. Capitolul 11 din Manualul Eurostat din 2008 privind tabelele resurselor și utilizărilor și tabelele intrări-ieșiri, Eurostat Manual of Supply, Use and Input-output Tables (2008 edition) ( 19 ), conține o analiză a modelelor și proceselor de transformare alternative.

CAPITOLUL 10

MĂSURAREA PREȚURILOR ȘI A VOLUMELOR

SFERA DE APLICARE A INDICILOR DE PREȚ ȘI DE VOLUM ÎN CONTURILE NAȚIONALE

Sistemul integrat de indici de preț și de volum

Alți indici de preț și de volum

PRINCIPII GENERALE DE MĂSURARE A INDICILOR DE PREȚ ȘI VOLUM

Definiția prețurilor și a volumelor produselor de piață

Calitate, preț și produse omogene

Prețuri și volum

Produse noi

Principii aplicabile serviciilor non-piață

Dificultatea principală a punerii în aplicare a acestor metode este legată de definirea și măsurarea rezultatelor. Într-adevăr, măsurarea rezultatului presupune să se dispună de obiective definite, ceea ce nu este atât de simplu în domeniul serviciilor non-piață. De exemplu, care sunt obiectivele serviciului de sănătate publică: îmbunătățirea stării de sănătate publică sau prelungirea duratei vieții? Desigur, ambele sunt obiective, dar în acest caz cum se ponderează diversele obiective atunci când acestea nu sunt echivalente? De exemplu, care este cel mai bun tratament: cel care te ajută să trăiești un an în plus în stare bună de sănătate sau cel care te ajută să trăiești doi ani în plus în stare proastă de sănătate? În plus, estimările rezultatelor sunt adesea controversate, prin urmare, în numeroase țări, controversele cu privire la îmbunătățirea sau deteriorarea performanței predării în școli sunt recurente.

Principii de evaluare a valorii adăugate și a produsului intern brut

DIFICULTĂȚI SPECIFICE PRIVIND APLICAREA PRINCIPIILOR GENERALE

Impozite și subvenții pe produse și importuri

Alte impozite și subvenții pentru producție

Consumul de capital fix

Remunerarea salariaților

Stocurile de active fixe produse și variația stocurilor

MĂSURAREA VENITULUI REAL DIN ECONOMIA TOTALĂ

INDICI DE PREȚ ȘI DE VOLUM COMPARABILI LA NIVEL INTERNAȚIONAL

CAPITOLUL 11

POPULAȚIA ȘI FORȚA DE MUNCĂ OCUPATĂ

POPULAȚIA TOTALĂ

11.06. În conturile naționale, populația totală este definită potrivit conceptului de rezidență, astfel cum este prezentat în capitolul 2. Prin persoană stabilită definitiv se înțelege orice persoană care se găsește sau are intenția de a se afla pe teritoriul economic al unei țări pentru o perioadă de cel puțin un an. Prin persoană temporar absentă se înțelege orice persoană stabilită definitiv într-o țară, dar care stă sau are intenția să stea în restul lumii pentru o perioadă de mai puțin de un an. Toate persoanele care aparțin aceleiași gospodării sunt rezidente acolo unde gospodăria are centrul său de interes economic predominant, adică acolo unde gospodăria posedă o locuință sau o serie de locuințe pe care membrii săi le tratează și le utilizează ca rezidență principală. Un membru al unei gospodării rezidente continuă să fie rezident chiar dacă efectuează frecvent călătorii în afara teritoriului economic, pentru că centrul său de interes economic predominant continuă să se situeze pe teritoriul economic unde se află gospodăria.

POPULAȚIA ACTIVĂ DIN PUNCT DE VEDERE ECONOMIC

POPULAȚIA OCUPATĂ

Salariații

Lucrătorii care desfășoară o activitate independentă

Populația ocupată și rezidența

ȘOMAJUL

LOCURI DE MUNCĂ

Locuri de muncă și rezidență

ECONOMIA NEOBSERVATĂ

TOTALUL ORELOR LUCRATE

Definiția orelor efectiv lucrate

ECHIVALENT NORMĂ ÎNTREAGĂ

VOLUMUL MUNCII SALARIATE CU REMUNERARE CONSTANTĂ

MĂSURAREA PRODUCTIVITĂȚII

CAPITOLUL 12

CONTURILE NAȚIONALE TRIMESTRIALE

INTRODUCERE

ASPECTE SPECIFICE CONTURILOR NAȚIONALE TRIMESTRIALE

Momentul înregistrării

Producția în curs de execuție

Activități concentrate în perioade specifice ale unui an

Plățile cu frecvență redusă

12.18. Pentru o activitate care se desfășoară pe tot parcursul anului, plățile cu frecvență redusă sunt plățile făcute o dată pe an sau ratele rare de-a lungul unui an. Exemple de astfel de plăți sunt reprezentate de dividende, dobânzi, impozite, subvenții și prime pentru angajați, de exemplu primele de la final de an și primele pentru vacanță. Toate aceste operațiuni de distribuire sunt înregistrate pe baza contabilității dreptului constatat, adică atunci când a apărut obligația de plată și nu atunci când plata a fost efectuată. Problema momentului înregistrării apare și în cazul conturilor naționale anuale, caz în care plățile se pot referi parțial la un alt an contabil.

