2004L0018 — RO — 01.01.2007 — 004.001

Acest document reprezintă un instrument de documentare, iar instituţiile nu îşi asumă responsabilitatea pentru conţinutul său.

Astfel cum a fost modificat prin:







(*) Acest act nu a fost publicat niciodată în limba română.









▼B

DIRECTIVA 2004/18/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 31 martie 2004

privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii







PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 47 alineatul (2) și articolele 55 și 95, având în vedere propunerea Comisiei ( 1 ), având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European ( 2 ), având în vedere avizul Comitetului Regiunilor ( 3 ), hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat ( 4 ), având în vedere proiectul aprobat de comitetul de conciliere la 9 decembrie 2003, întrucât: (1) Cu ocazia noilor modificări aduse Directivei 92/50/CEE a Consiliului din 18 iunie 1992 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de servicii ( 5 ), Directivei 93/36/CEE a Consiliului din 14 iunie 1993 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de bunuri ( 6 ) și Directivei 93/37/CEE a Consiliului din 14 iunie 1933 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări ( 7 ), modificări care sunt necesare pentru a răspunde cerințelor de simplificare și de modernizare formulate atât de autoritățile contractante, cât și de operatorii economici în răspunsurile la Cartea verde adoptată de Comisie la 27 noiembrie 1996, directivele menționate anterior trebuie reformulate, în vederea clarității, într-un singur text. Prezenta directivă se fondează pe jurisprudența Curții de Justiție, în special jurisprudența privind criteriile de atribuire, care precizează posibilitatea autorităților contractante de a răspunde nevoilor publicului vizat, inclusiv în domeniul mediului și social, cu condiția ca respectivele criterii să aibă legătură cu obiectul contractului, să nu confere autorității contractante o libertate nelimitată de alegere, să fie menționate în mod expres și să respecte principiile fundamentale prevăzute la motivul 2. (2) Atribuirea contractelor încheiate în statele membre în numele statului, al colectivităților teritoriale și al altor organisme de drept public trebuie să respecte principiile prevăzute de tratat, în special principiul liberei circulații a mărfurilor, principiul libertății de stabilire și principiul libertății de a presta servicii, precum și principiile care decurg din acestea, precum egalitatea de tratament, nediscriminarea, recunoașterea reciprocă, proporționalitatea și transparența. Cu toate acestea, în ceea ce privește contractele de achiziții publice care depășesc o anumită valoare, se recomandă elaborarea unor dispoziții de coordonare comunitară a procedurilor interne de atribuire a contractelor fondate pe aceste principii, pentru a le putea garanta efectele și pentru a asigura un mediu concurențial în ceea ce privește achizițiile publice. Prin urmare, aceste dispoziții de coordonare trebuie interpretate în conformitate cu normele și principiile menționate anterior și în conformitate cu celelalte norme prevăzute de tratat. (3) Aceste dispozițiile de coordonare trebuie să respecte, în măsura posibilului, procedurile și practicile în vigoare în fiecare dintre statele membre. (4) Statele membre trebuie să se asigure că participarea unui organism de drept public în calitate de ofertant la o procedură de atribuire a unui contract de achiziții publice nu duce la o denaturare a concurenței în ceea ce privește ofertanții privați. (5) În conformitate cu articolul 6 din tratat, cerințele de protecție a mediului trebuie integrate în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor Comunității menționate la articolul 3 din tratat, în special în vederea promovării unei dezvoltări durabile. Prin urmare, prezenta directivă clarifică modul în care autoritățile contractante pot contribui la protecția mediului și la promovarea unei dezvoltări durabile, garantându-le totodată posibilitatea de a obține cel mai bun raport calitate/preț pentru contractele lor. (6) Nici una dintre dispozițiile prevăzute de prezenta directivă nu trebuie să interzică impunerea sau aplicarea unor măsuri necesare pentru a proteja ordinea, moralitatea și siguranța publică, sănătatea, viața oamenilor, animalelor și plantelor, în special în vederea unei dezvoltări durabile, cu condiția ca respectivele măsuri să fie conforme cu tratatul. (7) Decizia 94/800/CE a Consiliului din 22 decembrie 1994 privind încheierea, în numele Comunității Europene, cu privire la probleme de competența sa, a acordurilor de negocieri comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay (1986-1994) ( 8 ), a aprobat în special acordul OMC privind achizițiile publice, denumit în continuare „acord”, al cărui scop este stabilirea unui cadru multilateral de drepturi și obligații echilibrate în domeniul contractelor de achiziții publice, în vederea liberalizării și extinderii comerțului mondial. Ținând seama de drepturile și angajamentele internaționale ale Comunității ce decurg din acceptarea acordului, regimul aplicabil ofertanților și produselor din țările terțe semnatare este cel definit de acord. Acordul în cauză nu are efect direct. Prin urmare, autoritățile contractante prevăzute de acord, care respectă prezenta directivă și o aplică operatorilor economici din țările terțe semnatare ale acordului, trebuie să respecte, în egală măsură, și respectivul acord. De asemenea, aceste dispoziții de coordonare trebuie să garanteze operatorilor economici din Comunitate condiții de participare la procedurile de achiziții publice la fel de favorabile ca cele rezervate operatorilor economici din țările terțe semnatare ale acordului. (8) Înainte de lansarea unei proceduri de atribuire a unui contract, autoritățile contractante pot solicita sau accepta, prin intermediul unui „dialog tehnic”, o recomandare care să poată fi folosită la pregătirea unui caiet de sarcini, cu condiția ca respectiva recomandare să nu aibă ca efect împiedicarea concurenței. (9) Ținând seama de diversitatea contractelor de achiziții publice, este necesar ca autoritățile contractante să poată prevedea atât atribuirea separată, cât și atribuirea comună a contractelor de proiectare și execuție a lucrărilor. Prezenta directivă nu urmărește să indice o atribuire separată sau comună a contractelor de achiziții publice. Decizia de atribuire separată sau comună a contractelor trebuie să fie determinată de criterii cantitative și economice care pot fi definite în dreptul intern. (10) Un contract poate fi considerat contract de achiziții publice de lucrări numai în cazul în care obiectul său urmărește în mod special realizarea activităților prevăzute de anexa I, chiar dacă contractul în cauză poate cuprinde alte servicii necesare pentru realizarea respectivelor activități. În anumite cazuri, contractele de achiziții publice de servicii, în special în domeniul serviciilor de gestionare a proprietăților, pot include și lucrări. Cu toate acestea, respectivele lucrări, în măsura în care sunt auxiliare și constituie, prin urmare, o eventuală consecință sau o completare a obiectului principal al contractului, nu pot justifica clasificarea contractului în categoria contractelor de achiziții publice de lucrări. (11) Trebuie prevăzută o definiție comunitară a acordurilor-cadru, precum și a normelor speciale pentru acordurile-cadru încheiate pentru contractele care intră în domeniul de aplicare a prezentei directive. În conformitate cu respectivele norme, în cazul în care o autoritate contractantă încheie, în conformitate cu dispozițiile prevăzute de prezenta directivă, un acord-cadru privind, în special, publicitatea, termenele și condițiile de depunere a ofertelor, respectiva autoritate contractantă poate încheia, pe durata acestui acord-cadru, contracte bazate pe un astfel de acord-cadru, fie aplicând condițiile stabilite în respectivul acord-cadru, fie, în cazul în care prin acordul-cadru nu au fost stabilite anterior toate condițiile, după relansarea concurenței între părțile la acordul-cadru în ceea ce privește condițiile nestabilite. Restabilirea concurenței trebuie să răspundă anumitor norme destinate să garanteze flexibilitatea necesară și respectarea principiilor generale, în special a principiului egalității de tratament. Din aceste motive, durata acordurilor-cadru trebuie limitată și nu trebuie să depășească patru ani, cu excepția cazurilor justificate în mod corespunzător de autoritățile contractante. (12) Unele tehnici electronice noi de achiziție sunt în continuă dezvoltare. Astfel de tehnici permit extinderea concurenței și ameliorarea eficienței comenzii publice, în special în ceea ce privește economia de timp și bani pe care le implică utilizarea lor. Autoritățile contractante pot utiliza tehnici electronice de achiziție, cu condiția ca utilizarea acestora să fie conformă cu normele stabilite de prezenta directivă și principiul egalității de tratament, principiul nediscriminării și principiul transparenței. În această măsură, depunerea unei oferte de către un ofertant, în special în cazul restabilirii concurenței în temeiul unui acord-cadru sau al punerii în aplicare a unui sistem dinamic de achiziție, poate lua forma unui catalog electronic al respectivului ofertant, în cazul în care acesta folosește mijloacele de comunicare alese de autoritatea contractantă în conformitate cu articolul 42. (13) Ținând seama de extinderea rapidă a sistemelor electronice de achiziție, ar trebui deja prevăzute norme adecvate care să permită autorităților contractante să profite pe deplin de posibilitățile oferite de respectivele sisteme. În această perspectivă, trebuie definit un sistem dinamic de achiziție în totalitate electronic pentru achizițiile de uz curent și trebuie stabilite norme speciale de punere în aplicare și de funcționare a unui astfel de sistem pentru a garanta tratamentul echitabil al fiecărui operator economic care dorește să participe. Orice operator economic trebuie să poată adera la un astfel de sistem, din momentul în care depune o ofertă indicativă conform caietului de sarcini și îndeplinește criteriile de selecție. Prin crearea unei liste de ofertanți deja selectați și prin posibilitatea acordată noilor ofertanți de a se înscrie pe respectiva listă, această tehnică de achiziție permite autorităților contractante să dispună de o gamă largă de oferte – grație mijloacelor electronice utilizate – și, prin urmare, să asigure o utilizare optimă a fondurilor publice printr-o concurență extinsă. (14) Deoarece licitațiile electronice reprezintă o tehnică din ce în ce mai utilizată, trebuie prevăzută o definiție comunitară a respectivelor licitații, care trebuie încadrate prin norme speciale care să garanteze desfășurarea lor în deplină conformitate cu principiile egalității de tratament, nediscriminării și transparenței. În acest scop, trebuie să se prevadă ca respectivele licitații electronice să aibă ca obiect numai contractele de lucrări, de furnizare de bunuri și de servicii pentru care specificațiile pot fi stabilite cu precizie. Acesta poate fi cazul contractelor de bunuri, lucrări și servicii recurente. În același scop, trebuie să se prevadă, de asemenea, ca respectiva clasificare a ofertanților să poată fi realizată în orice moment al licitației electronice. Utilizarea licitațiilor electronice permite autorităților contractante să le solicite ofertanților să prezinte prețuri noi, corectate în jos, și, în cazul în care contractul se atribuie ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, să îmbunătățească elemente din oferte, altele decât prețurile. Pentru a asigura respectarea principiului transparenței, numai elementele care pot fi evaluate automat, prin mijloace electronice, fără intervenția și evaluarea autorității contractante, pot face obiectul licitațiilor electronice, și anume numai elementele care sunt cuantificabile astfel încât să poată fi exprimate în cifre sau în procente. În schimb, acele aspecte din oferte care implică evaluarea unor elemente necuantificabile nu trebuie să facă obiectul licitațiilor electronice. Prin urmare, anumite contracte de lucrări și de servicii care implică activități intelectuale, cum ar fi proiectarea unei lucrări, nu trebuie să facă obiectul licitațiilor electronice. (15) În statele membre s-au dezvoltat unele tehnici de achiziție centralizată. Mai multe autorități contractante sunt răspunzătoare de realizarea de achiziții sau de atribuirea unor contracte de achiziții publice/acorduri-cadru destinate altor autorități contractante. Dată fiind importanța volumului de achiziții, aceste tehnici permit extinderea concurenței și îmbunătățirea eficienței comenzii publice. Prin urmare, trebuie prevăzută o definiție comunitară a organismului central de achiziție, pentru uzul autorităților contractante. De asemenea, trebuie definite condițiile în care se poate considera că, în vederea respectării principiilor nediscriminării și egalității de tratament, autoritățile contractante care achiziționează lucrări, bunuri și servicii recurgând la un organism central de achiziție, îndeplinesc dispozițiile prezentei directive. (16) Pentru a ține seama de diversitatea circumstanțelor existente în statele membre, trebuie lăsat la latitudinea acestora din urmă să decidă dacă autoritățile contractante din statele respective pot recurge la acorduri-cadru, la organisme centrale de achiziție, la sisteme dinamice de achiziție, la licitații electronice și la procedura dialogului competitiv, astfel cum sunt definite și reglementate în prezenta