2008D0164 — RO — 24.01.2013 — 001.001

Acest document reprezintă un instrument de documentare, iar instituţiile nu îşi asumă responsabilitatea pentru conţinutul său.

►B DECIZIA COMISIEI din 21 decembrie 2007 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la „persoane cu mobilitate redusă” din sistemul feroviar transeuropean convențional și de mare viteză [notificată cu numărul C(2007) 6633] (Text cu relevanță pentru SEE) (2008/164/CE) (JO L 064, 7.3.2008, p.72)

Astfel cum a fost modificat prin:

Jurnalul Oficial No page date ►M1 Decizia Comisiei din 23 iulie 2012 L 217 20 14.8.2012









▼B

DECIZIA COMISIEI

din 21 decembrie 2007

privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la „persoane cu mobilitate redusă” din sistemul feroviar transeuropean convențional și de mare viteză

[notificată cu numărul C(2007) 6633]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/164/CE)







COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Directiva 2001/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 martie 2001 privind interoperabilitatea sistemului feroviar convențional ( 1 ), în special articolul 6 alineatul (1), având în vedere Directiva 96/48/CE a Consiliului din 23 iulie 1996 privind interoperabilitatea sistemului feroviar de mare viteză ( 2 ), în special articolul 6 alineatul (1), întrucât: (1) În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE și cu articolul 5 alineatul (1) din Directiva 96/48/CE, fiecare subsistem este reglementat de o STI (specificație tehnică de interoperabilitate). Dacă este cazul, un subsistem poate fi reglementat de mai multe STI, iar o STI poate să reglementeze mai multe subsisteme. Decizia de elaborare și/sau de revizuire a unei STI și alegerea domeniului tehnic și geografic de aplicare necesită un mandat în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE și cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 96/48/CE. (2) Anexa II la Directiva 2001/16/CE prevede că nevoile persoanelor cu mobilitate redusă trebuie luate în considerare în procesul de elaborare a unei STI pentru subsistemul infrastructură (secțiunea 2.1 din directivă) și pentru subsistemul material rulant (secțiunea 2.6 din anexa II la Directiva 2001/16/CE). În acest sens, s-a acordat un mandat Asociației Europene pentru Interoperabilitate Feroviară (AEIF), care a fost desemnată în calitate de organism reprezentativ comun pentru elaborarea unui proiect de STI privind „accesibilitatea pentru persoanele cu mobilitate redusă”, conținând dispozițiile aplicabile atât infrastructurii, cât și materialului rulant. (3) În 2001, AEIF a primit un mandat pentru revizuirea primei serii de STI din sistemul feroviar de mare viteză adoptate în 2002, privind subsistemele material rulant, infrastructură, control-comandă și semnalizare, energie, întreținere și exploatare. În acest context, AEIF a fost invitată să examineze, printre altele, armonizarea STI cu specificațiile privind interoperabilitatea sistemului feroviar convențional și accesibilitatea persoanelor cu mobilitate redusă. În consecință, proiectul de STI privind persoanele cu mobilitate redusă, elaborat de către AEIF, reglementa atât sistemul feroviar convențional, cât și sistemul feroviar de mare viteză. (4) Prima STI din sistemul feroviar de mare viteză privind subsistemul material rulant, adoptată în anexa la Decizia 2002/735/CE, a intrat în vigoare în 2002. În lumina obligațiilor contractuale existente, elaborarea unor noi subsisteme sau elemente constitutive de interoperabilitate privind materialul rulant, sau reînnoirea și modernizarea acestora pot să facă obiectul evaluării conformității în raport cu această primă STI. Deoarece STI din anexa la prezenta decizie este aplicabilă oricărui material rulant nou, recondiționat și modernizat al sistemelor feroviare convențional și de mare viteză, este important să se stabilească domeniul de aplicare al primei STI privind materialul rulant de mare viteză adoptată ca anexă la Decizia 2002/735/CE. Statele membre comunică o listă completă de subsisteme și elemente constitutive de interoperabilitate care se află într-un stadiu avansat de dezvoltare și intră sub incidența articolului 7 litera (a) din Directiva 96/48/CE. Acestea sunt comunicate Comisiei în termen de cel mult șase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii. (5) Proiectul de STI a fost examinat de comitetul instituit prin Directiva 96/48/CE a Consiliului din 23 iulie 1996 privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză ( 3 ) și menționat la articolul 21 din Directiva 2001/16/CE. (6) Principalele părți interesate au fost consultate în cursul procesului de elaborare a proiectului de STI. Observațiile și motivele de îngrijorare ale acestora au fost luate în considerare în măsura posibilităților. (7) În propunerea sa de regulament privind drepturile și obligațiile călătorilor în transportul feroviar internațional ( 4 ), Comisia a inclus mai multe dispoziții pentru a garanta că persoanele cu mobilitate redusă dispun de dreptul de a li se oferi asistență la bordul trenurilor și în gările feroviare, pentru ca acestea să poată beneficia de servicii feroviare pentru călători în mod similar oricărui alt cetățean. (8) Propunerea de regulament privind drepturile și obligațiile călătorilor în transportul feroviar internațional cuprinde, de asemenea, dispoziții care impun întreprinderilor feroviare și gestionarilor infrastructurii să furnizeze toate informațiile utile privind accesibilitatea și condițiile de acces în trenuri și gări feroviare pentru persoanele cu mobilitate redusă. (9) Interoperabilitatea constituie obiectivul principal al Directivelor de bază 2001/16/CE și 96/48/CE. Prezenta STI are drept obiectiv armonizarea dispozițiilor a căror adoptare este necesară pentru persoanele cu mobilitate redusă care utilizează sistemul feroviar convențional și de mare viteză. Trenurile, gările feroviare și elementele relevante ale infrastructurii care sunt în conformitate cu măsurile descrise în STI vor permite realizarea interoperabilității și vor oferi persoanelor cu mobilitate redusă condiții similare de acces la întreaga rețea transeuropeană. STI nu împiedică statele membre să introducă măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea condițiilor de acces, sub rezerva ca acest lucru să nu constituie un impediment sau să genereze costuri inutile pentru întreprinderile feroviare. O mai bună accesibilitate la materialul rulant și în gările feroviare pentru persoanele cu mobilitate redusă ar putea determina creșterea numărului de călători care, în prezent, sunt constrânși să utilizeze alte moduri de transport. (10) Directivele 2001/16/CE și 96/48/CE și STI se aplică în cazul reînnoirii, dar nu și înlocuirilor în cadrul procesului de întreținere. Cu toate acestea, statele membre sunt invitate să aplice STI înlocuirilor în cadrul procesului de întreținere, atunci când acest lucru este posibil și justificat de amploarea lucrărilor de întreținere. (11) În versiunea sa actuală, STI nu tratează în mod exhaustiv toate aspectele privind cerințele esențiale. În conformitate cu articolul 17 din Directiva 2001/16/CE și cu articolul 17 din Directiva 96/48/CE, astfel cum au fost modificate prin Directiva 2004/50/CE, aspectele tehnice care nu sunt reglementate sunt clasificate drept „subiecte deschise” în anexa L la această STI. (12) În conformitate cu articolul 17 din Directiva 2001/16/CE și cu articolul 17 din Directiva 96/48/CE, astfel cum au fost modificate prin Directiva 2004/50/CE, fiecare stat membru informează atât celelalte state membre și Comisia cu privire la normele tehnice naționale în domeniu în vigoare pentru punerea în aplicare a cerințelor esențiale referitoare la aceste „subiecte deschise”, cât și organismele desemnate pentru punerea în aplicare a procedurii de evaluare a conformității sau a caracterului adecvat pentru utilizare, precum și a procedurii în vigoare de verificare a interoperabilității subsistemelor în sensul articolului 16 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE și al articolului 16 alineatul (2) din Directiva 96/48/CE. În acest sens, statele membre aplică, în măsura posibilităților, principiile și criteriile prevăzute de Directivele 2001/16/CE și 96/48/CE. În măsura posibilităților, statele membre trebuie să apeleze la organismele notificate în temeiul articolului 20 din Directiva 2001/16/CE și al articolului 20 din Directiva 96/48/CE. Comisia trebuie să efectueze o analiză a informațiilor transmise de statele membre privind normele de drept intern, procedurile, organismele responsabile de punerea în aplicare a procedurilor și durata acestor proceduri și, după caz, trebuie să discute cu comitetul despre necesitatea adoptării unor măsuri. (13) STI în cauză nu impune utilizarea unor tehnologii sau a unor soluții tehnice specifice, cu excepția cazului în care acest lucru este strict necesar pentru interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean convențional. (14) STI are la bază cele mai bune cunoștințe de specialitate disponibile la data elaborării proiectului relevant. Evoluția cerințelor tehnologice, de exploatare, de siguranță sau sociale poate impune modificarea sau completarea prezentei STI. După caz, se inițiază o procedură de revizuire sau de actualizare în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE sau cu articolul 6 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. La această procedură de revizuire participă organizațiile care reprezintă interesele persoanelor cu mobilitate redusă. (15) Pentru stimularea inovației și pentru a lua în considerare experiența acumulată, STI anexată trebuie să facă obiectul unei revizuiri periodice la intervale regulate. (16) În cazul în care se propun soluții inovatoare, producătorul sau entitatea contractantă trebuie să declare abaterea de la secțiunea relevantă a STI. Agenția Feroviară Europeană va finaliza specificațiile funcționale și de interfață corespunzătoare pentru această soluție și va elabora metodele de evaluare. (17) Dispozițiile prezentei decizii sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 21 din Directiva 96/48/CE a Consiliului, întrucât: ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:







Articolul 1

Prin prezenta, Comisia adoptă o specificație tehnică de interoperabilitate („STI”) privind „persoanele cu mobilitate redusă”, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE și cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 96/48/CE.

STI este prezentată în anexa la prezenta decizie.

STI se aplică în totalitate sistemului feroviar transeuropean convențional, astfel cum este definit la articolul 2 și în anexa I la Directiva 2001/16/CE, și sistemului feroviar transeuropean de mare viteză, astfel cum este definit la articolul 2 și în anexa I la Directiva 96/48/CE.

Articolul 2

Statele membre pot aplica în continuare Decizia 2002/735/CE a Comisiei pentru proiectele reglementate de domeniul de aplicare al articolului 7 litera (a) din Decizia 96/48/CE.

O listă completă a subsistemelor și a elementelor constitutive de interoperabilitate reglementate este transmisă Comisiei în termen de cel mult șase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii.

Articolul 3

1. În ceea ce privește aspectele clasificate drept „Subiecte deschise” în anexa C la STI, condițiile care trebuie îndeplinite pentru verificarea interoperabilității în sensul articolului 16 alineatul (2) din Directiva 2001/16/CE și al articolului 16 alineatul (2) din Directiva 96/48/CE sunt normele tehnice aplicabile în vigoare în statul membru care autorizează punerea în funcțiune a subsistemelor reglementate prin prezenta decizie.

2. În termen de șase luni de la notificarea prezentei decizii, fiecare stat membru comunică celorlalte state membre și Comisiei următoarele:

(a) lista normelor tehnice în vigoare menționate la alineatul (1);

(b) procedurile de evaluare a conformității și de verificare care urmează să fie utilizate în ceea ce privește aplicarea acestor norme;

(c) organismele desemnate pentru efectuarea acestor proceduri de evaluare a conformității și de verificare.

Articolul 4

Prezenta decizie se aplică de la 1 iulie 2008.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează statelor membre.