Estimările-semnal

Echilibrarea și aplicarea bazei de referință în conturile naționale trimestriale

Echilibrarea

Coerența dintre conturile trimestriale și cele anuale – aplicarea bazei de referință

Măsurarea înlănțuită a variațiilor de preț și volum

12.38. Metoda trecerii peste de an pentru înlănțuire conduce la rate de creștere de la an la an nedistorsionate pentru toate trimestrele, deoarece înlănțuirile se referă la volumele aceluiași trimestru din anul precedent respectiv, evaluate la prețurile medii din anul respectiv. Totuși, această metodă conduce la rezultate care sunt afectate de rupturi structurale în fiecare trimestru, astfel încât fiecare rată de variație de la trimestru la trimestru este afectată de o ruptură. Prin urmare, metoda trecerii peste an are cel mai mare impact asupra profilului intraanual al unei serii.

Ajustări sezoniere și calendaristice

Secvența de calcul a măsurărilor înlănțuite de volum ajustate sezonier

CAPITOLUL 13

CONTURILE REGIONALE

INTRODUCERE

TERITORIUL REGIONAL

UNITĂȚILE ȘI CONTURILE REGIONALE

Unități instituționale

Unitățile cu activitate economică locale și activitățile regionale de producție, pe ramuri de activitate

(c) pentru o activitate de producție care nu se derulează într-un loc fix, se aplică la nivel național conceptul de rezidență (a se vedea punctul 2.04). De exemplu, proiectele majore de construcții întreprinse de contractanți din alte regiuni sunt înregistrate sub forma unei UAE locală distinctă. Exemple de proiecte majore de construcții sunt construirea de poduri, diguri și centrale electrice, care necesită un an sau mai mulți ani pentru a se finaliza și care sunt administrate printr-un oficiu local. Pentru proiectele de construcții cu durată mai mică de un an, rezidența societății-mamă de construcții este utilizată pentru a repartiza producția pe regiuni.

METODE DE REGIONALIZARE

AGREGATE PENTRU ACTIVITĂȚILE DE PRODUCȚIE

Valoarea adăugată brută și produsul intern brut, pe regiuni

Alocarea SIFIM către întreprinderile utilizatoare

Forța de muncă

Remunerarea salariaților

Tranziția de la VAB regională la PIB regional

Ratele de creștere a volumului pentru VAB regională

CONTURILE REGIONALE REFERITOARE LA VENITURILE GOSPODĂRIILOR POPULAȚIEI

CAPITOLUL 14

SERVICII DE INTERMEDIERE FINANCIARĂ INDIRECT MĂSURATE (SIFIM)

CONCEPTUL DE SIFIM ȘI IMPACTUL ALOCĂRII LOR LA SECTOARELE UTILIZATOARE ASUPRA AGREGATELOR PRINCIPALE

CALCULAREA PRODUCȚIEI DE SIFIM PENTRU SECTOARELE S.122 ȘI S.125

Datele statistice necesare

Ratele de referință

Rata de referință internă

În cazul în care datele referitoare la credite și depozite sunt la fel de fiabile, rata de referință internă ar trebui să fie calculată pentru creditele și depozitele interbancare ca raportul dintre dobânda de primit în cazul creditelor contractate plus dobânda de plătit pentru depozitele deținute între IF, și stocul de împrumuturi plus stocul de depozite deținute de IF în numele altor IF.

Ratele de referință externe

14.10. Pentru a determina importurile și exporturile de SIFIM, rata de referință utilizată este rata medie interbancară ponderată în funcție de nivelurile stocurilor din rubricile „credite între IF rezidenți, pe de o parte, și IF nerezidenți, pe de altă parte” și „depozite între IF rezidenți, pe de o parte, și IF nerezidenți, pe de altă parte”, care sunt incluse în bilanțurile IF. Deci rata de referință externă se calculează ca raportul dintre dobânda aferentă creditelor plus dobânda aferentă depozitelor între IF rezidenți și IF nerezidenți și stocul de credite plus stocul de depozite între IF rezidenți și IF nerezidenți.

Se calculează mai multe rate de referință externă pentru diferite monede sau grupuri de monede, în cazul în care datele sunt disponibile pentru fiecare monedă sau grup de monede pentru următoarele categorii, dacă acest calcul îmbunătățește semnificativ estimările:

(a) credite și depozite aferente IF nerezidenți în raport cu fiecare sector utilizator