directivă. (17) Sporirea numărului de praguri de aplicare a dispozițiilor de coordonare reprezintă o complicație pentru autoritățile contractante. Mai mult, în contextul uniunii monetare, respectivele praguri trebuie fixate în euro. Prin urmare, trebuie fixate praguri, în euro, pentru a simplifica aplicarea dispozițiilor în cauză, asigurând totodată respectarea pragurilor prevăzute de acord, care sunt exprimate în drepturi speciale de tragere. În acest context, trebuie prevăzută, de asemenea, o revizuire periodică a pragurilor exprimate în euro, pentru a le adapta, dacă este necesar, în funcție de posibilele variații în valoarea monedei euro în raport cu dreptul special de tragere. (18) În scopul punerii în aplicare a normelor prevăzute de prezenta directivă și în vederea supravegherii, domeniul serviciilor poate fi cel mai bine definit prin împărțirea în categorii corespunzătoare unor anumite poziții dintr-o nomenclatură comună și gruparea lor în două anexe, II A și II B, în conformitate cu regimul la care sunt supuse. În ceea ce privește serviciile prevăzute de anexa II B, dispozițiile aplicabile, prevăzute de prezenta directivă, nu trebuie să aducă atingere punerii în aplicare a normelor comunitare specifice serviciilor în cauză. (19) În ceea ce privește contractele de achiziții publice de servicii, aplicarea integrală a prezentei directive trebuie limitată, pe o perioadă tranzitorie, la contractele în cazul cărora dispozițiile prezentei directive permit realizarea tuturor posibilităților de amplificare a schimburilor comerciale transfrontaliere. Contractele pentru alte servicii trebuie monitorizate în decursul perioadei tranzitorii, înainte de luarea unei decizii privind aplicarea integrală a prezentei directive. În acest scop, trebuie definit mecanismul respectivei monitorizări. Acest mecanism trebuie să permită, în același timp, accesul celor interesați la informațiile relevante. (20) Contractele de achiziții publice atribuite de autoritățile contractante care își desfășoară activitatea în sectorul apei, al energiei, al transporturilor și al serviciilor poștale și care se înscriu în cadrul acestor activități sunt reglementate de Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor în sectorul apei, al energiei, al transporturilor și al serviciilor poștale ( 9 ). Cu toate acestea, contractele atribuite de autoritățile contractante în cadrul activităților lor de prestare de servicii în sectorul transportului maritim, de coastă sau fluvial trebuie să intre în domeniul de aplicare a prezentei directive. (21) Ținând seama de situația concurenței efective a piețelor din sectorul telecomunicațiilor ca urmare a punerii în aplicare a normelor comunitare destinate să liberalizeze acest sector, contractele de achiziții publice din sectorul în cauză trebuie excluse din domeniul de aplicare a prezentei directive, în măsura în care sunt destinate în principal să permită autorităților contractante să întreprindă anumite activități în sectorul telecomunicațiilor. Aceste activități sunt definite în conformitate cu definițiile utilizate la articolele 1, 2 și 8 din Directiva 93/38/CEE a Consiliului din 14 iunie 1993 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și telecomunicațiilor ( 10 ), astfel încât prezenta directivă nu se aplică contractelor care au fost excluse din domeniul de aplicare a Directivei 93/38/CEE în temeiul articolului 8 din respectiva directivă. (22) Trebuie prevăzute cazurile în care este posibil să nu se aplice măsurile de coordonare a procedurilor din motive de siguranță sau de păstrare a secretului de stat sau din cauza aplicabilității unor norme speciale de atribuire a contractelor, care sunt reglementate prin acorduri internaționale, care privesc staționarea trupelor sau care sunt specifice organizațiilor internaționale. (23) În conformitate cu articolul 163 din tratat, încurajarea cercetării și dezvoltării tehnologice constituie unul dintre mijloacele de consolidare a bazelor științifice și tehnologice ale industriei Comunității, iar deschiderea contractelor de achiziții publice de servicii contribuie la realizarea acestui obiectiv. Prezenta directivă nu reglementează cofinanțarea programelor de cercetare; prin urmare, prezenta directivă nu reglementează contractele de servicii de cercetare și de dezvoltare, altele decât cele ale căror beneficii aparțin exclusiv autorității contractante pentru a fi utilizate în scopuri proprii și în exercitarea propriilor activități, cu condiția ca serviciile prestate să fie în întregime remunerate de către autoritatea contractantă. (24) În cadrul serviciilor, contractele de achiziție sau de locațiune de bunuri imobile sau de drepturi asupra unor astfel de bunuri prezintă caracteristici speciale, care fac inadecvată aplicarea normelor de atribuire a contractelor de achiziții publice. (25) Atribuirea contractelor de achiziții publice pentru anumite servicii audiovizuale în domeniul radiodifuziunii trebuie să țină seama de aspecte de importanță culturală și socială, care fac inadecvată aplicarea normelor de atribuire a contractelor. Din aceste motive, trebuie prevăzută o excepție pentru contractele de achiziții publice de servicii care urmăresc cumpărarea, dezvoltarea, producția sau coproducția de programe gata de difuzare și de alte servicii pregătitoare, precum cele privind scenariile sau alte prestații artistice necesare pentru realizarea programului, precum și contractele privind timpii de emisie. Cu toate acestea, această excludere nu trebuie să se aplice furnizării de echipamente tehnice necesare pentru producția, coproducția și emisia respectivelor programe. Prin „emisie” se înțelege transmisia și difuzarea prin intermediul oricărei rețele electronice. (26) Serviciile de arbitraj și de conciliere sunt furnizate, de obicei, de organisme sau de persoane desemnate sau selectate într-un mod care nu poate fi supus normelor de atribuire a contractelor de achiziții publice. (27) În conformitate cu acordul, serviciile financiare prevăzute de prezenta directivă nu includ instrumente de politică monetară, cursurile de schimb, datorii publice, gestionarea rezervelor și de alte politici care implică operațiuni cu titluri sau cu alte instrumente financiare, în special țoperaiunile autorităților contractante de strângere de bani sau de capital. În consecință, contractele referitoare la emisiunea, cumpărarea, vânzarea sau transferul de titluri sau de alte instrumente financiare nu fac obiectul prezentei directive. Serviciile furnizate de băncile centrale sunt, de asemenea, excluse. (28) Încadrarea în muncă și munca sunt elemente esențiale ce garantează șanse egale pentru toți și contribuie la integrarea în societate. În acest context, atelierele protejate și programele de ocupare protejate contribuie în mod eficient la promovarea integrării sau reintegrării persoanelor cu handicap pe piața muncii. Cu toate acestea, este posibil ca astfel de ateliere să nu fie în măsură să obțină contracte în condiții normale de concurență. Prin urmare, trebuie să se prevadă ca statele membre să rezerve respectivelor ateliere dreptul de participare la procedurile de atribuire a contractelor de achiziții publice sau să rezerve executarea acestora în cadrul programelor de ocupare protejate. (29) Specificațiile tehnice stabilite de achizitorii publici trebuie să permită exercitarea concurenței în domeniul achizițiilor publice. În acest scop, trebuie să fie posibilă prezentarea unor oferte care să reflecte diversitatea de soluții tehnice. Prin urmare, pe de o parte, specificațiile tehnice trebuie să poată fi stabilite în termeni de performanță și cerințe funcționale, și, pe de altă parte, în cazul în care se face trimitere la standardul european – sau, dacă un astfel de standard nu există, la standardul național – autoritățile contractante trebuie să ia în considerare și ofertele bazate pe alte soluții echivalente. Pentru a demonstra echivalența, ofertanții trebuie să poată utiliza orice mijloc de probă. Autoritățile contractante trebuie să poată motiva orice decizie conform căreia nu există o echivalență într-un caz dat. Autoritățile contractante care doresc să definească nevoile de mediu în specificațiile tehnice ale unui anumit contract pot prevedea caracteristicile de mediu, cum ar fi o anumită metodă de producție și efectele specifice asupra mediului pe care le au grupele de produse sau de servicii. Autoritățile contractante pot utiliza, dar nu sunt obligate în acest sens, specificațiile corespunzătoare, definite de etichetele ecologice, cum sunt eticheta ecologică europeană, eticheta ecologică multinațională sau orice altă etichetă ecologică, cu condiția ca cerințele privind etichetele să fie definite și adoptate pe baza unor informații științifice printr-o procedură la care pot participa părțile implicate, precum organismele guvernamentale, consumatorii, producătorii, distribuitorii sau organizațiile de mediu, și ca eticheta să fie accesibilă și disponibilă tuturor părților interesate. În măsura posibilului, autoritățile contractante trebuie să stabilească specificații tehnice care să ia în considerare criteriile de accesibilitate pentru persoanele cu handicap sau proiectarea pentru toate categoriile de utilizatorii. Specificațiile tehnice trebuie menționate în mod clar, astfel încât toți ofertanții să știe la ce se referă criteriile stabilite de către autoritatea contractantă. (30) Informațiile suplimentare privind contractele trebuie menționate, astfel cum se obișnuiește în statele membre, în caietul de sarcini aferent fiecărui contract sau în orice document echivalent. (31) Autoritățile contractante care realizează proiecte complexe se pot afla, fără a li se imputa ceva în acest sens, în imposibilitatea obiectivă de a defini mijloacele care pot răspunde necesităților lor sau de a evalua ce le poate oferi contractul în termeni de soluții tehnice și de soluții financiare/juridice. Această situație poate apărea în special în ceea ce privește realizarea unor importante infrastructuri integrate de transport, a marilor rețele informatice sau a proiectelor ce implică o finanțare complexă și structurată, a căror natură financiară și juridică nu poate fi evaluată în prealabil. În măsura în care recurgerea la proceduri deschise sau restrânse nu permite atribuirea unor astfel de contracte, trebuie prevăzută o procedură flexibilă de care să protejeze nu numai concurența între operatorii economici, ci și necesitatea autorităților contractante de a discuta toate aspectele referitoare la contract cu fiecare candidat. Cu toate acestea, această procedură nu trebuie utilizată în așa fel încât să restrângă sau să denatureze concurența, în special prin modificarea unor elemente fundamentale ale ofertelor, prin impunerea de noi cerințe importante ofertantului selectat sau prin implicarea oricărui alt ofertant decât cel care a depus oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic. (32) Pentru a încuraja participarea întreprinderilor mici și mijlocii la contractele de achiziții publice, trebuie prevăzute dispoziții privind subcontractarea. (33) Condițiile de executare a unui contract sunt compatibile cu prezenta directivă, cu condiția să nu aibă, fie direct, fie indirect, un caracter discriminatoriu, și să fie anunțate în anunțul de participare sau în caietul de sarcini. Ele pot avea ca obiectiv, în special, încurajarea formării profesionale la locul de muncă, încadrarea în muncă a persoanelor cu dificultăți speciale de integrare, lupta împotriva șomajului sau protecția mediului. Printre altele se poate menționa, ca exemplu, obligația – aplicabilă pe perioada de executare a contractului – de recrutare a șomerilor de lungă durată sau de punere în aplicare a unor acțiuni de formare a șomerilor sau a tinerilor, de respectare pe fond a dispozițiilor prevăzute de convențiile fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în cazul în care acestea nu au fost deja puse în aplicare în dreptul intern sau de recrutare a unui număr mai mare de persoane cu handicap decât cel impus de legislația internă. (34) Actele cu putere de lege, actele administrative și convențiile colective, atât cele interne, cât și cele comunitare, care sunt în vigoare în domeniul condițiilor de muncă și al securității muncii, se aplică pe perioada de executare a unui contract de achiziții publice, cu condiția ca astfel de norme, precum și punerea lor în aplicare, să fie conforme cu dreptul comunitar. În situațiile transfrontaliere, în care lucrătorii unui stat membru prestează servicii într-un alt stat membru în cadrul unui contract de achiziții publice, Directiva 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii ( 11 ) prevede condițiile minime care trebuie respectate în țara gazdă în ceea ce privește lucrătorii detașați. În cazul în care dreptul intern prevede dispoziții în acest sens, nerespectarea acestor obligații poate fi considerată o abatere gravă sau o încălcare a eticii profesionale de către operatorul economic și care poate duce la excluderea respectivului operator economic din procedura de atribuire a unui contract de achiziții publice. (35) Ținând seama de noile tehnologii în domeniul informațiilor și comunicației, precum și de simplificările pe care acestea le pot aduce la nivelul promovării contractelor și în termeni de eficiență și de transparență a procedurilor de atribuire, mijloacele electronice trebuie să se afle pe picior de egalitate cu mijloacele clasice de comunicare și de schimb de informații. În măsura posibilului, alegerea mijlocului de comunicare și a tehnologiei trebuie să asigure compatibilitatea cu tehnologiile utilizate în celelalte state