ANEXA

SISTEMUL DE TRANSPORT FEROVIAR TRANSEUROPEAN CONVENȚIONAL ȘI DE MARE VITEZĂ

SPECIFICAȚIE TEHNICĂ DE INTEROPERABILITATE

Domeniu de aplicare: subsistemele infrastructură și material rulant

Aspect: accesibilitate pentru persoanele cu mobilitate redusă

1. INTRODUCERE 1.1. Domeniul tehnic de aplicare 1.2. Domeniul geografic de aplicare 1.3. Conținutul prezentei STI 2. DEFINIREA SUBSISTEMULUI/DOMENIULUI DE APLICARE 2.1. Descrierea subsistemelor 2.1.1. Infrastructură 2.1.2. Material rulant 2.1.3. Aplicații telematice pentru pasageri 2.2. Definirea „persoanelor cu mobilitate redusă” 3. CERINȚE ESENȚIALE 3.1. Generalități 3.2. Cerințele esențiale se referă la: 3.3. Cerințe generale 3.3.1. Siguranță 3.3.2. Fiabilitate și disponibilitate 3.3.3. Sănătate 3.3.4. Protecția mediului 3.3.5 Compatibilitate tehnică 3.4. Cerințe specifice subsistemului infrastructură 3.4.1. Siguranță 3.5. Cerințe specifice subsistemului material rulant 3.5.1. Siguranță 3.5.2. Fiabilitate și disponibilitate 3.5.3. Compatibilitate tehnică 3.6. Cerințe specifice altor subsisteme care privesc, de asemenea, subsistemele infrastructură și material rulant 3.6.1. Subsistem energie 3.6.1.1. Siguranță 3.6.1.2. Protecția mediului 3.6.1.3. Compatibilitate tehnică 3.6.2. Control – comandă și semnalizare 3.6.2.1. Siguranță 3.6.2.2. Compatibilitate tehnică 3.6.3. Întreținere 3.6.3.1. Sănătate și siguranță 3.6.3.2. Protecția mediului 3.6.3.3 Compatibilitate tehnică 3.6.4. Exploatarea și gestionarea traficului 3.6.4.1. Siguranță 3.6.4.2. Compatibilitate tehnică 3.6.5. Aplicațiile telematice pentru serviciile de călători și transport de marfă 3.6.5.1. Compatibilitate tehnică 3.6.5.2. Sănătate 3.7. Elemente din domeniul PMR STI privind cerințele esențiale 4. CARACTERIZAREA SUBSISTEMELOR 4.1. Subsistem infrastructură 4.1.1. Introducere 4.1.2. Specificații funcționale și tehnice 4.1.2.1. Generalități 4.1.2.2. Locuri de parcare pentru PMR 4.1.2.3. Traseu lipsit de obstacole 4.1.2.3.1. Generalități 4.1.2.3.2. Identificarea traseului 4.1.2.4. Uși și intrări 4.1.2.5. Suprafețe de pardoseală 4.1.2.6. Obstacole transparente 4.1.2.7. Toalete și spații pentru schimbarea bebelușilor 4.1.2.7.1. Cerințele subsistemului 4.1.2.7.2. Cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate 4.1.2.8. Mobilier și dispozitive amovibile 4.1.2.9. Emiterea biletelor, birouri de informații și puncte de asistență clienți 4.1.2.9.1. Cerințele subsistemului 4.1.2.9.2. Cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate 4.1.2.10. Iluminat 4.1.2.11. Informații vizuale: semnalizare verticală, pictograme, informații dinamice 4.1.2.11.1. Cerințele subsistemului 4.1.2.11.2. Cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate 4.1.2.12. Informații sonore 4.1.2.13. Ieșiri de urgență, alarme 4.1.2.14. Geometria pasarelelor și pasajelor subterane 4.1.2.15. Scări 4.1.2.16. Bare de mână 4.1.2.17. Rampe, scări rulante, ascensoare, benzi rulante 4.1.2.18. Înălțimea și spațiul liber al peronului 4.1.2.18.1. Înălțimea peronului 4.1.2.18.2. Spațiul liber al peronului 4.1.2.18.3. Planul liniilor de-a lungul peronului 4.1.2.19. Lățimea peronului și marginea peronului 4.1.2.20. Capătul peronului 4.1.2.21. Dispozitive de ajutor pentru pasagerii în scaune cu rotile 4.1.2.21.1. Cerințele subsistemului 4.1.2.21.2. Cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate 4.1.2.22. Trecerea la nivel cu calea ferată în stații 4.1.3. Specificații funcționale și tehnice ale interfețelor 4.1.4. Norme de exploatare 4.1.5. Norme de întreținere 4.1.6. Calificări profesionale 4.1.7. Condiții de igienă și siguranță 4.1.8. Registrul de infrastructură 4.2. Subsistemul material rulant 4.2.1. Introducere 4.2.2. Specificații funcționale și tehnice 4.2.2.1. Generalități 4.2.2.2. Scaune 4.2.2.2.1. Generalități 4.2.2.2.2. Locuri prioritare 4.2.2.2.2.1. Generalități 4.2.2.2.2.2. Scaune unidirecționale 4.2.2.2.2.3. Dispunerea scaunelor față în față 4.2.2.3. Spații pentru scaune cu rotile 4.2.2.4. Uși 4.2.2.4.1. Generalități 4.2.2.4.2. Uși exterioare 4.2.2.4.2.1. Cerințele subsistemului 4.2.2.4.2.2. Cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate 4.2.2.4.3. Uși interioare 4.2.2.4.3.1. Cerințele subsistemului 4.2.2.4.3.2. Cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate 4.2.2.5. Iluminat 4.2.2.6. Toalete 4.2.2.6.1. Generalități 4.2.2.6.2. Toaleta standard (cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate) 4.2.2.6.3. Toaletă universală 4.2.2.6.3.1. Cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate (toaleta universală) 4.2.2.6.3.2. Cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate (schimbarea bebelușilor) 4.2.2.7. Culoare de trecere 4.2.2.8. Informații clienți 4.2.2.8.1. Generalități 4.2.2.8.2. Informații (semne, pictograme, bucle inductive și dispozitive pentru apel de urgență) 4.2.2.8.2.1. Cerințele subsistemului 4.2.2.8.2.2. Cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate 4.2.2.8.3. Informații (descriere a traseului și rezervare de locuri) 4.2.2.8.4. Informații (cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate) 4.2.2.9. Diferențe de nivel 4.2.2.10. Bare de mână 4.2.2.11. Cușetă cu acces pentru scaune cu rotile 4.2.2.12. Poziția scării pentru accesul și ieșirea vehiculelor 4.2.2.12.1. Cerințe generale 4.2.2.12.2. Scări de acces/ieșire 4.2.2.12.3. Dispozitive de sprijin la urcare 4.2.2.12.3.1. Generalități 4.2.2.12.3.2. Disponibilitatea dispozitivelor de sprijin la urcare pentru persoanele în scaun cu rotile 4.2.2.12.3.3. Cerințe generale categoria A 4.2.2.12.3.4. Cerințe generale categoria B 4.2.2.12.3.5. Cerințe specifice scărilor escamotabile 4.2.2.12.3.6. Cerințe specifice rampelor mobile 4.2.2.12.3.7. Cerințe specifice rampelor semiautomate 4.2.2.12.3.8. Cerințe specifice punților de acces 4.2.2.12.3.9. Cerințe specifice ascensoarelor de la bord 4.2.3. Specificații funcționale și tehnice ale interfețelor 4.2.4. Norme de exploatare 4.2.5. Norme de întreținere 4.2.6. Calificări profesionale 4.2.7. Condiții de igienă și siguranță 4.2.8. Registrul de material rulant 4.3. Definiții de termeni utilizați în prezenta STI. 5. ELEMENTE CONSTITUTIVE DE INTEROPERABILITATE 5.1. Definiție 5.2. Soluții inovatoare 5.3. Lista de elemente constitutive 5.3.1. Infrastructură 5.3.2. Material rulant 5.4. Performanțe și specificații ale elementelor constitutive 5.4.1. Infrastructură 5.4.2. Material rulant 6. EVALUAREA CONFORMITĂȚII ȘI/SAU A ADECVĂRII PENTRU UTILIZARE 6.1. Elemente constitutive de interoperabilitate 6.1.1. Evaluarea conformității (generalități) 6.1.2. Proceduri de evaluare a conformității (module) 6.1.3. Soluții inovatoare 6.1.4. Evaluarea adecvării pentru utilizare 6.2. Subsisteme 6.2.1. Evaluarea conformității (generalități) 6.2.2. Proceduri de evaluare a conformității (module) 6.2.3. Soluții inovatoare 6.2.4. Evaluarea întreținerii 6.2.5. Evaluarea normelor de exploatare 6.2.6. Evaluarea fiecărui vehicul în parte 6.3. Elemente constitutive interoperabile care nu au făcut obiectul unei declarații CE 6.3.1. Generalități 6.3.2. Perioada de tranziție 6.3.3. Certificarea subsistemelor care conțin elemente constitutive de interoperabilitate necertificate pe durata perioadei de tranziție 6.3.3.1. Condiții 6.3.3.2. Notificare 6.3.3.3. Ciclu de viață 6.3.4. Proceduri de monitorizare 7. PUNEREA ÎN APLICARE A STI PMR 7.1. Aplicarea prezentei STI noii infrastructuri/noului material rulant 7.1.1. Infrastructură 7.1.2. Material rulant 7.1.2.1. Generalități 7.1.2.2. Material rulant de fabricație recentă și concepție nouă 7.1.2.2.1. Definiții 7.1.2.2.2. Generalități 7.1.2.2.3. Faza A 7.1.2.2.4. Faza B 7.1.2.3. Materialul rulant de concepție existentă 7.1.2.4. Perioada de tranziție 7.2. Revizuirea STI 7.3. Aplicarea prezentei STI noii infrastructuri/noului material rulant 7.3.1. Infrastructură 7.3.1.1. Generalități 7.3.1.2. Trasee lipsite de obstacole – generalități (4.1.2.4.1) 7.3.1.3. Geometria pasarelelor, a scărilor fixe și a pasajelor subterane (4.1.2.14 și 4.1.2.15) 7.3.1.4. Rampe, scări rulante, ascensoare și benzi rulante (4.1.2.17) 7.3.1.5. Lățimea peronului și marginea peronului (4.1.2.19) 7.3.1.6. Înălțimea și spațiul liber al peronului (4.1.2.18) 7.3.1.7. Clădiri istorice 7.3.2. Material rulant 7.3.2.1. Generalități 7.3.2.2. Scaune 7.3.2.3. Spații pentru scaune cu rotile 7.3.2.4. Uși exterioare 7.3.2.5. Uși interioare 7.3.2.6. Iluminat 7.3.2.7. Toalete 7.3.2.8. Culoare de trecere 7.3.2.9. Informații 7.3.2.10. Diferențe de nivel 7.3.2.11. Bare de mână 7.3.2.12. Cușetă cu acces pentru scaune cu rotile 7.3.2.13. Poziția scărilor, scări și dispozitive de ajutor la urcare 7.4. Cazuri speciale 7.4.1. Generalități 7.4.1.1. Înălțimea peronului 7.4.1.2. Spațiul liber al peronului 7.4.1.3. Scări de acces și ieșire 7.4.1.3.1. Generalități 7.4.1.3.2. Caz special pentru materialul rulant în exploatare în Marea Britanie „P” 7.4.1.3.3. Caz special pentru materialul rulant în exploatare în Finlanda „P” 7.4.1.3.4. Caz special pentru materialul rulant prevăzut să intre în exploatare în rețeaua feroviară convențională existentă în Portugalia „P” 7.4.1.4. Culoare de trecere 7.4.1.5. Semnale de ușă sonore conform capitolului 4.2.2.4.1 „P” 7.4.1.6. Locuri prioritare „P” 7.4.1.7. Trasee lipsite de obstacole „P” (clauza 4.1.2.3.1) 7.4.1.8. Numărul de pasageri 7.5. Material rulant care circulă conform acordurilor naționale, bilaterale, multilaterale sau internaționale 7.5.1. Acorduri existente 7.5.2. Acorduri viitoare 7.6. Darea în exploatare a infrastructurii și a materialului rulant

1. INTRODUCERE

1.1. Domeniul tehnic de aplicare

Prezenta STI reglementează subsistemul infrastructură feroviară convențională și de mare viteză și subsistemul material rulant pentru pasageri, astfel cum au fost descrise în anexa I la Directiva 2001/16/CE modificată prin Directiva 2004/50/CE, numai în ceea ce privește aspectul „accesibilitatea pentru persoanele cu mobilitate redusă”. De asemenea, prezenta STI se referă la unele elemente ale subsistemului „Aplicații telematice pentru pasageri”, cum sunt, de exemplu, echipamentele necesare emiterii biletelor.

Obiectivul prezentei STI este îmbunătățirea accesibilității la transportul feroviar pentru persoanele cu mobilitate redusă. Aceasta include accesibilitatea la zonele publice ale infrastructurii (inclusiv stații) controlate de întreprinderea feroviară, administratorul de infrastructură sau șeful de gară. Se va acorda o atenție specială:

(i) problemelor provocate de interfața peron-tren care necesită o perspectivă integrată între infrastructură și materialul rulant;

(ii) necesitățile de evacuare în caz de urgență.

În prezenta STI nu se specifică normele de exploatare pentru evacuare, ci numai cerințele tehnice și de calificare profesională. Scopul cerințelor tehnice este de a facilita evacuarea tuturor persoanelor.

Clauzele 4.1.4 și 4.2.4 din prezenta STI conțin unele norme de exploatare care nu se referă la evacuare.

Prezenta STI se referă la:

— subsistemul infrastructură feroviară convențională menționat în lista din anexa II punctul 1 la Directiva 2001/16/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE;

— subsistemul material rulant feroviar convențional menționat în lista din anexa II punctul 1 la Directiva 2001/16/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, numai în ceea ce privește transportul pasagerilor. Totuși, materialul rulant existent este exclus în mod expres de obligația de modernizare sau reînnoire pentru conformitate;

— subsistemul infrastructură feroviară de mare viteză menționat în lista din anexa II punctul 1 la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE;

— subsistemul material rulant feroviar de mare viteză menționat în lista din anexa II punctul 1 la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE.