membre. (36) Pentru a se asigura dezvoltarea unei concurențe efective în domeniul achizițiilor publice, este necesară o publicitate comunitară a anunțurilor de participare stabilite de autoritățile contractante ale statelor membre. Informațiile cuprinse în respectivele anunțuri trebuie să permită operatorilor economici din Comunitate să aprecieze în cazul în care sunt interesați de contractele propuse. În acest scop, trebuie să li se prezinte informații suficiente privind obiectul contractului și condițiile aferente. Prin urmare, trebuie să se asigure o mai mare vizibilitate a anunțurilor publicate prin mijloace corespunzătoare, precum formularele standard pentru anunțurile de participare și vocabularul comun privind achizițiile publice (Common Procurement Vocabulary, CPV), prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 2195/2002 al Parlamentului European și al Consiliului ( 12 ) ca fiind nomenclatura de referință pentru achizițiile publice. În procedurile restrânse, publicitatea urmărește, în special, să permită operatorilor economici din statele membre să își manifeste interesul pentru contracte, solicitând autorităților contractante o invitație de participare la procedură în condițiile solicitate. (37) Directiva 1999/93/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind un cadru comunitar pentru semnăturile electronice ( 13 ) și Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte de ordin juridic ale serviciilor societății informaționale, în special comerțul electronic, pe piața internă („Directiva privind comerțul electronic”) ( 14 ) trebuie, în cadrul prezentei directive, să se aplice transmiterii de informații pe cale electronică. Procedurile de atribuire a contractelor de achiziții publice și normele aplicabile concursurilor de servicii necesită un nivel de securitate și confidențialitate mai ridicat decât cel prevăzut de directivele menționate anterior. Prin urmare, dispozitivele de primire pe cale electronică a ofertelor, a cererilor de participare, precum și a planurilor și proiectelor trebuie să răspundă unor cerințe suplimentare speciale. În acest scop, utilizarea semnăturilor electronice, în special a semnăturilor electronice avansate, trebuie, în măsura posibilului, încurajată. Mai mult, existența programelor voluntare de acreditare ar putea constitui un cadru favorabil pentru îmbunătățirea nivelului de servicii de certificare pentru aceste dispozitive. (38) Utilizarea mijloacelor electronice antrenează economii de timp. Prin urmare, trebuie prevăzute reduceri ale perioadelor minime în care se utilizează astfel de mijloace electronice, cu condiția să fie compatibile, cu toate acestea, cu modalitățile de transmitere speciale prevăzute la nivel comunitar. (39) Verificarea îndeplinirii cerințelor de către ofertanți, în cazul procedurilor deschise, respectiv de către candidați, în cazul procedurilor restrânse și de negociere cu publicarea unui anunț de participare și în cazul dialogului competitiv, precum și selectarea acestora trebuie efectuate în condiții de transparență. În acest scop, trebuie precizate criteriile nedisriminatorii pe care autoritățile contractante le pot utiliza în vederea selectării concurenților și mijloacele pe care le pot utiliza operatorii economici pentru a dovedi că îndeplinesc respectivele criterii. În același spirit de transparență, autorității contractante trebuie să i se solicite să indice, în momentul lansării unei invitații de participare la o procedură de achiziții publice, criteriile de selectare pe care le va folosi în vederea selectării, precum și nivelul capacităților specifice pe care le poate eventual solicita din partea operatorilor economici pentru a-i accepta în procedura de atribuire a contractului de achiziții publice. (40) O autoritate contractantă poate limita numărul de candidați la procedurile restrânse și de negociere cu publicarea unui anunț de participare, precum și la dialogul competitiv. Limitarea numărului de candidați trebuie să se realizeze pe baza unor criterii obiective, precizate în țanunul de participare. Respectivele criterii obiective nu implică în mod necesar ponderări. În ceea ce privește criteriile referitoare la situația personală a operatorului economic, este suficient ca în anunțul de participare să se facă o trimitere generală la situațiile menționate la articolul 45. (41) În dialogul competitiv și în procedurile de negociere cu publicarea unui anunț de participare, având în vedere flexibilitatea care poate fi necesară, precum și costurile prea ridicate referitoare la astfel de metode de atribuire a contractelor, trebuie ca autoritățile contractante să poată prevedea o desfășurare a procedurii în etape succesive, pentru a reduce în mod progresiv, pe baza unor criterii de atribuire stabilite în prealabil, numărul de oferte pe care urmează să le discute sau negocieze. Reducerea trebuie să asigure o concurență reală, în măsura în care numărul de soluții sau de candidați corespunzători permite acest lucru. (42) Normele comunitare relevante în materie de recunoaștere reciprocă a diplomelor, a certificatelor și a altor titluri de calificare oficială sunt aplicabile în cazul în care este necesară prezentarea unor acte doveditoare privind o anumită calificare pentru a participa la o procedură de atribuire a unui contract sau la un concurs. (43) Trebuie evitată atribuirea contractelor de achiziții publice operatorilor economici care au participat la o organizație criminală sau care au fost găsiți vinovați de corupție sau de fraudă în detrimentul intereselor financiare ale Comunității Europene sau de spălare de bani. Autoritățile contractante trebuie să ceară candidaților/ofertanților, după caz, să prezinte documente corespunzătoare și, în cazul în care au incertitudini cu privire la situația personală a acestor candidați/ofertanți, pot solicita cooperarea autorităților competente ale statului membru în cauză. Excluderea unor astfel de operatori economici trebuie să intervină în cazul în care autoritatea contractantă are la cunoștință o hotărâre privind delictele menționate anterior, pronunțată conform dreptului intern și cu caracter definitiv, care îi conferă autoritatea de lucru judecat. În cazul în care dreptul intern prevede dispoziții în acest sens, nerespectarea legislației privind mediul sau a legislației privind înțelegerile ilegale în contractele de achiziții publice, care au făcut obiectul unei hotărâri cu caracter definitiv sau al unei decizii cu efecte echivalente, poate fi considerată o încălcare a eticii profesionale de către operatorul economic sau ca o abatere gravă. Nerespectarea dispozițiilor interne de aplicare a Directivelor 2000/78/CE ( 15 ) și 76/207/CEE ( 16 ) ale Consiliului privind egalitatea de tratament al lucrătorilor, care a făcut obiectul unei hotărâri cu caracter definitiv sau al unei decizii cu efecte echivalente, poate fi considerată o încălcare a eticii profesionale de către operatorul economic sau ca o abatere gravă. (44) În cazurile corespunzătoare, în care natura lucrărilor și serviciilor justifică aplicarea unor măsuri sau a unor sisteme de gestionare a mediului în timpul executării contractului de achiziții publice, se poate solicita aplicarea unor astfel de măsuri sau sisteme. Sistemele de gestionare a mediului, fie că sunt sau nu înregistrate conform instrumentelor comunitare precum Regulamentul (CE) nr. 761/2001 ( 17 ) (EMAS), pot demonstra capacitatea tehnică a operatorului economic de a executa contractul. Mai mult, o descriere a măsurilor aplicate de operatorul economic pentru a asigura același nivel de protecție a mediului trebuie să fie acceptată ca formă de dovadă alternativă la sistemele de gestionare a mediului înregistrate. (45) Prezenta directivă prevede posibilitatea statelor membre de a elabora liste oficiale de contractanți, de furnizori sau de prestatori de servicii sau un sistem de certificare de către organismele publice sau private, precum și efectele unei astfel de înregistrări sau certificări în cadrul unei proceduri de atribuire a contractelor de achiziții publice într-un alt stat membru. În ceea ce privește listele oficiale de operatori economici agreați, trebuie să se țină seama de jurisprudența Curții de Justiție în cazul în care un operator economic care face parte dintr-un grup își asumă capacitățile economice, financiare sau tehnice ale altor societăți din grup în sprijinul cererii sale de înscriere. În acest caz, operatorul economic este cel care trebuie să dovedească faptul că dispune efectiv de respectivele resurse pe întreaga perioadă de valabilitate a înscrierii. În scopul înregistrării, un stat membru poate, prin urmare, să determine nivelul de cerințe care trebuie atins și în special, de exemplu, în cazul în care operatorul economic își asumă capacitatea financiară a unei alte societăți din grup, răspunderea, solidară dacă este cazul, a respectivei societăți. (46) Atribuirea contractelor trebuie realizată pe baza unor criterii obiective care asigură respectarea principiilor de transparență, de nediscriminare și de egalitate de tratament și care garantează aprecierea ofertelor în condiții eficiente de concurență. Prin urmare, trebuie admisă numai aplicarea a două criterii de atribuire, și anume criteriul „prețului cel mai scăzut” și criteriul „ofertei cele mai avantajoase din punct de vedere economic”. Pentru a garanta respectarea principiului egalității de tratament în atribuirea contractelor, trebuie prevăzută obligația – consacrată în jurisprudență – de a se asigura transparența necesară pentru a permite fiecărui ofertant să fie informat în mod rezonabil cu privire la criteriile și modalitățile ce urmează să fie aplicate în vederea identificării ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic. Prin urmare, autorităților contractante le revine responsabilitatea de a preciza în timp util criteriile de atribuire a contractelor, precum și ponderea relativă pe care o are fiecare dintre respectivele criterii, astfel încât ofertanții să poată ține seama de ele în pregătirea ofertelor. Autoritățile contractante pot deroga de la obligația de a indica ponderea criteriilor de atribuire a contractelor în cazuri justificate corespunzător și pe care le pot motiva, în cazul în care respectiva pondere nu poate fi stabilită în prealabil, în special ca urmare a complexității contractului. În acest caz, trebuie să indice respectivele criterii în ordinea descrescătoare a importanței lor. În cazul în care aleg să atribuie contractul ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, autoritățile contractante evaluează ofertele pentru a stabili care dintre ele prezintă cel mai bun raport calitate/preț. În acest sens, autoritățile contractante determină criteriile economice și calitative care, luate împreună, trebuie să permită determinarea ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic pentru respectiva autoritate contractantă. Determinarea criteriilor depinde de obiectul contractului în măsura în care permit evaluarea nivelului de performanță prezentat de fiecare ofertă în raport cu obiectul contractului, astfel cum este definit în specificațiile tehnice, precum și măsurarea raportului calitate/preț prezentat de fiecare ofertă. Pentru a garanta egalitatea de tratament, criteriile de atribuire trebuie să permită compararea și evaluarea ofertelor în mod obiectiv. În cazul în care aceste condiții sunt îndeplinite, criteriile economice și calitative de atribuire, ca și îndeplinirea cerințelor de mediu, pot permite autorității contractante să răspundă necesităților colectivității publice vizate, astfel cum sunt ele exprimate în specificațiile contractului. În aceleași condiții, o autoritate contractantă poate utiliza criterii care urmăresc satisfacerea cerințelor sociale ce răspund în special necesităților – definite în specificațiile contractului – specifice unor categorii de populație defavorizate din care fac parte beneficiarii/utilizatorii lucrărilor, bunurilor sau serviciilor care fac obiectul contractului. (47) În cazul contractelor de achiziții publice de servicii, criteriile de atribuire nu trebuie să aducă atingere punerii în aplicare a dispozițiilor interne privind remunerarea anumitor servicii ca, de exemplu, prestațiile arhitecților, ale inginerilor sau ale avocaților și, în cazul contractelor de achiziții publice de bunuri, punerea în aplicare a dispozițiilor interne care stabilesc un preț fix pentru cărțile școlare. (48) Anumite condiții tehnice, în special cele privind anunțurile, rapoartele statistice, precum și nomenclatura utilizată și condițiile de trimitere la respectiva nomenclatură trebuie adoptate și modificate în funcție de evoluția necesităților tehnice. Listele autorităților contractante prevăzute de anexe trebuie, de asemenea, actualizate. Prin urmare, trebuie prevăzută o procedură de adoptare flexibilă și rapidă în acest scop. (49) Trebuie adoptate măsurile necesare de punere în aplicare a prezentei directive în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a procedurilor pentru exercitarea competențelor de punere în aplicare conferite Comisiei ( 18 ). (50) Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 1182/71 al Consiliului din 3 iunie 1971 privind stabilirea normelor care se aplică termenelor, datelor și expirării termenelor ( 19 ) trebuie să se aplice la calcularea termenelor prevăzute de prezenta directivă. (51) Prezenta directivă nu trebuie să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere și de aplicare a Directivelor 92/50/CEE, 93/36/CEE și 93/37/CEE, prevăzute de anexa XI, întrucât: ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:







CUPRINS TITLUL I Definiții și principii generale Articolul 1 — Definiții Articolul 2 — Principii de atribuire a contractelor Articolul 3 — Acordarea de drepturi speciale sau exclusive: clauza de nediscriminare TITLUL II Norme privind contractele de achiziții publice CAPITOLUL I Dispoziții generale Articolul 4 — Operatori economici Articolul 5 — Condiții referitoare la acordurile încheiate în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului Articolul 6 — Confidențialitatea CAPITOLUL II Domeniul de aplicare Secțiunea 1 – Praguri Articolul 7 — Valoarea pragurilor pentru contractele de achiziții publice Articolul 8 — Contracte subvenționate cu peste 50 % de autoritățile contractante Articolul 9 — Metode de calcul al valorii estimate a contractelor de achiziții publice, a acordurilor-cadru și a sistemelor dinamice de achiziție Secțiunea 2 – Situații speciale Articolul 10 — Contracte în domeniul apărării Articolul 11 — Contracte de achiziții publice și acorduri-cadru atribuite de organismele centrale de achiziție Secțiunea 3 – Excluderea unor contracte Articolul 12 — Contracte din sectorul apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale Articolul 13 — Excluderi speciale în domeniul telecomunicațiilor Articolul 14 — Contracte secrete sau care necesită măsuri speciale de siguranță Articolul 15 — Contracte atribuite în temeiul normelor internaționale Articolul 16 — Excluderi speciale Articolul 17 — Concesionări de servicii Articolul 18 — Contracte de servicii atribuite pe baza unui drept exclusiv Secțiunea 4 – Regim special Articolul 19 — Contracte rezervate CAPITOLUL III Regimul aplicabil contractelor de achiziții publice de servicii Articolul 20 — Contracte de servicii prevăzute de anexa II A Articolul 21 — Contracte de servicii prevăzute de anexa II B Articolul 22 — Contracte mixte de servicii prevăzute de anexa II A și de servicii prevăzute de anexa II B CAPITOLUL IV Norme speciale privind caietul de sarcini și documentele contractului Articolul 23 — Specificații tehnice Articolul 24 — Variante Articolul 25 — Subcontractarea Articolul 26 — Condiții de executare a contractului Articolul 27 — Obligații referitoare la impozite, protecția mediului, dispozițiile de protecție și condițiile de muncă CAPITOLUL V Proceduri Articolul 28 — Utilizarea procedurilor deschise, restrânse și de negociere, precum și a dialogului competitiv Articolul 29 — Dialogul competitiv Articolul 30 — Cazuri care justifică recurgerea la procedura de negociere prin publicarea unui anunț de participare Articolul 31 — Cazuri care justifică recurgerea la procedura de negociere fără publicarea unui anunț de participare Articolul 32 — Acorduri-cadru Articolul 33 — Sisteme dinamice de achiziție Articolul 34 — Contracte de achiziții publice de lucrări: norme speciale privind planurile de locuințe sociale CAPITOLUL VI Norme de publicitate și transparență Secțiunea 1 – Publicarea anunțurilor Articolul 35 — Anunțuri Articolul 36 — Forma și modalitățile de publicare a anunțurilor Articolul 37 — Publicarea neobligatorie Secțiunea 2 – Termene Articolul 38 — Termene de primire a cererilor de participare și a ofertelor Articolul 39 — Proceduri deschise: caiete de sarcini, documente și informații suplimentare Secțiunea 3 – Conținutul și mijloacele de transmitere a informațiilor Articolul 40 — Invitații de depunere a ofertelor, de participare la dialog sau negociere Articolul 41 — Informarea candidaților și ofertanților Secțiunea 4 – Comunicări Articolul 42 — Norme aplicabile comunicărilor Secțiunea 5 – Procese-verbale Articolul 43 — Conținutul proceselor-verbale CAPITOLUL VII Desfășurarea procedurii Secțiunea 1 – Dispoziții generale Articolul 44 — Verificarea respectării cerințelor și selecția participanților, atribuirea contractelor Secțiunea 2 – Criterii calitative de selecție Articolul 45 — Situația personală a candidatului sau a ofertantului Articolul 46 — Capacitatea de exercitare a activității profesionale Articolul 47 — Capacitate economică și financiară Articolul 48 — Capacități tehnice și profesionale Articolul 49 — Standarde de garantare a calității Articolul 50 — Standarde de gestionare a mediului Articolul 51 — Documente și informații suplimentare Articolul 52 — Liste oficiale ale operatorilor economici desemnați și certificarea de către organismele de drept public sau privat Secțiunea 3 – Atribuirea contractului Articolul 53 — Criterii de atribuire a contractelor Articolul 54 — Utilizarea licitațiilor electronice Articolul 55 — Oferte anormal de scăzute TITLUL III Norme în domeniul concesionării lucrărilor publice CAPITOLUL I Norme aplicabile concesionărilor de lucrări publice Articolul 56 — Domeniul de aplicare Articolul 57 — Excluderi din domeniul de aplicare Articolul 58 — Publicarea anunțului privind concesionările de lucrări publice Articolul 59 — Termene Articolul 60 — Subcontractarea Articolul 61 — Atribuirea de lucrări suplimentare concesionarului CAPITOLUL II Norme aplicabile contractelor atribuite de concesionarii care sunt autorități contractante Articolul 62 — Norme aplicabile CAPITOLUL III Norme aplicabile contractelor atribuite de concesionarii care nu sunt autorități contractante Articolul 63 — Norme de publicitate: prag și excepții Articolul 64 — Publicarea anunțului Articolul 65 — Termene pentru primirea cererilor de participare și pentru primirea ofertelor TITLUL IV Norme aplicabile concursurilor de soluții în domeniul serviciilor Articolul 66 — Dispoziții generale Articolul 67 — Domeniul de aplicare Articolul 68 — Excluderi din domeniul de aplicare Articolul 69 — Anunțuri Articolul 70 — Forma și modalitățile de publicare a anunțurilor privind concursurile Articolul 71 — Mijloace de comunicare Articolul 72 — Selectarea concurenților Articolul 73 — Compunerea juriului Articolul 74 — Decizia juriului TITLUL V Obligații statistice, competențe de aplicare și dispoziții finale Articolul 75 — Obligații statistice Articolul 76 — Conținutul raportului statistic Articolul 77 — Comitetul consultativ Articolul 78 — Revizuirea pragurilor Articolul 79 — Modificări Articolul 80 — Punerea în aplicare Articolul 81 — Mecanisme de control Articolul 82 — Abrogări Articolul 83 — Intrarea în vigoare Articolul 84 — Destinatari ANEXE Anexa I — Lista activităților prevăzute la articolul 1 alineatul (2) litera (b) Anexa II — Servicii prevăzute la articolul 1 alineatul (2) litera (d) Anexa II A Anexa II B Anexa III — Lista organismelor și a categoriilor de organisme de drept public prevăzute la articolul 1 alineatul (9) al doilea paragraf Anexa IV — Autorități guvernamentale centrale Anexa V — Lista produselor prevăzute la articolul 7, în ceea ce privește contractele atribuite de către autoritățile contractante în domeniul apărării Anexa VI — Definiții privind anumite specificații tehnice Anexa VII — Informații care trebuie incluse în anunțuri Anexa VII A — Informații care trebuie incluse în anunțurile de participare la achizițiile publice Anexa VII B — Informații care trebuie incluse în anunțurile de participare la concesionările de lucrări publice Anexa VII C — Informații care trebuie incluse în anunțurile de participare ale concesionarilor care nu sunt autorități contractante Anexa VII D — Informații care trebuie incluse în anunțurile de participare la concursurile de servicii Anexa VIII — Caracteristici privind publicarea Anexa IX — Registre Anexa IX A — Contracte de achiziții publice de lucrări Anexa IX B — Contracte de achiziții publice de bunuri Anexa IX C — Contracte de achiziții publice de servicii Anexa X — Cerințe privind echipamentele de primire pe cale electronică a ofertelor, a cererilor de participare sau a planurilor și proiectelor în cazul concursurilor Anexa XI — Termene de transpunere și aplicare (articolul 80) Anexa XII — Tabel de corespondență