— într-o mai mică măsură, subsistemul „Aplicații telematice pentru pasageri” din cadrul sistemului feroviar convențional și de mare viteză, așa cum este descris în anexa II la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, precum și în anexa II la Directiva 2001/16/CE.

Mai multe informații despre subsisteme sunt oferite în capitolul 2.

1.2. Domeniul geografic de aplicare

Domeniul geografic de aplicare a prezentei STI este sistemul de transport feroviar transeuropean convențional descris în anexa I la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE și sistemul feroviar transeuropean de mare viteză descris în anexa I la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE.

Se face referire, în special, la liniile rețelei feroviare convenționale și de mare viteză descrise în Decizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 1996 privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport sau în orice altă actualizare a deciziei menționate, ca urmare a revizuirii prevăzute la articolul 21 din decizia respectivă, în special Decizia nr. 884/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004.

1.3. Conținutul prezentei STI

În conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Directiva 2001/16/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE și cu articolul 5 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, prezenta STI:

(a) indică domeniul de aplicare vizat (partea de rețea sau material rulant menționate în anexa I la directivă; subsistemul sau partea de subsistem menționate în anexa II la directivă sau aspectul vizat) – (secțiunea 2);

(b) precizează cerințele esențiale pentru fiecare subsistem în cauză și pentru interfețele sale în raport cu alte subsisteme (secțiunea 3);

(c) stabilește specificațiile funcționale și tehnice cărora trebuie să le corespundă subsistemul și interfețele sale în raport cu alte subsisteme (secțiunea 4).

(d) stabilește elementele constitutive de interoperabilitate și interfețele care trebuie să facă obiectul specificațiilor europene, inclusiv standardelor europene, necesare pentru realizarea interoperabilității în cadrul sistemului feroviar transeuropean convențional (secțiunea 5);

(e) precizează, pentru fiecare caz avut în vedere, procedurile de evaluare a conformității sau adecvării pentru utilizarea propusă. Acestea se referă îndeosebi la modulele definite în Decizia 93/465/CEE sau, dacă este cazul, la proceduri specifice care trebuie aplicate fie pentru evaluarea conformității, fie pentru evaluarea capacității de utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate și verificarea „CE” a subsistemelor (secțiunea 6);

(f) indică strategia de aplicare a STI. Trebuie precizate îndeosebi etapele care trebuie parcurse pentru a se trece progresiv de la situația actuală la situația finală, în care s-a generalizat respectarea STI (secțiunea 7);

(g) indică, pentru personalul interesat, calificările profesionale și condițiile de igienă și de siguranță la locul de muncă, necesare pentru exploatarea și întreținerea subsistemelor, precum și pentru aplicarea STI – (secțiunea 4).

În plus, în conformitate cu articolul 5 alineatul (5), se pot prevedea cazuri speciale pentru fiecare STI; acestea sunt menționate în secțiunea 7.

În cele din urmă, prezenta STI include, de asemenea, în secțiunea 4, normele de exploatare și întreținere specifice fiecărui domeniu de aplicare indicat în clauzele 1.1 și 1.2 menționate anterior.

2. DEFINIREA SUBSISTEMULUI/DOMENIULUI DE APLICARE

2.1. Descrierea subsistemelor

2.1.1. Infrastructură:

Liniile ferate, echipamentele de cale, structurile de inginerie (poduri, tuneluri etc.), infrastructura asociată stațiilor (peroane, zone de acces, incluzând nevoile persoanelor cu mobilitate redusă etc.), echipamentele de siguranță și protecție.

Aceasta include accesibilitatea la zonele publice ale infrastructurii (inclusiv stații) controlate de întreprinderea feroviară, administratorul de infrastructură sau șeful de gară.

Prezenta STI este aplicabilă numai zonelor publice din stații și zonelor lor de acces controlate de întreprinderea feroviară, administratorul de infrastructură sau șeful de gară.

2.1.2. Material rulant:

Structură, sisteme de comandă și control pentru toate echipamentele trenurilor, unități de tracțiune și de transformare a energiei, frânare, mecanisme de cuplare și rulare (boghiuri, osii etc.), suspensii, uși, interfețe om/mașină (mecanic, personal de bord și pasageri, incluzând nevoile persoanelor cu mobilitate redusă), dispozitive de siguranță pasive sau active și dispozitive necesare pentru sănătatea pasagerilor și a personalului de bord.

2.1.3. Aplicații telematice pentru pasageri

Aplicații pentru serviciile destinate pasagerilor, incluzând sistemele de informare a pasagerilor înainte și în timpul călătoriei, sistemele de rezervare și de plată, gestionarea bagajelor și gestionarea conexiunilor între trenuri, precum și între trenuri și alte mijloace de transport.

2.2. Definirea „persoanelor cu mobilitate redusă”

Prin „persoană cu mobilitate redusă” (PMR) se înțelege orice persoană care întâmpină dificultăți la utilizarea trenurilor sau a infrastructurii asociate. Aceste includ următoarele categorii:

— persoane în scaune cu rotile (persoane care din cauza infirmității sau invalidității folosesc un scaun cu rotile pentru a se deplasa)

— alte persoane cu mobilitate redusă, printre care: — — persoane cu membre amputate; — persoane cu deficiențe locomotorii; — persoane cu copii; — persoane cu bagaje grele sau voluminoase; — persoane în vârstă; — femei însărcinate.

— Persoane cu deficiențe de vedere.

— Persoane oarbe.

— Persoane cu deficiențe de auz.

— Persoane surde.

— Persoane cu deficiențe de comunicare (adică persoane care întâmpină dificultăți în comunicarea sau înțelegerea limbajului scris sau vorbit, inclusiv persoane străine care nu cunosc limba locală, persoane cu dificultăți de comunicare, persoane cu deficiențe senzoriale, psihologice și intelectuale).

— Persoane mici de statură (inclusiv copii).

Deficiențele pot fi permanente sau temporare și pot fi vizibile sau ascunse.

Totuși, în categoria PMR nu intră persoanele dependente de alcool sau droguri, cu excepția cazului în care această dependență este rezultatul unui un tratament medical.

Transportul obiectelor de dimensiuni foarte mari (de exemplu: biciclete și bagaje voluminoase) nu intră în domeniul de aplicare a prezentei STI. Acestea fac obiectul normelor, cerințelor de siguranță și deciziilor comerciale ale întreprinderii feroviare, administratorului de infrastructură sau șefului de gară în ceea ce privește greutatea și dimensiunile admise și măsurile de siguranță.

3. CERINȚE ESENȚIALE

3.1. Generalități

În sensul prezentei STI, îndeplinirea cerințelor esențiale relevante specificate în secțiunea 3 din STI va fi asigurată de respectarea specificațiilor descrise:

— în secțiunea 4 pentru subsistem

— și în secțiunea 5 pentru elementele constitutive de interoperabilitate,

conform rezultatului pozitiv al evaluării:

— conformității și/sau adecvării pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate

— și verificării subsistemului,

astfel cum este descris în secțiunea 6.

O parte din cerințele esențiale fac obiectul normelor naționale datorită:

— absenței specificațiilor pentru punctele enumerate în anexa L;

— derogărilor în temeiul articolului 7 din Directiva 2001/16/CE;

— cazurilor speciale descrise în clauza 7.3 din prezenta STI.

Evaluarea conformității corespunzătoare se realizează în temeiul procedurilor definite de un stat membru care a notificat normele naționale sau care a solicitat derogarea sau admiterea unui caz special.

În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE, sistemul feroviar transeuropean de mare viteză, subsistemele și elementele constitutive de interoperabilitate ale acestora trebuie să îndeplinească cerințele esențiale specificate în termeni generali în anexa III la directivă.

Conformitatea subsistemelor infrastructură și material rulant și a elementelor constitutive ale acestora cu cerințele esențiale sunt verificate în temeiul dispozițiilor prevăzute în Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE, precum și în prezenta STI.

3.2. Cerințele esențiale se referă la:

— siguranță;

— fiabilitate și disponibilitate;

— sănătate;

— protecția mediului;

— compatibilitate tehnică.

Aceste cerințe includ cerințe generale și cerințe specifice fiecărui sistem. În conformitate cu Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE anexa II, infrastructura și materialul rulant sunt subsisteme clasificate în categoria „zone structurale”. Descrierile subsistemelor relevante sunt următoarele, în ambele cazuri referindu-se în mod specific la nevoile PMR:

Infrastructură:

„Liniile ferate, echipamentele de cale, structurile de inginerie (poduri, tuneluri etc.), infrastructura asociată stațiilor (peroane, zone de acces, incluzând nevoile persoanelor cu mobilitate redusă etc.), echipament de siguranță și de protecție”.

Material rulant:

„Structură, sisteme de comandă și control pentru toate echipamentele trenurilor, unități de tracțiune și de transformare a energiei, frânare, mecanisme de cuplare și rulare (boghiuri, osii etc.), suspensii, uși, interfețe om/mașină (mecanic, personal de bord și pasageri, incluzând nevoile persoanelor cu mobilitate redusă), dispozitive de siguranță pasive sau active și dispozitive necesare pentru sănătatea pasagerilor și a personalului de bord”.

Cerințele esențiale enumerate mai jos sunt în conformitate cu anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE, ultima publicată.

3.3. Cerințe generale

3.3.1 Siguranță

Cerința esențială 1.1.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Proiectarea, construcția sau asamblarea, întreținerea și monitorizarea componentelor critice pentru siguranță și îndeosebi a componentelor care contribuie la mișcarea trenurilor, trebuie să fie astfel încât să garanteze siguranța la un nivel corespunzător obiectivelor formulate pentru rețea, incluzând pe cele referitoare la anumite situații de avarie”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.1.2.4 (Infrastructură – Uși și intrări)

— 4.2.2.4 (Material rulant – Uși)

— 4.2.2.4.2 (Material rulant – Uși exterioare)

— 4.2.2.4.3 (Material rulant – Uși interioare)

— 4.2.2.9 (Material rulant – Diferențe de nivel)

— 4.2.2.10 (Material rulant – Bare de mână)

— 4.2.2.12 (Material rulant – Poziția scării pentru intrarea și ieșirea vehiculelor)

— 4.2.2.12.1 (Material rulant – Cerințe generale)

— 4.2.2.12.2 (Material rulant – Scări de acces/ieșire)

— 4.2.2.12.3 (Material rulant – Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre pentru pasagerii în scaune cu rotile)

— 4.1.2.21 (Infrastructură – Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre)

Cerința esențială 1.1.5 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Orice dispozitive destinate a fi manevrate de utilizatori trebuie proiectate astfel încât să nu afecteze funcționarea sigură a dispozitivelor ori sănătatea și siguranța utilizatorilor, în cazul unei posibile utilizări contrare instrucțiunilor afișate”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.2.2.4 (Material rulant – Uși)

— 4.2.2.4.2 (Material rulant – Uși exterioare)

— 4.2.2.4.3 (Material rulant – Uși interioare)

3.3.2. Fiabilitate și disponibilitate

Cerința esențială 1.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Monitorizarea și întreținerea componentelor fixe sau mobile care sunt implicate în deplasările trenurilor trebuie să fie organizate, efectuate și cuantificate astfel încât să mențină funcționarea lor în condițiile proiectate”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.2.2.4 (Material rulant – Uși, exterioare și interioare)

— 4.2.2.4.2 (Material rulant – Uși exterioare)

— 4.2.2.4.3 (Material rulant – Uși interioare)

3.3.3. Sănătate

Cerința esențială 1.3.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Materialele care, după toate probabilitățile, datorită modului în care sunt folosite, pot constitui un risc pentru sănătatea celor care au acces la ele, nu trebuie folosite la trenuri și la infrastructura feroviară”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.2.2.2 (Material rulant – Scaune)

— 4.2.2.2.1 (Material rulant – Generalități)

— 4.2.2.2.2 (Material rulant – Locuri prioritare)

— 4.2.2.7 (Material rulant – Culoare de trecere)

3.3.4. Protecția mediului

Nu este relevantă pentru prezenta STI.

3.3.5. Compatibilitate tehnică

Cerința esențială 1.5 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Caracteristicile tehnice ale infrastructurii și instalațiilor fixe trebuie să fie compatibile între ele și cu cele ale trenurilor ce urmează a se folosi în sistemul feroviar transeuropean convențional”.