TITLUL I

DEFINIȚII ȘI PRINCIPII GENERALE

Articolul 1

Definiții

(1) În sensul prezentei directive, se aplică definițiile prevăzute la alineatele (2)-(15).

(2)

(a) „Contractele de achiziții publice” sunt contracte cu titlu oneros, încheiate în scris între unul sau mai mulți operatori economici și una sau mai multe autorități contractante și care au ca obiect execuția de lucrări, furnizarea de produse sau prestarea de servicii în sensul prezentei directive.

(b) „Contractele de achiziții publice de lucrări” sunt contracte de achiziții publice, având ca obiect fie execuția, fie atât proiectarea, cât și execuția unor lucrări referitoare la una dintre activitățile menționate la anexa I sau a unei lucrări, fie realizarea, prin orice mijloace, a unei lucrări care să răspundă unor necesități precizate de autoritatea contractantă. O „lucrare” este rezultatul unui ansamblu de lucrări de construcție sau de lucrări publice destinată să îndeplinească ea însăși o funcție economică sau tehnică.

(c) „Contractele de achiziții publice de bunuri” sunt contracte de achiziții publice, altele decât cele prevăzute la litera (b), care au ca obiect achiziția de produse, cumpărarea lor în rate, închirierea sau leasingul, cu sau fără opțiune de cumpărare. Un contract de achiziții publice care are ca obiect furnizarea de produse și care acoperă, în mod accesoriu, lucrări de montaj și de instalare, este considerat „contract de achiziții publice de bunuri”.

(d) „Contractele de achiziții publice de servicii” sunt contracte de achiziții publice, altele decât contractele de achiziții publice de lucrări sau de bunuri, care au ca obiect prestarea de servicii prevăzute în anexa II. Un contract de achiziții publice care are ca obiect atât produse, cât și servicii prevăzute în anexa II este considerat „contract de achiziții publice de servicii”, în cazul în care valoarea serviciilor în cauză este mai mare decât valoarea produselor cuprinse în contract. Un contract de achiziții publice care are ca obiect servicii în înțelesul anexei II și care cuprinde numai incidental activități în înțelesul anexei I, în raport cu obiectul principal al contractului, este considerat contract de achiziții publice de servicii.