„Dacă conformitatea cu aceste caracteristici se dovedește dificilă pe anumite secțiuni ale rețelei, pot fi implementate soluții temporare, care să asigure compatibilitatea în viitor”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.1.2.18 (Infrastructură – Înălțimea și spațiul liber al peronului)

— 4.2.2.12 (Material rulant – Poziția scării pentru accesul și ieșirea vehiculelor)

3.4. Cerințe specifice subsistemului infrastructură

3.4.1. Siguranță

Cerința esențială 2.1.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Trebuie adoptate măsuri pentru a limita pericolele la care sunt expuse persoanele, în special la trecerea trenurilor prin stații”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.1.2.19 (Infrastructură – Lățimea peronului și marginea peronului)

„Infrastructura la care publicul are acces trebuie proiectată și realizată astfel încât să limiteze orice pericole pentru siguranța oamenilor (stabilitate, incendiu, acces, evacuare, peroane etc.)”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.1.2.3 (Infrastructură – Traseu lipsit de obstacole)

— 4.1.2.3.1 (Infrastructură – Generalități)

— 4.1.2.3.2 (Infrastructură – Identificarea traseului)

— 4.1.2.4 (Infrastructură – Uși și intrări)

— 4.1.2.5 (Infrastructură – Suprafețe de pardoseală)

— 4.1.2.6 (Infrastructură – Obstacole transparente)

— 4.1.2.8 (Infrastructură – Mobilier și dispozitive amovibile)

— 4.1.2.9 (Infrastructură – Emiterea biletelor, birouri de informații și puncte asistență clienți)

— 4.1.2.10 (Infrastructură – Iluminarea)

— 4.1.2.12 (Infrastructură – Informații sonore)

— 4.1.2.13 (Infrastructură – Ieșiri de urgență)

— 4.1.2.14 (Infrastructură – Geometria pasarelelor și pasajelor subterane)

— 4.1.2.15 (Infrastructură – Scări)

— 4.1.2.16 (Infrastructură – Bare de mână)

— 4.1.2.17 (Infrastructură – Rampe, scări rulante, ascensoare și benzi rulante)

— 4.1.2.18 (Infrastructură – Înălțimea și spațiul liber al peronului)

— 4.1.2.19 (Infrastructură – Lățimea peronului și marginea peronului)

— 4.1.2.20 (Infrastructură – Capătul peronului)

— 4.1.2.21 (Infrastructură – Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre)

— 4.1.2.22 (Infrastructură – Trecerile la nivel cu calea ferată în stații)

3.5. Cerințe specifice subsistemului material rulant

3.5.1. Siguranță

Cerința esențială 2.4.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Structura materialului rulant și a legăturilor dintre vehicule trebuie să fie proiectată astfel încât să protejeze compartimentele pasagerilor și mecanicilor în eventualitatea unei ciocniri sau deraieri”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.2.2.3 (Material rulant – Spații pentru scaune cu rotile)

„Trebuie adoptate măsuri pentru a preveni accesul la componentele aflate sub tensiune, pentru a nu periclita siguranța persoanelor”.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

„În eventualitatea unui pericol, trebuie să existe dispozitive care să permită pasagerilor să informeze mecanicul și personalul de bord asupra necesității de a fi contactați.”

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.2.2.3 (Material rulant – Spații pentru scaune cu rotile)

— 4.2.2.6.3 (Material rulant – Toaletă universală)

— 4.2.2.11 (Material rulant – Cușetă cu acces pentru scaune cu rotile)

„Ușile de acces trebuie să încorporeze un sistem de deschidere și închidere care să garanteze siguranța pasagerilor”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.2.2.4.2 (Uși – Uși exterioare)

„Ieșirile în caz de pericol trebuie asigurate și indicate corespunzător”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.2.2.4.2 (Material rulant – Uși exterioare)

— 4.2.2.8 (Material rulant – Informații clienți)

„Un sistem de iluminare în caz de urgență, de intensitate și durată suficientă, este obligatoriu la bordul trenurilor”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.2.2.5 (Material rulant – Iluminare)

„Trenurile trebuie să fie dotate cu un sistem de sonorizare, care să permită personalului de bord și a celui de control de la sol să se adreseze pasagerilor”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauza:

— 4.2.2.8 (Material rulant – Informații clienți)

— 4.2.2.8.2 (Material rulant – Informații (semne și pictograme))

3.5.2. Fiabilitate și disponibilitate

Cerința esențială 2.4.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Proiectarea echipamentelor esențiale, a echipamentelor de rulare, tracțiune și frânare și a sistemului de control – comandă și semnalizare trebuie să permită, într-o situație specifică deteriorată, continuarea călătoriei fără consecințe nefavorabile pentru echipamentele care rămân în funcțiune”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.2.2.12.3 (Material rulant – Dispozitive de ajutor la urcare și la coborâre pentru pasagerii în scaune cu rotile)

— 4.2.2.12.3.5 (Material rulant – Scări escamotabile)

3.5.3. Compatibilitate tehnică

Cerința esențială 2.4.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Echipamentul electric trebuie să fie compatibil cu funcționarea instalațiilor de control – comandă și semnalizare”.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

„În cazul tracțiunii electrice, caracteristicile dispozitivelor de captare a curentului trebuie să permită trenurilor să se deplaseze în condițiile sistemelor de alimentare cu energie ale sistemului feroviar transeuropean convențional”.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

„Caracteristicile materialului rulant trebuie să-i permită deplasarea pe orice linie pe care este prevăzută funcționarea sa”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauza:

— 4.2.2.12 (Material rulant – Poziția scării pentru accesul și ieșirea vehiculelor)

3.6. Cerințe specifice altor subsisteme care privesc, de asemenea, subsistemele infrastructură și material rulant

3.6.1. Subsistem energie

3.6.1.1. Siguranță

Cerința esențială 2.2.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Funcționarea sistemelor de alimentare cu energie trebuie să nu afecteze siguranța, atât a trenurilor, cât și a persoanelor (utilizatori, personal de exploatare, locuitori din zona limitrofă căii ferate și terțe părți)”.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.1.2. Protecția mediului

Cerința esențială 2.2.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Funcționarea sistemelor de alimentare cu energie electrică sau termică nu trebuie să afecteze mediul peste limitele specificate”.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.1.3. Compatibilitate tehnică

Cerința esențială 2.2.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Sistemele utilizate pentru alimentarea cu electricitate/energie termică trebuie:

— să permită trenurilor atingerea nivelurilor de performanță specificate;

— în cazul sistemelor de alimentare cu energie electrică, să fie compatibile cu dispozitivele de captare din dotarea trenurilor”.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.2. Control – comandă și semnalizare

3.6.2.1. Siguranță

Cerința esențială 2.3.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Instalațiile și procedurile de control – comandă și semnalizare trebuie să permită trenurilor să se deplaseze la un nivel de siguranță care să corespundă obiectivelor fixate pentru rețea”. „Sistemele de control – comandă și semnalizare trebuie să permită în continuare circulația, în condiții de siguranță, a trenurilor cărora li s-a permis să circule în condiții necorespunzătoare”.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.2.2. Compatibilitate tehnică

Cerința esențială 2.3.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Întreaga infrastructură nouă și întregul material rulant nou, produse sau dezvoltate după adoptarea sistemelor compatibile de control – comandă și semnalizare trebuie să fie adaptate pentru utilizarea acestor sisteme”.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

„Echipamentul de control – comandă și semnalizare instalat în cabinele mecanicilor de locomotivă trebuie să permită funcționarea normală, în condițiile specificate, pe tot parcursul sistemului feroviar transeuropean convențional”.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.3. Întreținere

3.6.3.1. Sănătate și siguranță

Cerința esențială 2.5.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Instalațiile tehnice și procedurile folosite în centrele de întreținere trebuie să asigure funcționarea în condiții de siguranță a subsistemului și să nu constituie un pericol pentru sănătate și siguranță”.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.3.2. Protecția mediului

Cerința esențială 2.5.2 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Instalațiile tehnice și procedurile folosite în centrele de întreținere trebuie să nu depășească nivelurile de noxe admisibile de mediu”.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.3.3. Compatibilitate tehnică

Cerința esențială 2.5.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Instalațiile de întreținere pentru materialul rulant convențional trebuie să permită realizarea operațiilor de siguranță, sănătate și confort pentru toate materialele pentru care au fost proiectate”.

Această cerință esențială nu este relevantă pentru domeniul de aplicare a prezentei STI.

3.6.4. Exploatarea și gestionarea traficului

3.6.4.1. Siguranță

Cerința esențială 2.6.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Alinierea normelor de operare în rețea și calificările mecanicilor, personalului de bord și personalului din centrele de revizie trebuie să fie astfel încât să asigure operarea în condiții de siguranță, ținând seama de cerințele diferite ale serviciilor transfrontaliere față de cele interne”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.1.4 (Infrastructură – Norme de exploatare)

— 4.1.6 (Infrastructură – Calificări profesionale)

— 4.2.4 (Material rulant – Norme de exploatare)

— 4.2.6 (Material rulant – Calificări profesionale)

„Lucrările de întreținere și intervalele dintre acestea, formarea și calificarea personalului din centrele de întreținere și revizie, precum și sistemul de asigurare a calității adoptat de operatorii implicați în centrele de întreținere și revizie, trebuie să fie astfel încât să asigure un nivel ridicat al siguranței”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.1.4 (Infrastructură – Norme de exploatare)

— 4.1.6 (Infrastructură – Calificări profesionale)

— 4.2.4 (Material rulant – Norme de exploatare)

— 4.2.6 (Material rulant – Calificări profesionale)

3.6.4.2. Compatibilitate tehnică

Cerința esențială 2.6.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Alinierea normelor de operare în rețea și calificările mecanicilor, personalului de bord și impiegaților de mișcare trebuie să fie astfel încât să asigure eficiența de operare în sistemul feroviar transeuropean convențional, ținând seama de cerințele diferite ale serviciilor transfrontaliere față de cele interne”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.1.4 (Infrastructură – Norme de exploatare)

— 4.1.6 (Infrastructură – Calificări profesionale)

— 4.2.4 (Material rulant – Norme de exploatare)

— 4.2.6 (Material rulant – Calificări profesionale)

3.6.5. Aplicațiile telematice pentru serviciile de călători și transport de marfă

3.6.5.1. Compatibilitate tehnică

Cerința esențială 2.7.1 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Cerințele esențiale pentru aplicațiile telematice garantează o calitate minimă a serviciilor de călători și transport de marfă, mai ales în ceea ce privește compatibilitatea tehnică.

Trebuie adoptate măsuri pentru a asigura:

— faptul că bazele de date, programele de calculator și protocoalele de comunicare a datelor sunt realizate într-un mod care să permită schimbul reciproc de date, la un nivel maxim, dintre diferitele aplicații și diferiții operatori, excluzând datele comerciale confidențiale;

— un acces ușor la informații pentru utilizatori”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.1.2.9 (Infrastructură – Emiterea biletelor, birouri de informații și puncte asistență clienți)

— 4.1.2.11 (Infrastructură – Informații vizuale, semnalizare verticală, pictograme și informații dinamice)

— 4.1.2.12 (Infrastructură – Informații sonore)

— 4.2.2.8 (Material rulant – Informații clienți)

3.6.5.2. Sănătate

Cerința esențială 2.7.3 din anexa III la Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE:

„Interfețele dintre aceste sisteme și utilizatori trebuie să fie în acord cu normele minime privind ergonomia și protecția sănătății”.

Această cerință esențială este îndeplinită de specificațiile funcționale și tehnice din clauzele:

— 4.1.2.9 (Infrastructură – Emiterea biletelor, birouri de informații și puncte asistență clienți)

— 4.1.2.12 (Infrastructură – Informații sonore)

— 4.2.2.8 (Material rulant – Informații clienți)

3.7. Elemente din domeniul PMR STI privind cerințele esențiale







Infrastructură Trimitere la clauza din Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE Anexa II Cerință esențială din anexa III Element din domeniul PMR STI Trimitere la alineatul Siguranță Fiabilitate și disponibilitate Sănătate Protecția mediului Compatibilitate tehnică Generalități 4.1.2.1 2.1 Locuri de parcare pentru PMR 4.1.2.2 2.1 Trasee lipsite de obstacole 4.1.2.3 2.1 2.1.1 Generalități 4.1.2.3.1 2.1 2.1.1 Identificarea traseului 4.1.2.3.2 2.1 2.1.1 Uși și intrări 4.1.2.4 2.1 1.1.1 2.1.1 Suprafețe de pardoseală 4.1.2.5 2.1 2.1.1 Obstacole transparente 4.1.2.6 2.1 2.1.1 Toalete și spații pentru schimbarea bebelușilor 4.1.2.7 2.1 1.1.5 2.1.1 Mobilier și dispozitive amovibile 4.1.2.8 2.1 2.1.1 Emiterea biletelor, birouri de informații și puncte asistență clienți 4.1.2.9 2.1 2.1.1 2.7.3 2.7.1 Iluminare 4.1.2.10 2.1 2.1.1 Informații vizuale: semnalizare verticală, pictograme, informații dinamice 4.1.2.11 2.1 2.7.1 Informații sonore 4.1.2.12 2.1 2.1.1 2.7.3 2.7.1 Ieșiri de urgență, alarme 4.1.2.13 2.1 2.1.1 Geometria pasarelelor și pasajelor subterane 4.1.2.14 2.1 2.1.1 Scări 4.1.2.15 2.1 2.1.1 Bare de mână 4.1.2.16 2.1 2.1.1 Rampe, scări rulante, ascensoare, benzi rulante 4.1.2.17 2.1 2.1.1 Înălțimea și spațiul liber al peronului 4.1.2.18 2.1 2.1.1 1.5 Înălțimea peronului 4.1.2.18.1 2.1 2.1.1 1.5 Spațiul liber al peronului 4.1.2.18.2 2.1 2.1.1 1.5 Planul șinelor de-a lungul peroanelor 4.1.2.18.3 2.1 2.1.1 1.5 Lățimea peronului și marginea peronului 4.1.2.19 2.1 2.1.1 Capătul peronului 4.1.2.20 2.1 2.1.1 Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre pentru pasagerii în scaune cu rotile 4.1.2.21 2.1 1.1.1 Trecerea la nivel cu calea ferată în stații 4.1.2.22 2.1 2.1.1







Material rulant Trimitere la clauza din Directiva 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE Anexa II Cerință esențială din anexa III Element din domeniul PMR STI Trimitere la alineatul Siguranță Fiabilitate și disponibilitate Sănătate Protecția mediului Compatibilitate tehnică Generalități 4.2.2.1 2.6 Scaune 4.2.2.2 2.6 1.3.1 Generalități 4.2.2.2.1 2.6 1.3.1 Locuri prioritare 4.2.2.2.2 2.6 1.3.1 Spații pentru scaune cu rotile 4.2.2.3 2.6 2.4.1 Uși 4.2.2.4 2.6 1.1.1 1.1.5 1.2 Uși exterioare 4.2.2.4.2 2.6 1.1.1 1.1.5 2.4.1 1.2 Uși interioare 4.2.2.4.3 2.6 1.1.1 1.1.5 1.2 Iluminare 4.2.2.5 2.6 2.4.1 Toalete 4.2.2.6 2.6 2.4.1 Generalități 4.2.2.6.1 2.6 2.4.1 Toaletă standard 4.2.2.6.2 2.6 2.4.1 Toaletă universală 4.2.2.6.3 2.6 2.4.1 Culoare de trecere 4.2.2.7 2.6 1.3.1 Informații clienți 4.2.2.8 2.6 2.4.1 2.7.3 2.7.1 Generalități 4.2.2.8.1 2.6 Informații (semne și pictograme) 4.2.2.8.2 2.6 2.4.1 Informații (descriere a traseului și rezervare de locuri) 4.2.2.8.3 2.6 Diferențe de nivel 4.2.2.9 2.6 1.1.5 Bare de mână 4.2.2.10 2.6 1.1.5 Cușetă cu acces pentru scaune cu rotile 4.2.2.11 2.6 2.4.1 Poziția scării pentru accesul și ieșirea vehiculelor 4.2.2.12 2.6 1.1.1 1.5 2.4.3 Cerințe generale 4.2.2.12.1 2.6 1.1.1 1.5 2.4.3 Scări de acces/ieșire 4.2.2.12.2 2.6 1.1.1 1.5 2.4.3 Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre 4.2.2.12.3 2.6 1.1.1 2.4.2 1.5 2.4.3

4. CARACTERIZAREA SUBSISTEMELOR

4.1. Subsistem infrastructură

4.1.1. Introducere

Sistemul feroviar transeuropean convențional care intră sub incidența Directivei 2001/16/CE, modificată prin Directiva 2004/50/CE și din care face parte subsistemul, este un sistem integrat a cărui coerență este verificată. Această coerență este verificată în special cu privire la specificațiile fiecărui subsistem, interfețele acestuia în raport cu sistemul în care este integrat, precum și cu normele de exploatare și întreținere.

Specificațiile funcționale și tehnice ale subsistemului și interfețele sale, descrise în secțiunea 4.1.2, nu impun utilizarea de tehnologii sau soluții tehnice speciale, cu excepția cazului în care acest lucru este strict necesar pentru interoperabilitate rețelei feroviare transeuropene convenționale, însă este posibil ca soluțiile inovatoare de interoperabilitate să necesite specificații noi și/sau metode noi de evaluare. Pentru a permite inovația tehnologică, aceste specificații și metode de evaluare sunt elaborate prin procesul descris în secțiunile 6.1.4 și 6.2.4.

Luând în considerare toate cerințele esențiale aplicabile, subsistemul infrastructură este caracterizat după cum urmează:

4.1.2. Specificații funcționale și tehnice

4.1.2.1. Generalități

Având în vedere cerințele esențiale din secțiunea 3, specificațiile funcționale și tehnice ale subsistemului infrastructură privind accesibilitatea pentru persoanele cu mobilitate redusă se prezintă după cum urmează:

— Locuri de parcare pentru PMR

— Uși și intrări unice la nivel

— Trasee pentru pasageri, coridoare principale

— Suprafețe de pardoseală

— Informații tactile

— Trasee marcate

— Ușă din sticlă și marcaje de perete

— Toalete

— Mobilier

— Case de bilete sau distribuitoare automate de bilete/ghișee de informații

— Aparate de taxat bilete

— Iluminare

— Informații vizuale: semnalizare verticală, pictograme, informații dinamice

— Informații sonore

— Ieșiri de urgență, alarme

— Geometria pasarelelor și pasajelor subterane

— Scări

— Bare de mână

— Rampe, scări rulante, ascensoare, benzi rulante

— Înălțimea și spațiul liber al peronului

— Lățimea peronului și marginea peronului

— Capetele peronului

— Dispozitive de ajutor la urcare/coborâre

— Treceri la nivel cu calea ferată

Pentru fiecare parametru de bază, există o clauză generală care introduce subiectul.

Următoarele clauze descriu condițiile ce trebuie satisfăcute pentru îndeplinirea cerințelor introduse în clauza generală.

4.1.2.2. Locuri de parcare pentru PMR

Dacă stația este prevăzută cu zonă de parcare, trebuie să existe spații de parcare rezervate PMR eligibile să utilizeze spațiile de parcare destinate persoanelor cu handicap într-un loc practicabil și cât mai aproape, în cadrul zonei de parcare, de o intrare accesibilă.

Nu există alte cerințe specifice domeniului feroviar deoarece spațiilor de parcare li se aplică normele europene sau naționale (aceasta include, fără a se limita la: – numărul de spații, accesul, amplasarea, dimensiunile, materialele, culorile, semnele și iluminatul).

4.1.2.3. Traseu lipsit de obstacole

4.1.2.3.1. Generalități

O traseu lipsit de obstacole este un traseu pe care toate categoriile de PMR se pot deplasa ușor. Acesta poate include rampe sau ascensoare dacă sunt construite și utilizate conform clauzei 4.1.2.17.

Trebuie prevăzut cel puțin un traseu lipsit de obstacole care să realizeze legătura între următoarele puncte și servicii, dacă este cazul:

— Puncte de oprire pentru alte mijloace de transport de legătură din cadrul stației (de exemplu, taxi, autobuz, tramvai, metrou, feribot etc.);

— Parcări pentru automobile

— Intrări și ieșiri accesibile

— Birouri de informații

— Alte sisteme de informare

— Case de bilete

— Asistență clienți

— Zone de așteptare

— Ghișee de bagaje;

— Toalete

— Peroane

Toate traseele lipsite de obstacole, scările, pasarelele și pasajele subterane trebuie să aibă o lățime liberă de cel puțin 1 600 mm, cu o înălțime liberă minimă de 2 300 mm pe întreaga lățime de 1 600 mm. Cerința privind lățimea minimă nu ia în considerare lățimea suplimentară ce poate fi necesară pentru fluxul de pasageri. Această cerință nu este aplicabilă scărilor rulante, benzilor rulante și ascensoarelor.

Lungimea traseelor lipsite de obstacole trebuie să fie cât mai scurtă.

Suprafețele de pardoseală ale traseelor lipsite de obstacole trebuie să aibă proprietăți antireflexie.

Nu este necesar ca stațiile noi cu o capacitate de transfer mai mică de 1 000 de pasageri pe zi (totalul pasagerilor la îmbarcare și debarcare) să fie prevăzute cu ascensoare sau rampe care, în caz contrar, ar fi necesare în scopul deplinei conformități cu prezenta clauză, dacă pe o rază de 30 km o altă gară de pe aceeași traseu oferă un traseu lipsit de obstacole pe deplin corespunzător. În astfel de situații, proiectul stațiilor noi trebuie să includă posibilitatea instalării pe viitor a unui ascensor și/sau a unei rampe pentru accesibilitatea tuturor categoriilor de PMR.

4.1.2.3.2. Identificarea traseului

Traseele lipsite de obstacole trebuie identificate în mod clar cu informații vizuale, astfel cum se descrie în clauza 4.1.2.11.

Informațiile privind traseul lipsit de obstacole trebuie puse la dispoziția persoanelor cu deficiențe de vedere prin cel puțin unul din următoarele mijloace: ex. trasee cu marcaje tactile, semne sonore, tactile, semne verbale, hărți în Braille.

În cazul instalării unui traseu cu marcaje tactile, acesta trebuie să respecte normele naționale și trebuie prevăzut pe întreaga lungime a traseului (traseelor) lipsit(e) de obstacole.

În cazul în care există bare de mână sau pereți în apropiere pe toată distanța traseului lipsit de obstacole până la peron, pe acestea trebuie trecute informații succinte (de exemplu, numărul peronului sau informații privind traseul) în Braille și litere volumetrice ori numere la capătul barei de mână sau pe perete la o înălțime între 850 mm – 1 000 mm. Numerele și săgețile sunt singurele pictograme tactile permise.

4.1.2.4. Uși și intrări

Această clauză se aplică tuturor ușilor și intrărilor care se află pe traseele lipsite de obstacole.

Trebuie prevăzute cel puțin o intrare cu acces în stație și o intrare cu acces la peroane.

Ușile și intrările trebuie să aibă o lățime liberă de trecere de cel puțin 800 mm, cu o înălțime liberă de 2 100 mm.

Este permisă atât utilizarea ușilor manuale, cât și a celor semiautomate sau automate.

Dispozitivele de operare a ușilor trebuie să se afle la o înălțime între 800 mm – 1 200 mm.

Ușile manuale neglisante trebuie prevăzute pe orizontală cu bare de împingere, pe întreaga lățime a ușii, de o parte și de alta a acesteia.

Ușile semiautomate și automate trebuie prevăzute cu dispozitive care să împiedice blocarea pasagerilor între uși, în momentul operării acestora.

Dacă pentru operarea ușilor se prevăd butoane sau mecanisme de telecomandă, atunci fiecare buton sau mecanism trebuie să contrasteze cu mediul extern și trebuie să poată fi operat cu o forță de cel mult 15 newtoni.

Dacă butoanele de deschidere și închidere sunt prevăzute unul deasupra celuilalt, butonul de deschidere trebuie să fie întotdeauna butonul de sus.

Butonul trebuie poziționat la cel puțin 800 mm și cel mult 1 200 mm pe verticală deasupra nivelului solului.

Aceste butoane trebuie să poată fi identificate prin atingere (de exemplu, marcaje tactile) și trebuie să indice funcționalitatea.

Forța necesară pentru a deschide sau pentru a închide o ușă manuală, în condiții fără vânt, nu trebuie să depășească 25 newtoni.

Pentru a deschide sau a închide o ușă manuală cu clanță, aceasta din urmă trebuie să poată fi manevrată cu mâna prin exercitarea unei forțe maxime de 20 newtoni.

În cazul utilizării unei uși turnante, trebuie prevăzută o ușă suplimentară normală, disponibilă pentru utilizare lângă ușa turnantă.

Pragurile ușilor și intrărilor nu trebuie să fie mai înalte de 25 mm. În cazul în care sunt prevăzute praguri, culoarea acestora trebuie să contrasteze cu fundalul din imediata apropiere.

4.1.2.5. Suprafețe de pardoseală

Toate suprafețele de pardoseală trebuie să fie antiderapante în conformitate cu normele naționale privind clădirile publice.

În clădirile din stație, nu trebuie să existe denivelări mai mari de 5 mm în nici un punct din zonele cu trafic pietonal, cu excepția traseelor cu marcaje tactile, canalelor de scurgere și a indicatoarelor de avertizare tactile.