(3) „Concesionarea lucrărilor publice” este un contract care prezintă aceleași caracteristici ca un contract de achiziții publice de lucrări, cu excepția compensației pentru lucrările efectuate, care poate consta fie exclusiv în dreptul de exploatare a lucrării, fie în dreptul de exploatare și o plată.

(4) „Concesionarea serviciilor” este un contract care prezintă aceleași caracteristici ca un contract de achiziții publice de servicii, cu excepția compensației pentru serviciile prestate, care poate consta fie exclusiv în dreptul de exploatare a serviciilor, fie în dreptul de exploatare și o plată.

(5) Un „acord-cadru” este un acord încheiat între una sau mai multe autorități contractante și unul sau mai mulți operatori economici, având ca obiect stabilirea condițiilor pentru contractele care urmează să fie atribuite în decursul unei perioade determinate, în special în ceea ce privește prețurile și, după caz, cantitățile prevăzute.

(6) Un „sistem dinamic de achiziție” este un proces de achiziție, în întregime electronic, a bunurilor de uz curent, ale căror caracteristici, disponibile în general pe piață, îndeplinesc cerințele autorității contractante, fiind limitat în timp și deschis pe întreaga perioadă oricărui operator economic care îndeplinește criteriile de selecție și care depune o ofertă indicativă, conform caietului de sarcini.

(7) O „licitație electronică” este un proces repetitiv care implică un dispozitiv electronic de prezentare, în ordine descrescătoare, a noilor prețuri și a noilor valori referitoare la anumite elemente ale ofertelor, care intervin după o primă evaluare completă a ofertelor, permițând clasificarea lor pe baza unor metode automate de evaluare.

Prin urmare, unele contracte de servicii și de lucrări care au ca scop activități intelectuale, cum ar fi proiectarea de lucrări, nu pot face obiectul licitațiilor electronice.

(8) Termenii „executant de lucrări”, „furnizor” și „prestator de servicii” înseamnă orice persoană fizică sau juridică sau orice entitate publică sau grup de astfel persoane și/sau organisme care prezintă pe piață o ofertă de realizare a unor lucrări și opere, produse sau servicii.

Termenul „operator economic” se referă atât la noțiunea de executant de lucrări, cât și la noțiunile de furnizor și prestator de servicii. Acesta este utilizat exclusiv în scopul simplificării.

Operatorul economic care a depus o ofertă se numește „ofertant”. Cel care a solicitat o invitație de participare la o licitație restrânsă sau prin negociere sau la un dialog competitiv se numește „candidat”.

(9) „Autorități contractante” înseamnă statul, colectivitățile teritoriale, organismele de drept public și asociațiile formate din una sau mai multe din aceste colectivități sau unul sau mai multe organisme de drept public.

„Organism de drept public” înseamnă orice organism:

(a) constituit pentru a îndeplini în mod expres cerințe de interes general, de altă natură decât industrial sau comercial;

(b) care are personalitate juridică;

(c) a cărui activitate este finanțată în cea mai mare parte de stat, de colectivitățile teritoriale sau de alte organisme de drept public sau a cărui gestionare face obiectul controlului acestora din urmă sau al cărui consiliu de administrare, de conducere sau de supraveghere este alcătuit din membri desemnați în proporție de peste 50 % de către stat, de colectivitățile teritoriale sau de alte organisme de drept public.

Liste neexhaustive ale organismelor și ale categoriilor de organisme de drept public care îndeplinesc criteriile enumerate la paragraful al doilea literele (a), (b) și (c) sunt prezentate în anexa III. Statele membre informează periodic Comisia cu privire la modificările intervenite în listele acestora.

(10) Un „organism central de achiziție” este o autoritate contractantă care:

— achiziționează bunuri și servicii destinate autorităților contractante sau

— atribuie contracte de achiziții publice sau încheie acorduri-cadru de lucrări, de bunuri sau de servicii destinate autorităților contractante.

(11)

(a) „Licitațiile deschise” înseamnă procedurile în cadrul cărora orice operator economic interesat poate depune o ofertă;

(b) „Licitațiile restrânse” înseamnă procedurile la care orice operator economic poate solicita să participe și în cadrul cărora numai operatorii economici invitați de autoritățile contractante își pot depune ofertele;

(c) „Dialogul competitiv” este o procedură la care orice operator economic poate solicita să participe și în cadrul căreia autoritatea contractantă conduce un dialog cu candidații admiși la această procedură, în vederea dezvoltării uneia sau mai multor soluții capabile să răspundă necesităților și pe baza căreia sau cărora candidații selectați urmează să fie invitați să își depună ofertele. În sensul recurgerii la procedura prevăzută în primul paragraf, un contract de achiziții publice este considerat „deosebit de complex”, în cazul în care autoritatea contractantă: — nu este în măsură să definească, din motive obiective, în conformitate cu articolul 23 alineatul (3) litera (b), (c) sau (d), mijloacele tehnice care pot răspunde necesităților și obiectivelor sale și — nu este în măsură să stabilească, din motive obiective, natura juridică și financiară a unui proiect;

(d) „Proceduri negociate” înseamnă procedurile în cadrul cărora autoritățile contractante consultă operatorii economici cu privire la opțiunile lor și negociază condițiile contractuale cu unul sau mai mulți dintre ei;

(e) „Concursurile” înseamnă proceduri care permit autorității contractante să achiziționeze, în special în domeniul amenajării teritoriului, al urbanismului, al arhitecturii și ingineriei sau al prelucrării datelor, un plan sau un proiect selectat de un juriu după lansarea sa în competiție, cu sau fără atribuirea de premii.

(12) Termenii „scris(ă)” sau „în scris” înseamnă orice ansamblu de cuvinte sau cifre care poate fi citit, reprodus și apoi comunicat. Ansamblul poate include informații transmise și stocate prin mijloace electronice.

(13) Un „mijloc electronic” înseamnă un mijloc care utilizează echipamente electronice de prelucrare (inclusiv compresia digitală) și stocare a datelor, care sunt difuzate, transmise și recepționate prin cablu, prin radio, prin mijloace optice sau prin alte mijloace electromagnetice.

(14) „Vocabularul comun privind achizițiile publice” (Common Procurement Vocabulary, CPV) desemnează nomenclatura de referință aplicabilă contractelor de achiziții publice, adoptată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2195/2002, asigurând totodată echivalența cu celelalte nomenclaturi existente.

În cazul unor diferențe de interpretare în ceea ce privește domeniul de aplicare a prezentei directive, datorită unor eventuale divergențe între nomenclatura CPV și nomenclatorul NACE prevăzută în anexa I sau între nomenclatura CPV și nomenclatura CPC (versiunea provizorie) prevăzută în anexa II, nomenclatorul NACE și, respectiv, nomenclatura CPC sunt prioritare.

(15) În sensul articolului 13, al articolului 57 litera (a) și al articolului 68 litera (b), se înțelege prin:

(a) „rețea publică de telecomunicații” – infrastructura publică de telecomunicații care permite trimiterea de semnale între puncte terminus definite ale rețelei prin cablu, prin microunde, prin mijloace optice sau prin alte mijloace electromagnetice;

(b) „punct terminus al rețelei” – ansamblul de conexiuni fizice și specificații tehnice de acces care fac parte din rețeaua publică de telecomunicații și sunt necesare pentru a avea acces la respectiva rețea publică și pentru a comunica în mod eficient prin intermediul său;

(c) „servicii publice de telecomunicații” – serviciile de telecomunicații furnizate de una sau mai multe entități de telecomunicații desemnate în mod special de statele membre;

(d) „servicii de telecomunicații” – serviciile care constau, integral sau parțial, în transmisia și transmiterea de semnale în rețeaua publică de telecomunicații prin procedee de telecomunicații, cu excepția radiodifuziunii și televiziunii.

Articolul 2

Principii de atribuire a contractelor

Autoritățile contractante tratează operatorii economici în mod egal și fără discriminare și acționează potrivit principiului transparenței.

Articolul 3

Acordarea de drepturi speciale sau exclusive: clauza de nediscriminare

În cazul în care o autoritate contractantă acordă unei entități, alta decât o autoritate contractantă, drepturi speciale sau exclusive de exercitare a unei activități de servicii publice, actul prin care se acordă acest drept prevede că entitatea în cauză trebuie să respecte, în ceea ce privește contractele de bunuri pe care le încheie cu terții în cadrul activității în cauză, principiul nediscriminării pe motiv de cetățenie sau naționalitate.







TITLUL II

NORME PRIVIND CONTRACTELE DE ACHIZIȚII PUBLICE







CAPITOLUL I

Dispoziții generale

Articolul 4

Operatori economici

(1) Candidații sau ofertanții care, în temeiul legislației statului membru în care sunt stabiliți, au dreptul să presteze serviciul în cauză, nu pot fi respinși numai pe motiv că, în temeiul legislației statului membru în care se atribuie contractul, sunt obligați să fie persoane fizice, fie persoane juridice.

Cu toate acestea, pentru contractele de achiziții publice de servicii și de lucrări, precum și pentru contractele de achiziții publice de bunuri care implică, în plus, servicii și lucrări de montaj și de instalații, persoanele juridice pot fi obligate să indice, în cadrul ofertelor sau cererilor lor de participare, numele și calificările profesionale ale persoanelor responsabile cu executarea prestației în cauză.

(2) Grupurile de operatori economici pot depune oferte sau se pot prezenta în calitate de candidați. Pentru depunerea unei oferte sau a unei cereri de participare, autoritățile contractante nu pot impune ca grupurile de operatori economici să aibă o anumită formă juridică, dar grupul selectat poate fi constrâns să dobândească o anumită formă juridică în cazul în care i s-a atribuit contractul, în măsura în care această transformare este necesară în scopul bunei executări a contractului.