4.1.2.6. Obstacole transparente

Obstacolele transparente de pe principalele trasee folosite de pasageri, constând în uși de sticlă sau pereți transparenți, trebuie marcate cu cel puțin două benzi în relief pe care să fie aplicate semne, sigle, simboluri sau elemente decorative, la o înălțime între 1 500 mm – 2 000 mm pentru o linie și între 850 mm și 1 050 mm pentru cealaltă linie. Aceste marcaje trebuie să contrasteze cu fundalul pe care sunt aplicate și trebuie să aibă o înălțime de cel puțin 100 mm.

Nu este necesar ca aceste marcaje să fie aplicate pe pereți transparenți în cazul în care pasagerii sunt protejați de impact prin alte mijloace – de exemplu, bare de mână sau bănci lungi.

4.1.2.7. Toalete și spații pentru schimbarea bebelușilor

4.1.2.7.1. Cerințele subsistemului

Dacă în cadrul unei stații sunt prevăzute toalete, atunci scaunele cu rotile trebuie să aibă acces în cel puțin o cabină unisex.

Dacă în cadrul unei stații există toalete, trebuie prevăzute spații pentru schimbarea bebelușilor, accesibile atât pentru bărbați, cât și pentru femei. Acestea trebuie să îndeplinească cerințele clauzei 4.1.2.7.2.

Pentru a permite utilizarea toaletelor de către pasagerii cu bagaje voluminoase, toate cabinele de toaletă trebuie să aibă cel puțin 900 mm lățime și 1 700 mm lungime dacă ușa se deschide în interior și 1 500 mm lungime dacă ușa se deschide în exterior sau este glisantă. Ușa și toate intrările în toalete trebuie să aibă o lățime liberă de cel puțin 650 mm.

În ceea ce privește dimensiunile și dotarea toaletelor pentru persoanele în scaune cu rotile, se aplică normele europene și naționale.

4.1.2.7.2. Cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate

În poziția de utilizare, spațiile pentru schimbarea bebelușilor trebuie să fie la o distanță între 800 mm – 1 000 mm deasupra nivelului solului. Acestea trebuie să aibă o lățime de cel puțin 500 mm și o lungime de cel puțin 700 mm.

Acestea trebuie proiectate astfel încât să se evite alunecarea accidentală a bebelușului, nu trebuie să aibă margini ascuțite și trebuie să poată suporta o greutate de cel puțin 80 kg.

Dacă masa pentru schimbarea bebelușului se prelungește în spațiul accesibil al toaletei, aceasta trebuie să poată fi pliată cu exercitarea unei forțe de cel mult 25 newtoni.

4.1.2.8. Mobilier și dispozitive amovibile

Toate piesele de mobilier și dispozitivele amovibile din stații trebuie să contrasteze cu fundalul și să aibă margini rotunjite.

În cadrul stației, mobilierul și dispozitivele amovibile trebuie poziționate astfel încât să nu constituie un obstacol pentru persoanele oarbe sau cu deficiențe de vedere și trebuie să poată fi reperate de acestea din urmă cu ajutorul unui baston.

Piesele montate în consolă prevăzute la o înălțime mai mică de 2 100 mm, care ies în afară cu mai mult de 150 mm trebuie marcate cu un obstacol, la o înălțime maximă de 300 mm, care poate fi detectat de o persoană oarbă cu ajutorul unui baston.

Nu trebuie să existe elemente suspendate la o înălțime mai mică de 2 100 mm.

Pe fiecare peron unde pasagerilor le este permis să aștepte trenurile și în fiecare zonă de odihnă, trebuie să existe cel puțin un spațiu protejat împotriva intemperiilor prevăzut cu scaune ergonomice. Scaunele trebuie prevăzute cu spătar și cel puțin o treime dintre acestea trebuie prevăzute cu brațe. Trebuie să existe, de asemenea, o bară de sprijin cu o lungime de cel puțin 1 400 mm și un spațiu pentru scaune cu rotile.

4.1.2.9. Emiterea biletelor, birouri de informații și puncte de asistență clienți

4.1.2.9.1. Cerințele subsistemului

În cazul în care pe traseul lipsit de obstacole sunt prevăzute case de vânzare a biletelor, birouri de informații și puncte de asistență clienți, cel puțin un birou trebuie să aibă minim 650 mm în partea inferioară, un spațiu rezervat genunchilor de minim 300 mm în adâncime și o lățime minimă de 600 mm. Înălțimea suprafeței superioare sau a unei părți din aceasta cu o lățime de cel puțin 300 mm și o adâncime de 200 mm trebuie să aibă între 700 mm – 800 mm. Această zonă trebuie să fie disponibilă persoanelor în scaune cu rotile și trebuie prevăzute repartizări alternative ale locurilor pentru alte PMR.

Dacă există o barieră din sticlă între pasageri și vânzătorul de la casa de bilete, aceasta trebuie să fie demontabilă, sau, în caz contrar, trebuie prevăzut un interfon. Orice astfel de barieră trebuie să fie din sticlă transparentă.

Cel puțin un punct de vânzare a biletelor trebuie prevăzut cu echipamentul necesar pentru a permite PMR cu deficiențe de auz să înțeleagă ce se spune, setând aparatul auditiv în poziția „T”.

Dacă sunt prevăzute dispozitive electronice care afișează vânzătorului informații despre preț, aceste dispozitive trebuie prevăzute și pentru persoana care cumpără biletul.

Dacă pe un traseu lipsit de obstacole din cadrul unei stații sunt prevăzute distribuitoare automate de bilete, cel puțin un distribuitor trebuie să îndeplinească cerințele din clauza 4.1.2.9.2.

Dacă sunt prevăzute distribuitoare automate de bilete, cel puțin unul dintre acestea trebuie să aibă un culoar liber cu o lățime de cel puțin 800 mm și trebuie să fie accesibil pentru un scaun cu rotile cu o lungime de cel mult 1 200 mm.

În cazul utilizării de turnichete, trebuie să existe un punct de acces fără turnichet disponibil PMR în orice moment.

4.1.2.9.2. Cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Distribuitoarele automate de bilete care urmează să fie instalate pe un traseu lipsit de obstacole în conformitate cu clauza 4.1.2.9.1 trebuie să aibă o interfață tactilă (inclusiv zona tastaturii, zona de plată și de vânzare a biletelor) la o înălțime între 700 mm – 1 200 mm. Cel puțin un ecran și o tastatură trebuie să fie vizibile, în același timp, de o persoană imobilizată în scaunul cu rotile și de o persoană care stă în fața aparatului. Dacă informațiile pot fi introduse numai prin intermediul ecranului, atunci acesta trebuie să îndeplinească cerințele prezentului alineat.

4.1.2.10. Iluminat

Iluminarea zonei de garare trebuie să fie în conformitate cu normele europene sau naționale.

De la intrarea în clădire până la accesul pe peron, traseul lipsit de obstacole trebuie iluminat la cel puțin 100 lux, la nivelul solului, în interiorul stației. Intrarea principală, scările și capătul rampelor necesită un nivel minim de luminozitate de 100 lux, la nivelul solului. Dacă pentru a atinge acest nivel este necesară utilizarea luminii artificiale, nivelul minim de luminozitate trebuie să depășească cu cel puțin 40 lux nivelurile de lumină ambientală și trebuie să aibă o temperatură de culoare mai scăzută.

Peroanele și ale zone exterioare din gară destinate pasagerilor trebuie să aibă un nivel mediu minim de iluminare de 20 lux, la nivelul solului, cu o valoare minimă de 10 lux.

Dacă este necesară iluminarea artificială pentru a permite citirea de informații amănunțite, aceste zone trebuie scoase în evidență printr-o creștere a luminozității cu cel puțin 15 lux peste cea asigurată în zonele adiacente. Pe lângă creșterea în intensitate a iluminării trebuie să se prevadă și o temperatură de culoare diferită de cea a zonelor adiacente.

Iluminarea în caz de urgență trebuie să fie în conformitate cu normele europene sau naționale.

4.1.2.11. Informații vizuale: semnalizare verticală, pictograme, informații dinamice

4.1.2.11.1. Cerințele subsistemului

În gară, toate informațiile trebuie să fie coerente și în conformitate cu normele europene sau naționale.

Pentru toate informațiile scrise trebuie utilizate caractere „Sans Serif”, în regim mixt (adică, nu numai litere majuscule).

Elementele comprimate inferioare (descenders) și superioare (ascenders) de prelungire a literei nu trebuie utilizate.

Elementele inferioare de prelungire a literei trebuie să poată fi ușor recunoscute și să aibă un raport al dimensiunilor de minim 20 % în raport cu caracterele cu majuscule.

Toate informațiile disponibile trebuie să fie compatibile cu sistemul general de orientare și informații, în special în ceea ce privește culoarea și contrastul cu peroanele și intrările.

Informațiile vizuale trebuie să fie lizibile în orice condiții de iluminare atunci când stația este operațională.

Informațiile vizuale trebuie să contrasteze cu fundalul acestora.

Dacă sunt furnizate informații vizuale dinamice, acestea trebuie să fie compatibile cu informațiile sonore oferite.

Trebuie furnizate următoarele informații:

— informații și instrucțiuni de siguranță în conformitate cu normele europene sau naționale.

— semne de avertizare, interzicere și obligativitate în conformitate cu normele europene sau naționale.

— informații privind plecarea trenurilor.

— identificarea serviciilor din stație, dacă este cazul, și căile de acces la acestea.

Trebuie furnizate informații în toate punctele în care pasagerii trebuie să ia o decizie în scopul schimbării direcției de mers și la distanțe de cel mult 100 m pe întregul traseu. Semnele, simbolurile și pictogramele trebuie aplicate în mod consecvent pe întreg traseul.

Trebuie furnizat un volum de informații corespunzător pentru luarea unei decizii. De exemplu, semnul „Spre peroane” poate fi amplasat în primul punct de luare a deciziei la intrarea în stație, mai degrabă decât semne specifice pentru peroane separate.

Semnele cu informații tactile trebuie prevăzute în:

— toalete, pentru informații funcționale și apel de urgență, dacă este cazul

— ascensoare în conformitate cu EN 81-70:2003 apendicele E.4.

Reclamele nu trebuie combinate cu sistemele de orientare și informații.

Notă: informațiile generale despre serviciile de transport în comun nu trebuie considerate ca fiind reclame în sensul prezentei clauze.

Pentru PMR trebuie prevăzute următoarele simboluri grafice și pictograme specifice:

— un semn conform simbolului internațional pentru „prevăzut pentru persoanele cu deficiențe sau handicap”, așa cum este descris în anexa N clauzele N.2 și N.4.

— informații direcționale pentru traseul lipsit de obstacole și amenajări accesibile pentru scaunul cu rotile

— indicator pentru toaletele universale

— dacă pe peron există informații despre configurația trenurilor, un indicator despre locul de urcare pentru scaune cu rotile.

Este permis ca simbolurile să fie combinate cu alte simboluri (de exemplu: ascensor, toaletă etc).

Dacă sunt prevăzute bucle inductive, acestea trebuie să fie semnalate, așa cum este descris în anexa N clauzele N.2 și N.5.

În cazul în care este prevăzut un astfel de serviciu, un simbol grafic trebuie să indice locul de depozitare a bagajelor grele și a bunurilor voluminoase.

Dacă există un dispozitiv de apel pentru asistență sau informații, acesta trebuie semnalat, așa cum este descris în anexa N clauzele N.2 și N.6.

Dacă există un dispozitiv pentru apel în caz de urgență, acesta:

— trebuie să fie prevăzut cu simboluri tactile și vizuale,

— trebuie semnalat, așa cum este descris în anexa N clauzele N.2 și N.7.

și trebuie să se prevadă:

— o indicație vizuală și acustică a faptului că dispozitivul a fost activat

— informații de utilizare suplimentare, dacă este necesar

În toaletele universale și toaletele accesibile pentru scaunul cu rotile, dacă sunt instalate bare de mână articulate, trebuie prevăzut un simbol grafic care să indice bara atât în poziție verticală, cât și în poziție coborât.

Nu trebuie să existe mai mult de cinci pictograme, însoțite de o săgeată direcțională care să indice un singur sens, poziționate una lângă cealaltă într-un singur loc.

4.1.2.11.2. Cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Ecranele trebuie dimensionate pentru a reda denumirea completă a fiecărei stații sau mesaje întregi. Fiecare denumire de stație sau mesaj trebuie să rămână afișate timp de cel puțin 2 secunde. Dacă se utilizează un afișaj derulant (pe orizontală sau verticală), fiecare cuvânt complet trebuie să rămână afișat timp de cel puțin 2 secunde, iar viteza de derulare pe orizontală nu trebuie să depășească 6 caractere pe secundă.