Articolul 5

Condiții referitoare la acordurile încheiate în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului

În scopul atribuirii unui contract de achiziții publice de către autoritățile contractante, statele membre aplică în relațiile lor condiții la fel de favorabile ca cele pe care le aplică operatorilor economici din țările terțe în temeiul acordului privind contractele de achiziții publice încheiat în cadrul negocierilor multilaterale ale Rundei Uruguay (denumit în continuare „acordul”). În acest scop, statele membre se consultă cu privire la măsurile pe care urmează să le ia în scopul punerii în aplicare a acordului, în cadrul Comitetului consultativ pentru achiziții publice prevăzut la articolul 77.

Articolul 6

Confidențialitatea

Fără a aduce atingere dispozițiilor prezentei directive, în special celor privind obligațiile în materie de publicitate a contractelor atribuite și de informare în legătură cu candidații și ofertanții, prevăzute la articolul 35 alineatul (4) și la articolul 41 și, în conformitate cu dreptul intern căruia i se supune autoritatea contractantă, aceasta din urmă nu divulgă informațiile comunicate de operatorii economici cu titlu confidențial; respectivele informații cuprind în special secrete tehnice sau comerciale și aspectele confidențiale ale ofertelor.







CAPITOLUL II

Domeniul de aplicare







Secțiunea 1

Praguri

Articolul 7

Valoarea pragurilor pentru contractele de achiziții publice

Prezenta directivă se aplică contractelor de achiziții publice care nu sunt excluse în temeiul exceptărilor prevăzute la articolele 10 și 11 și articolele 12-18 și a căror valoare estimată, fără taxa pe valoarea adăugată (TVA), este egală sau mai mare decât următoarele praguri:

(a) ►M4 137 000 EUR ◄ , pentru contractele de achiziții publice de bunuri și de servicii, altele decât cele prevăzute la litera (b) a treia liniuță, atribuite de autoritățile contractante care sunt autorități guvernamentale centrale enumerate de anexa IV; în ceea ce privește contractele de achiziții publice de bunuri atribuite de autoritățile contractante care își desfășoară activitatea în domeniul apărării, prezenta dispoziție nu se aplică decât pentru contractele pentru produsele menționate la anexa V;

(b) ►M4 211 000 EUR ◄ : — pentru contractele de achiziții publice de bunuri și de servicii atribuite de autoritățile contractante, altele decât cele prevăzute la anexa IV; — pentru contractele de achiziții publice de bunuri atribuite de autoritățile contractante menționate la anexa IV care își desfășoară activitatea în domeniul apărării, în cazul în care respectivele contracte se referă la produse care nu sunt menționate la anexa V; — pentru contractele de achiziții publice atribuite de o autoritate contractantă care au ca obiect servicii din categoria 8 din anexa II A, servicii de telecomunicații din categoria 5 ale căror poziții din CVP sunt echivalente cu numerele de referință CPC 7524, 7525 și 7526 și servicii menționate la anexa II B;

(c) ►M4 5 278 000 EUR ◄ , pentru contractele de achiziții publice de lucrări.

Articolul 8

Contracte subvenționate cu peste 50 % de autoritățile contractante

Prezenta directivă se aplică în cazul atribuirii:

(a) contractelor subvenționate direct cu peste 50 % de autoritățile contractante și a căror valoare estimată, fără TVA, este egală cu sau mai mare de ►M4 5 278 000 EUR ◄ : — în cazul în care respectivele contracte se referă la activități de lucrări publice în sensul anexei I; — în cazul în care respectivele contracte se referă la lucrări de construcție pentru spitale, echipamente sportive, recreative și de agrement, construcții școlare și universitare și construcții cu destinație administrativă;

(b) contractelor de servicii subvenționate direct cu peste 50 % de autoritățile contractante și a căror valoare estimată, fără TVA, este egală cu sau mai mare de ►M4 211 000 EUR ◄ , în cazul în care respectivele contracte implică un contract de lucrări în sensul literei (a).

Statele membre iau măsurile necesare pentru ca autoritățile contractante care acordă respectivele subvenții să asigure respectarea prezentei directive, în cazul în care contractele sunt atribuite de una sau mai multe entități, altele decât ele însele, sau respectă prezenta directivă, în cazul în care atribuie ele însele contractele pentru și în numele celorlalte autorități.

Articolul 9

Metode de calcul al valorii estimate a contractelor de achiziții publice, a acordurilor-cadru și a sistemelor dinamice de achiziție

(1) Calcularea valorii estimate a unui contract de achiziții publice se bazează pe valoarea totală de plată, fără TVA, estimată de autoritatea contractantă. Acest calcul ține seama de valoarea totală estimată, inclusiv de orice formă de opțiune posibilă și de eventualele reînnoiri ale contractului.

În cazul în care prevede prime sau plăți în beneficiul candidaților sau ofertanților, autoritatea contractantă ține seama de acestea la calcularea valorii estimate a contractului.

(2) Estimarea trebuie să fie valabilă în momentul expedierii anunțului de participare, prevăzut la articolul 35 alineatul (2) sau, în cazul în care un astfel de anunț nu este necesar, în momentul în care autoritatea contractantă inițiază procedura de atribuire a contractului.

(3) Nici un proiect de lucrări și nici un proiect de achiziții cu scopul obținerii unei anumite cantități de bunuri și de servicii nu poate fi împărțit în vederea sustragerii de la aplicarea dispozițiilor prezentei directive.

(4) Pentru contractele de achiziții publice de lucrări, la calcularea valorii estimate se ține seama de valoarea lucrărilor, precum și de valoarea totală estimată a bunurilor necesare pentru execuția lucrărilor și puse la dispoziția executantului de lucrări de către autoritățile contractante.

(5)

(a) În cazul în care o lucrare preconizată sau un proiect de achiziții de servicii poate duce la atribuirea simultană a contractelor sub formă de loturi separate, se ține seama de valoarea globală estimată a totalității respectivelor loturi. În cazul în care valoarea cumulată a loturilor este egală cu sau mai mare decât pragul prevăzut la articolul 7, prezenta directivă se aplică la atribuirea fiecărui lot. Cu toate acestea, autoritățile contractante pot deroga de la o astfel de aplicare în cazul loturilor a căror valoare estimată, fără TVA, este mai mică de 80 000 EUR pentru servicii și 1 milion EUR pentru lucrări, cu condiția ca valoarea cumulată a respectivelor loturi să nu depășească 20 % din valoarea cumulată a tuturor loturilor;

(b) în cazul în care un proiect de achiziții de bunuri omogene poate duce la atribuirea simultană a contractelor sub formă de loturi separate, se ține seama de valoarea estimată a tuturor loturilor în temeiul articolului 7 literele (a) și (b). În cazul în care valoarea cumulată a loturilor este egală cu sau mai mare decât pragul prevăzut la articolul 7, prezenta directivă se aplică la atribuirea fiecărui lot. Cu toate acestea, autoritățile contractante pot deroga de la o astfel de aplicare în cazul loturilor a căror valoare estimată, fără TVA, este mai mică de 80 000 EUR, cu condiția ca valoarea cumulată a respectivelor loturi să nu depășească 20 % din valoarea cumulată a tuturor loturilor.

(6) Pentru contractele de achiziții publice de bunuri care au ca obiect leasingul, locațiunea sau cumpărarea cu plata în rate de produse, valoarea care trebuie luată în considerare ca bază de calcul a valorii estimate a contractului este următoarea:

(a) în cazul contractelor de achiziții publice pe perioadă determinată, în cazul în care durata este de maximum 12 luni inclusiv, valoarea totală estimată pentru durata contractului sau, în măsura în care durata contractului este mai mare de 12 luni, valoarea totală care include valoarea estimată a valorii reziduale;

(b) în cazul contractelor de achiziții publice pe perioadă nedeterminată sau în cazul în care durata contractelor nu poate fi determinată, valoarea lunară, înmulțită cu 48.

(7) În cazul contractelor de achiziții publice de bunuri sau de servicii caracterizate prin regularitate sau destinate să fie reînnoite în decursul unei anumite perioade, se consideră ca bază de calcul a valorii estimate a contractului:

(a) fie valoarea reală globală a contractelor succesive analoge, atribuite în decursul celor 12 luni anterioare sau din exercițiul anterior, corectată, în cazul în care este posibil, pentru a ține seama de modificările de cantitate sau de valoare posibil să apară în decursul celor 12 luni de după contractul inițial;

(b) fie valoarea estimată globală a contractelor succesive atribuite în decursul celor 12 luni de la prima livrare sau pe perioada exercițiului, în măsura în care acesta depășește 12 luni.

Alegerea metodei folosite pentru a determina valoarea estimată a contractului public nu se poate face cu intenția excluderii din domeniul de aplicare a prezentei directive.

(8) În cazul contractelor de achiziții publice de servicii, valoarea de care se ține seama ca bază de calcul a valorii estimate a contractului este, după caz, următoarea:

(a) pentru următoarele tipuri de servicii: (i) servicii de asigurări: prima plătibilă și celelalte metode de remunerare; (ii) servicii bancare și alte servicii financiare: onorariile, comisioanele, dobânzile și alte metode de remunerare; (iii) contracte de proiectare: onorarii, comisioane plătibile și alte metode de remunerare.

(b) Pentru contractele de achiziții publice care nu indică un preț total: (i) în cazul contractelor pe perioadă determinată, în măsura în care aceasta este egală sau mai mică de 48 luni: valoarea totală estimată pentru întreaga perioadă; (ii) în cazul contractelor pe perioadă nedeterminată sau mai mare de 48 de luni: valoarea lunară înmulțită cu 48.