Înălțimea minimă a literelor trebuie calculată conform următoarei formule: distanța de citire în mm împărțită la 250 = dimensiune caracter (de exemplu: 10 000 mm/250 = 40 mm).

Toate semnele de siguranță, avertizare, obligativitate și interzicere trebuie să conțină pictograme și să fie concepute în conformitate cu ISO 3864-1.

Distanța maximă de citire este o caracteristică a elementului constitutiv de interoperabilitate.

4.1.2.12. Informații sonore

Informațiile sonore trebuie să aibă în toate zonele un nivel RASTI minim de 0,5, în conformitate cu IEC 60268-16 partea 16.

Dacă sunt prevăzute, informațiile sonore trebuie să fie compatibile cu informațiile vizuale esențiale care sunt afișate.

Dacă informațiile sonore nu sunt furnizate automat, trebuie prevăzut un sistem acustic de comunicare care să permită utilizatorilor să obțină informații la cerere.

4.1.2.13. Ieșiri de urgență, alarme

Ieșirile de urgență și alarmele trebuie să fie în conformitate cu normele europene sau naționale.

4.1.2.14. Geometria pasarelelor și pasajelor subterane

Dacă sunt utilizate pasarele sau pasaje subterane ca parte a traseului normal al pasagerului în incinta stației, acestea trebuie să aibă un traseu lipsit de obstacole lat de cel puțin 1 600 mm și o înălțime minimă de 2 300 mm pe întreaga lungime. Cerința privind lățimea minimă nu ia în considerare lățimea suplimentară ce poate fi necesară pentru un flux mare de pasageri, aceste lățimi suplimentare trebuind să fie în conformitate cu normele naționale.

4.1.2.15. Scări

Scările trebuie să fie în conformitate cu normele europene sau naționale.

Scările de pe traseul principal trebuie să aibă între barele de mână o lățime lipsită de obstacole de cel puțin 1 600 mm. Cerința privind lățimea minimă nu ia în considerare lățimea suplimentară ce poate fi necesară pentru fluxul de pasageri.

Toate suprafețele scărilor trebuie să fie antiderapante.

Înainte de prima scară pentru urcare, respectiv prima scară pentru coborâre, trebuie să existe o bandă tactilă, pe întreaga lățime a scării. Această bandă trebuie să aibă o adâncime de cel puțin 400 mm, trebuie să contrasteze și să fie integrată în pardoseală. Această bandă trebuie să fie diferită de cele utilizate pe traseul cu marcaje tactile, dacă este cazul.

Deschiderile de sub scară trebuie protejate pentru a împiedica impactul accidental al pasagerilor cu suporturile structurale și zonele cu o înălțime redusă.

4.1.2.16. Bare de mână

Scările și rampele trebuie prevăzute cu bare de mână pe ambele părți și pe două niveluri. Bara de mână superioară trebuie poziționată între 850 mm – 1 000 mm deasupra nivelului solului, bara de mănă inferioară trebuie poziționată la o înălțime între 500 mm – 750 mm deasupra nivelului solului.

Trebuie să existe un spațiu liber de cel puțin 40 mm între bara de mână și celelalte părți ale structurii, altele decât piesele montate.

Barele de mână trebuie să fie continue. În cazul montării pe scări, acestea trebuie să depășească cu cel puțin 300 mm treptele de sus și de jos (aceste extensii pot fi curbate pentru evitarea obstrucțiilor).

Bara de mână trebuie rotunjită și trebuie să aibă o secțiune transversală între 30 mm – 50 mm diametru echivalent.

Barele de mână trebuie să aibă altă culoare decât culoarea peretelui adiacent.

4.1.2.17. Rampe, scări rulante, ascensoare, benzi rulante

Rampele trebuie montate pentru PMR care nu pot utiliza scările în cazul în care nu sunt prevăzute ascensoare.

Rampele trebuie să fie în conformitate cu normele europene sau naționale.

Dacă sunt prevăzute scări rulante, acestea trebuie să aibă o viteză de cel mult 0,65 m/s și trebuie proiectate în conformitate cu normele europene sau naționale.

Trebuie prevăzute ascensoare în cazul în care nu sunt disponibile rampe și acestea trebuie proiectate în conformitate cu EN 81-70:2003, clauza 5.3.2.1 tabelul 1.

Dacă sunt prevăzute benzi rulante, acestea trebuie să aibă o viteză de cel mult 0,75 m/s, o înclinație de cel mult 12 grade (21,3 %) și trebuie proiectate în conformitate cu normele europene sau naționale.

4.1.2.18. Înălțimea și spațiul liber al peronului

▼M1

4.1.2.18.1. Înălțimea peronului

Pentru peroanele din rețeaua feroviară de mare viteză unde trenurile care respectă STI privind materialul rulant de mare viteză sunt destinate să oprească în cadrul exploatării comerciale normale, valorile sunt stabilite în STI INS HS (punctul 4.2.20.4).

Pentru peroanele din rețeaua feroviară de mare viteză unde niciun tren care respectă STI privind materialul rulant de mare viteză nu este destinat să oprească în cadrul exploatării comerciale normale și pentru peroanele din rețeaua feroviară convențională sunt admisibile două valori nominale în ceea ce privește înălțimea peronului: 550 mm și 760 mm deasupra suprafeței de rulare. Toleranțele pentru aceste dimensiuni trebuie să se încadreze în limita –35 mm/+ 0 mm.

Pentru peroanele din rețeaua feroviară convențională la care sunt prevăzute să oprească tramvaiele (de exemplu, Stadtbahn sau Tram-train) este permisă o înălțime nominală a peronului între 300 mm și 380 mm. Toleranțele pentru aceste dimensiuni trebuie să se încadreze în limita +/–20 mm.

În curbele cu o rază mai mică de 500 m, înălțimea peronului poate fi mai mare sau mai mică decât cele specificate, cu condiția ca prima treaptă utilizabilă a vehiculului să fie conformă cu figura 11 de la punctul 4.2.2.12.1.

▼B

4.1.2.18.2. Spațiul liber al peronului

Notă ce trebuie eliminată din STI PMR FC la sfârșitul procesului: STI pentru infrastructura de mare viteză stabilește cerințele pentru peroanele din rețeaua feroviară de mare viteză.

Pentru peroanele din rețeaua feroviară convențională, marginile peronului poziționate la înălțimile nominale de 550 mm și 760 mm, trebuie să respecte gabaritul minim de liberă trecere, așa cum este definit în EN (subiect deschis, normele naționale se aplică gabaritului minim de liberă trecere până la revizuirea STI după publicarea EN15273-3:2006); și valoarea convențională bq0 de la centrul șinei paralel cu planul de rulare trebuie obținută din formula de mai jos, care nu ia în considerare următoarele efecte:

— lărgirea ecartamentului în curbe,

— supraînălțarea șinei exterioare în curbă,

— macazuri,

— înclinare cvasi-statică,

— toleranțe de construcție și de întreținere







unde: bq0=1650+3750R

R este raza curbei șinei, în metri,

Valoarea calculată bqlim este specificată în pr EN15273-3:2006 și ia în considerare toate celelalte valori care nu sunt incluse în formula bq0. Valoarea reală bq de poziționare a marginilor peronului de la centrul șinei paralel cu planul de rulare va permite o variație datorită toleranței Tq de poziționare a marginilor peronului sau întreținerea acestora: bqlim ≤ bq ≤ bqlim + Tq.

Toleranța Tq trebuie să fie 0 ≤ Tq ≤ 50 mm.

Efectul de supraînălțare a șinei exterioare în curbă trebuie compensat în afara curbei pentru partea care depășește 25 mm cu marginea peronului care iese deasupra nișei necesare pentru înclinarea cvasi-statică a gabaritului de liberă trecere perpendicular cu suprafața de rulare.

În consecință, spațiul liber real poate fi mai mare decât spațiul liber convențional.

4.1.2.18.3. Planul liniilor de-a lungul peronului

Notă ce trebuie eliminată din STI PMR FC la sfârșitul procesului: peroanele de pe liniile de categorie I din rețeaua feroviară de mare viteză trebuie să fie conforme cu STI pentru infrastructura de mare viteză.

Notă ce trebuie inclusă în STI pentru infrastructura de mare viteză: peroanele de pe liniile de categorie I și II din rețeaua feroviară de mare viteză trebuie să fie conforme cu clauza 4.1.2.18.3 din STI PMR FC.

Pentru peroanele din rețeaua feroviară convențională, șina adiacentă peroanelor trebuie să fie de preferință dreaptă, însă nu trebuie să aibă în nici un caz o rază mai mică de 300 m.

4.1.2.19. Lățimea peronului și marginea peronului

Lățimea peronului poate varia pe întreaga lungime a acestuia. Lățimea minimă a peronului fără obstacole trebuie să fie mai mare cel puțin egală sau mai mare decât:

— lățimea perimetrului de securitate plus lățimea celor două coridoare opuse de 800 mm (1 600 mm) sau

pentru un peron cu o singură margine 2 500 mm, ori pentru un peron între linii 3 300 mm (această dimensiune se poate reduce la 2 500 mm la capetele peronului).

Cerința privind lățimea minimă nu ia în considerare lățimea suplimentară ce poate fi necesară pentru fluxul de pasageri.

Este permisă prezența obstacolelor pe o lungime mai mică de 1 000 mm (de exemplu: – stâlpi, piloni, cabine, scaune) în acest coridor de 1 600 mm. Distanța de la marginea peronului la obstacol trebuie să fie de cel puțin 1 600 mm și trebuie să existe un coridor de cel puțin 800 mm de la marginea obstacolului la perimetrul de securitate.

Dacă distanța dintre două obstacole de mici dimensiuni este mai mică de 2 400 mm, se consideră că acestea formează un singur obstacol de mari dimensiuni.

Distanța minimă de la marginea obstacolelor, precum pereți, locuri de stat jos, ascensoare și scări care au o lungime mai mare de 1 000 mm însă mai mică de 10 000 mm și marginea perimetrului de securitate, trebuie să fie de 1 200 mm. Distanța dintre marginea peronului și marginea acestui obstacol trebuie să fie de cel puțin 2 000 mm.

Distanța minimă de la marginile obstacolului, precum pereți, locuri de stat jos, benzi rulante și scări care au o lungime mai mare de 10 000 mm și marginea perimetrului de securitate, trebuie să fie de 1 600 mm. Distanța dintre marginea peronului și marginea acestui obstacol trebuie să fie de cel puțin 2 400 mm.

Dacă există dispozitive auxiliare la bordul trenurilor sau pe peron pentru a permite persoanelor în scaunul cu rotile să urce sau să coboare din trenuri, trebuie prevăzut un spațiu liber de 1 500 mm de la marginea dispozitivului unde scaunul cu rotile urcă sau coboară, la nivelul peronului, la următorul obstacol de pe peron sau la perimetrul de securitate opus, în locurile în care există probabilitatea ca aceste dispozitive să fie utilizate. O stație nouă trebuie să îndeplinească această cerință pentru toate trenurile prevăzute să oprească la peron.

Perimetrul de securitate al unui peron începe la limita peronului și este definit ca fiind zona în care pasagerii pot fi supuși unor forțe periculoase datorită efectului de siaj al trenurilor în mișcare, în funcție de viteza acestora. Pentru sistemul feroviar convențional, acest perimetru de securitate trebuie să fie în conformitate cu normele naționale.

Limitele perimetrului de securitate cele mai îndepărtate de limita peronului trebuie să fie marcate cu semne de avertizare vizuale și tactile. Marcajul tactil trebuie să fie în conformitate cu normele naționale.

Semnul de avertizare vizual trebuie să fie o linie de avertizare de culoare contrastantă, antiderapantă, cu o lățime de cel puțin 100 mm.

Culoarea materialului la limita peronului trebuie să contrasteze cu fundalul închis al spațiului liber. Materialul trebuie să fie antiderapant.

4.1.2.20. Capătul peronului

Capătul peronului trebuie să fie semnalizat atât cu marcaje vizuale, cât și cu marcaje tactile.

4.1.2.21. Dispozitive de ajutor pentru pasagerii în scaune cu rotile

4.1.2.21.1. Cerințele subsistemului

În cazul în care un peron dintr-o stație care are căi de acces lipsite de obstacole în conformitate cu 4.1.2.3.1 este conceput să primească trenuri care se opresc în mod normal de funcționare cu uși compatibile pentru scaunul cu rotile, trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare ce va fi utilizat între ușă și peron pentru a permite unui pasager în scaunul cu rotile să urce sau să coboare,

— cu excepția cazului în care se demonstrează faptul că spațiul liber dintre marginea pragului de ușă și marginea peronului nu depășește 75 mm pe orizontală și 50 mm pe verticală. — și

— cu excepția cazului în care există o stație la distanță de maximum 30 de km, pe același traseu, prevăzută cu dispozitive de ajutor la urcare.

Administratorul de infrastructură [sau șeful (șefii) de gară în cazul în care este (sunt) entitatea (entitățile) responsabilă(e)] și întreprinderea feroviară responsabilă trebuie să convină asupra administrării dispozitivului de ajutor la urcare în conformitate cu Regulamentul 1371/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile și obligațiile pasagerilor în transportul internațional feroviar ( 5 ) pentru a stabili partea responsabilă de instalarea dispozitivelor de ajutor la urcare. Administratorul de infrastructură [sau șeful (șefii) de gară] și întreprinderea feroviară trebuie să se asigure de faptul că repartizarea convenită a responsabilităților este soluția globală cea mai viabilă.

Aceste acorduri trebuie să definească:

— peroanele din stație unde trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către administratorul de infrastructură sau de către șeful de stație și materialul rulant pentru care va fi utilizat,

— peroanele din stație unde trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către întreprinderea feroviară și materialul rulant pentru care va fi utilizat,

— materialul rulant pentru care trebuie prevăzut un dispozitiv de ajutor la urcare de către întreprinderea feroviară și peronul pe care va fi utilizat,

— normele specifice de oprire a trenurilor în sensul respectării clauzei 4.1.2.19 (zonă destinată dispozitivelor de ajutor pentru urcarea/coborârea persoanelor în scaune cu rotile).

În cadrul sistemului său de management al siguranței, întreprinderea feroviară trebuie să specifice care sunt obligațiile sale conform acestor acorduri și modul în care intenționează să le ducă la îndeplinire.

În cadrul sistemului său de management al siguranței, administratorul de infrastructură trebuie să specifice care sunt obligațiile sale conform acestor acorduri și modul în care intenționează să le ducă la îndeplinire.

În alineatele de mai sus, șeful de gară responsabil de peroane este considerat ca fiind un administrator de infrastructură în conformitate cu articolul 3 din Directiva 91/440/CE: definiția infrastructurii și Regulamentul 2598/70/CE.

Dacă din cele de mai sus rezultă faptul că toate tipurile de material rulant care se opresc la peron sunt dotate cu dispozitive de ajutor la urcare compatibile cu platforma, se admite ca acestea din urmă să nu fie prevăzute pe peron.

Dispozitivul de ajutor la urcare trebuie să fie conform cu cerințele clauzei 4.1.2.21.2. În cazul în care poziția de urcare a scaunului cu rotile este predefinită, poziția (pozițiile) ușii (ușilor) accesibile pentru scaunul cu rotile pot fi marcate cu simbolul internațional pentru „prevăzut pentru persoanele cu deficiențe sau handicap”. Aceste semne trebuie să fie în conformitate cu anexa N clauzele N.2 și N.4.

O rampă de acces, manuală sau semiautomată, ce urmează să fie operată de un membru al personalului, trebuie pusă la dispoziție fie pe peronul stației, fie la bord.

Rampa trebuie să îndeplinească cerințele clauzei 4.1.2.21.2.

Dacă este utilizat un lift cu platformă, acesta trebuie să îndeplinească cerințele clauzei 4.1.2.21.2.

4.1.2.21.2. Cerințe privind elementele constitutive de interoperabilitate

Dacă dispozitivele de ajutor la urcare sunt situate în stații, acestea trebuie să fie adecvate pentru un scaun cu rotile cu caracteristicile descrise în anexa M:

Dispozitivele de ajutor la urcare trebuie să suporte o greutate de cel puțin 300 kg în centrul dispozitivului, distribuită pe o suprafață de 660 mm pe 660 mm.

Dacă dispozitivul de ajutor la urcare funcționează pe bază de curent electric, acesta trebuie să aibă integrată o metodă de siguranță pentru operare manuală în cazul unei pene de curent.

Suprafața rampei trebuie să fie antiderapantă și trebuie să aibă o lățime liberă de cel puțin 760 mm.

Rampele trebuie să aibă marginile ridicate pe ambele părți pentru a evita alunecarea roților.

Soclurile la ambele capete trebuie să fie teșite și cu o înălțime de cel mult 20 mm. Trebuie să dispună de benzi de avertizare contrastante.

Rampa trebuie să aibă o înclinație de cel mult 10,2 grade (18 %).

Dacă este utilizată la urcare sau coborâre, rampa trebuie asigurată astfel încât să nu se deplaseze la încărcare și descărcare.

Trebuie asigurată o metodă de depozitare sigură pentru a se asigura că rampele, inclusiv rampele escamotabile, nu constituie un obstacol pentru pasageri în cazul depozitării.

În cazul utilizării unui ascensor cu platformă, acesta trebuie să se conformeze următoarelor cerințe:

Suprafața platformei trebuie să fie antiderapantă. La nivelul suprafeței, platforma ascensorului trebuie să aibă o lățime liberă de cel puțin 720 mm.

Proiectarea ascensorului trebuie să asigure faptul că vehiculul nu poate fi mișcat când ascensorul nu este pliat.

În cazul în care este prevăzut un buton de desfășurare, coborâre la nivelul solului, ridicare și pliere, la fiecare apăsare a acestuia operatorul trebuie să exercite o presiune manuală continuă și nu trebuie să permită o secvențiere necorespunzătoare atunci când pe platforma ascensorului se află o persoană.

Ascensorul trebuie să aibă integrată o metodă de siguranță pentru amplasarea, coborârea la nivelul solului cu un pasager și ridicarea și plierea ascensorului gol în cazul unei pene de curent.

Nicio parte a platformei ascensorului nu trebuie să se deplaseze cu mai mult de 150 mm/secundă pe durata coborârii și ridicării ascensorului în care se află o persoană și nu trebuie să depășească 300 mm/secundă pe durata desfășurării sau plierii (cu excepția cazului în care ascensorul este desfășurat sau pliat manual). Accelerația maximă a platformei pe orizontală sau verticală atunci când este ocupată trebuie să fie de 0,3 g.

Platforma ascensorului trebuie prevăzută cu bariere de protecție pentru a preveni rostogolirea scaunului cu rotile de pe platformă pe durata utilizării acesteia.

O barieră de protecție mobilă sau o caracteristică de proiectare proprie trebuie să împiedice căderea unui scaun cu rotile de pe marginea platformei până când ascensorul ajunge în cea mai înaltă poziție a sa.

Platforma care se extinde dincolo de vehicul în poziția ridicat trebuie prevăzută pe părțile laterale cu o barieră de protecție înaltă de cel puțin 25 mm. Aceste bariere nu trebuie să constituie un obstacol la intrarea sau ieșirea de pe culoar.

Bariera de pe margine (barieră exterioară) care funcționează ca rampă de încărcare atunci când ascensorul se află la nivelul solului, trebuie să fie corespunzătoare atunci când este ridicată sau închisă, ori trebuie prevăzut un sistem suplimentar pentru a împiedica suprapunerea sau trecerea unui scaun cu rotile electric peste aceasta.

Ascensorul trebuie să permită orientarea scaunului cu rotile atât spre interior, cât și spre exterior.

Trebuie prevăzut un sistem sigur de pliere care să asigure faptul că ascensorul pliat nu reprezintă un obstacol pentru scaunul cu rotile al unui pasager sau pentru dispozitivul de ajutor la deplasare sau nu constituie un pericol pentru pasageri.

4.1.2.22. Trecerea la nivel cu calea ferată în stații

În cazul în care pasagerii pot utiliza trecerile la nivel cu calea ferată în conformitate cu normele naționale iar acestea trebuie să fie lipsite de obstacole, toate categoriile de PMR trebuie să poată avea acces la ele.

Trecerile la nivel cu calea ferată vor fi proiectate astfel încât să nu existe nici o posibilitate, așa cum este definit în anexa M, ca roata unui scaun cu rotile, indiferent de dimensiunea acesteia, să se blocheze între suprafața de trecere și șină.

Trebuie prevăzute marcaje vizuale și tactile pentru identificarea limitelor suprafeței de trecere.

4.1.3. Specificații funcționale și tehnice ale interfețelor

Datorită faptului că în prezent nu există STI-uri feroviare convenționale pentru materialul rulant destinat pasagerilor și pentru infrastructură, această secțiune rămâne un subiect deschis.

Nu există o interfață cu subsistemul control – comandă și semnalizare.

Interfețele cu subsistemul operare sunt descrise în secțiunea 4.1.4 „Norme de exploatare”.

4.1.4. Norme de exploatare

Următoarele norme de exploatare nu fac parte din evaluarea infrastructurii.

STI nu specifică norme de exploatare pentru evacuare în caz de situații de urgență, ci numai cerințele tehnice relevante. Scopul cerințelor tehnice pentru infrastructură este de a facilita evacuarea tuturor, inclusiv a PMR.

Având în vedere cerințele esențiale din secțiunea 3, normele de exploatare a subsistemului infrastructură în conformitate cu domeniul tehnic de aplicare definit în clauza 1.1, din prezenta STI, sunt după cum urmează:

— Generalități — Administratorul de infrastructură sau șeful de gară trebuie să aibă o politică scrisă care să asigure faptul că toate categoriile de PMR pot avea acces la infrastructura pentru pasageri în orice moment operațional în conformitate cu cerințele tehnice din prezenta STI. În plus, politica trebuie să fie compatibilă cu politica oricărei întreprinderi feroviare care poate dori să utilizeze serviciile, (a se vedea secțiunea 4.2.4), dacă este cazul. Politica trebuie pusă în aplicare prin furnizarea de informații corespunzătoare personalului, prin proceduri și formare. Politica de infrastructură trebuie să includă, însă fără a se limita la, normele de exploatare pentru următoarele situații:

— Trasee lipsite de obstacole — În cazul în care o stație nouă, reînnoită sau modernizată cu un flux mediu zilnic de 1 000 de pasageri sau mai puțin, combinat atât la îmbarcare, cât și la debarcare, calculat pe o perioadă de 12 luni, nu îndeplinește cerințele privind aspectele legate de ascensor și/sau rampă din cadrul cerințelor pentru traseul lipsit de obstacole în conformitate cu clauza 4.1.2.3.1, trebuie puse în aplicare normele naționale pentru organizarea transportului de pasageri în scaunul cu rotile cu un mijloc accesibil între această stație neaccesibilă și următoarea stație accesibilă de pe același traseu.

— Accesul la stație — Normele de exploatare trebuie să asigure faptul că informațiile privind nivelul de accesibilitate al tuturor stațiilor sunt liber disponibile.

— Stații fără personal permanent – emiterea biletelor pentru pasagerii cu deficiențe de vedere — Trebuie redactate și puse în aplicare normele de exploatare privind stațiile fără personal permanent care se bazează pe distribuitoarele automate de bilete pentru emiterea de bilete (a se vedea secțiunea 4.1.2.9). În astfel de situații, trebuie să fie întotdeauna disponibil un mijloc alternativ de emitere a biletelor, accesibil pasagerilor cu deficiențe de vedere. (De exemplu, posibilitatea de cumpărare a biletelor fie la bordul trenului, fie la destinație).

— Controlul biletelor – turnichete — În cazul utilizării turnichetelor pentru controlul biletelor, trebuie puse în aplicare normele de exploatare, conform cărora PMR li se oferă, în paralel, acces prin aceste puncte de control. Acest acces pentru PMR trebuie să fie disponibil persoanelor în scaunul cu rotile, cărucioarelor pentru copii, bagajelor voluminoase etc. și trebuie să poată fi controlat de către personal sau poate fi automat.

— Informații vizuale și sonore – obținerea coerenței — Trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind asigurarea coerenței între informațiile esențiale vizuale și cele sonore (a se vedea secțiunea 4.1.2.12). Anunțurile personalului trebuie să respecte procedurile standard de obținere a unei coerențe depline între informațiile esențiale.

— Sistem de informare verbală a pasagerilor la cerere — În cazul în care în incinta unei stații nu sunt furnizate informații esențiale sonore prin intermediul unui sistem de sonorizare (a se vedea 4.1.2.12), trebuie puse în aplicare normele de exploatare privind asigurarea unui sistem de informare alternativ, prin care pasagerii să poată avea acces pe cale acustică la aceleași informații din stație (ex. un serviciu de informare prin telefon asigurat de către personal sau automat).

— Peron – zona operațională destinată dispozitivelor de ajutor la urcare pentru scaune cu rotile — Întreprinderea feroviară și administratorul de infrastructură sau șeful de gară trebuie să definească împreună zona de peron în care poate fi utilizat dispozitivul și trebuie să demonstreze valabilitatea acestuia. Această zonă trebuie să fie compatibilă cu peroanele existente la care trenul poate opri. — O consecință a celor menționate anterior este faptul că punctul de oprire a