(9) În cazul acordurilor-cadru și al sistemelor dinamice de achiziție, valoarea care trebuie luată în considerare este valoarea maximă estimată, fără TVA, a tuturor contractelor previzibile în decursul perioadei totale de aplicare a acordului-cadru sau a sistemului dinamic de achiziție.







Secțiunea 2

Situații speciale

Articolul 10

Contracte în domeniul apărării

Prezenta directivă se aplică contractelor de achiziții publice atribuite de autoritățile contractante în domeniul apărării, sub rezerva articolului 296 din tratat.

Articolul 11

Contracte de achiziții publice și acorduri-cadru atribuite de organismele centrale de achiziție

(1) Statele membre pot prevedea posibilitatea autorităților contractante de a achiziționa lucrări, bunuri și servicii prin intermediul organismelor centrale de achiziție.

(2) Se consideră că autoritățile contractante care achiziționează lucrări, bunuri și servicii prin intermediul unui organism central de achiziție, în cazurile prevăzute la articolul 1 alineatul (10), au respectat dispozițiile prezentei directive în măsura în care și respectivul organism central de achiziție le-a respectat.







Secțiunea 3

Excluderea unor contracte

Articolul 12

Contracte din sectorul apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale

Prezenta directivă nu se aplică în cazul contractelor de achiziții publice care, în cadrul Directivei 2004/17/CE, sunt atribuite de autorități contractante care desfășoară una sau mai multe din activitățile prevăzute la articolele 3-7 din directiva menționată anterior și sunt atribuite pentru respectivele activități, nici contractelor de achiziții publice care sunt excluse din domeniul de aplicare a respectivei directive în temeiul articolului 5 alineatul (2) și articolelor 19, 26 și 30 din aceeași directivă.

Cu toate acestea, prezenta directivă continuă să se aplice contractelor de achiziții publice care sunt atribuite de autorități contractante care desfășoară una sau mai multe din activitățile menționate la articolul 6 din Directiva 2004/17/CE și care sunt atribuite pentru respectivele activități, atâta timp cât statul membru în cauză profită de opțiunea prevăzută la articolul 71 din directiva menționată anterior pentru a-i amâna punerea în aplicare.

Articolul 13

Excluderi speciale în domeniul telecomunicațiilor

Prezenta directivă nu se aplică contractelor de achiziții publice în urma cărora autoritățile contractante pot pune la dispoziție sau pot exploata rețelele publice de telecomunicații sau pot furniza publicului unul sau mai multe servicii de telecomunicații.

Articolul 14

Contracte secrete sau care necesită măsuri speciale de siguranță

Prezenta directivă nu se aplică contractelor de achiziții publice, în cazurile în care acestea sunt declarate secrete, executarea lor trebuie însoțită de măsuri speciale de siguranță, în conformitate cu actele cu putere de lege și actele administrative în vigoare în statul membru în cauză, sau protejarea intereselor esențiale ale respectivului stat membru impune acest lucru.

Articolul 15

Contracte atribuite în temeiul normelor internaționale

Prezenta directivă nu se aplică contractelor de achiziții publice reglementate de norme procedurale diferite și atribuite:

(a) în temeiul unui acord internațional încheiat, în conformitate cu tratatul, între un stat membru și una sau mai multe țări terțe privind bunurile sau lucrările necesare realizării sau exploatării în comun a unei lucrări de către statele semnatare sau serviciile necesare realizării sau exploatării în comun a unui proiect de către statele semnatare; toate acordurile sunt comunicate Comisiei, care poate consulta Comitetul consultativ cu privire la contractele de achiziții publice prevăzute în articolul 77;

(b) în temeiul unui acord internațional referitor la staționarea trupelor și privind angajamentele unui stat membru sau ale unei țări terțe;

(c) în temeiul procedurii specifice a unei organizații internaționale.

Articolul 16

Excluderi speciale

Prezenta directivă nu se aplică contractelor de achiziții publice de servicii:

(a) care au ca obiect achiziția sau locațiunea, prin orice mijloace financiare, de terenuri, de construcții existente sau de alte bunuri imobile sau referitoare la drepturile asupra respectivelor bunuri; cu toate acestea, contractele de servicii financiare încheiate în paralel, înainte sau simultan cu contractul de achiziție sau de închiriere, indiferent de formă, sunt reglementate de prezenta directivă;

(b) care au ca obiect achiziția, dezvoltarea, producția sau coproducția de programe destinate difuzării de către organele de radiodifuziune și privind timpii de emisie;

(c) care au ca obiect servicii de arbitraj și de conciliere;

(d) care au ca obiect servicii financiare referitoare la emisiunea, cumpărarea, vânzarea și transferul de titluri sau de alte instrumente financiare, în special operațiunile de strângere de bani sau de capital ale autorităților contractante, precum și servicii furnizate de băncile centrale;

(e) care au ca obiect contractele de muncă;

(f) care au ca obiect servicii de cercetare și de dezvoltare, altele decât cele ale căror beneficii revin exclusiv autorităților contractante pentru uz propriu în cadrul propriilor activități, cu condiția ca serviciul prestat să fie integral remunerat de către autoritatea contractantă.

Articolul 17

Concesionări de servicii

Fără a aduce atingere punerii în aplicare a dispozițiilor prevăzute la articolul 3, prezenta directivă nu se aplică în cazul concesionărilor de servicii definite la articolul 1 alineatul (4).

Articolul 18

Contracte de servicii atribuite pe baza unui drept exclusiv

Prezenta directivă nu se aplică contractelor de achiziții publice atribuite de o autoritate contractantă unei alte autorități contractante sau unei asocieri de autorități contractante pe baza unui drept exclusiv de care acestea dispun în temeiul actelor cu putere de lege și actelor administrative publicate, cu condiția ca respectivele acte să fie compatibile cu tratatul.







Secțiunea 4

Regim special

Articolul 19

Contracte rezervate

Statele membre pot rezerva dreptul de participare la procedurile de atribuire a contractelor de achiziții publice atelierelor protejate sau pot rezerva executarea contractelor în cadrul programelor de ocupare protejate, în cazul în care majoritatea lucrătorilor implicați sunt persoane cu handicap care, din cauza naturii sau gravității deficiențelor, nu pot desfășura o activitate profesională în condiții normale.

În anunțul de participare se menționează prezenta dispoziție.







CAPITOLUL III

Regimul aplicabil contractelor de achiziții publice de servicii

Articolul 20

Contracte de servicii prevăzute de anexa II A

Contractele care au ca obiect serviciile prevăzute de anexa II A se atribuie în conformitate cu articolele 23-55.

Articolul 21

Contracte de servicii prevăzute de anexa II B

Atribuirea contractelor care au ca obiect serviciile prevăzute în anexa II B se realizează exclusiv în conformitate cu articolul 23 și articolul 35 alineatul (4).

Articolul 22

Contracte mixte de servicii prevăzute de anexa II A și de servicii prevăzute de anexa II B

Contractele care au ca obiect atât servicii prevăzute de anexa II A, cât și servicii prevăzute de anexa II B se atribuie în conformitate cu articolele 23-55, în cazul în care valoarea serviciilor menționate de anexa II A este mai mare decât cea a serviciilor menționate de anexa II B. În caz contrar, contractul se atribuie în conformitate cu articolul 23 și articolul 35 alineatul (4).







CAPITOLUL IV

Norme speciale privind caietul de sarcini și documentele contractului

Articolul 23

Specificații tehnice

(1) Specificațiile tehnice definite de anexa VI punctul 1 sunt menționate în documentele contractului, precum anunțurile de participare, caietul de sarcini sau documentele suplimentare. Ori de câte ori este posibil, respectivele specificații tehnice trebuie stabilite astfel încât să țină seama de criteriile de accesibilitate pentru persoanele cu handicap sau proiectarea pentru toți utilizatorii.

(2) Specificațiile tehnice trebuie să permită accesul egal al ofertanților și să nu aibă ca efect impunerea unor obstacole nejustificate în calea concurenței în ceea ce privește lansarea procedurilor de achiziții publice.

(3) Fără a aduce atingere normelor tehnice obligatorii de drept intern, în măsura în care sunt compatibile cu dreptul comunitar, specificațiile tehnice sunt formulate:

(a) fie prin trimitere la specificațiile tehnice definite de anexa VI și, în ordinea preferințelor, la standardele naționale care transpun standardele europene, la acordurile tehnice europene, la specificațiile tehnice comune, la standardele internaționale sau la alte sisteme tehnice de referință stabilite de organismele europene de standardizare sau, în cazul în care acestea nu există, la standardele naționale, la acordurile tehnice naționale sau la specificațiile tehnice naționale în materie de proiectare, calcul și execuție a lucrărilor, precum și de utilizare a produselor. Fiecare trimitere este însoțită de mențiunea „sau echivalent”;

(b) fie în termeni de performanțe sau de cerințe funcționale; acestea pot include caracteristici de mediu. Cu toate acestea, specificațiile tehnice trebuie să fie suficient de exacte pentru ca ofertanții să poată determina obiectul contractului și pentru ca autoritățile contractante să poată atribui contractul;

(c) fie în termeni de performanțe sau de cerințe funcționale, prevăzute la litera (b), făcând trimitere la specificațiile menționate la litera (a) ca mijloc de prezumție a conformității cu respectivele performanțe sau cerințe funcționale;

(d) fie prin trimitere la specificațiile prevăzute la litera (a), pentru anumite caracteristici, și la performanțele sau cerințele funcționale prevăzute la litera (b), pentru alte caracteristici.

(4) În cazul în care se folosesc de posibilitatea de a face trimitere la specificațiile prevăzute la alineatul (3) litera (a), autoritățile contractante nu pot respinge o ofertă pe motiv că produsele sau serviciile oferite nu sunt conforme cu specificațiile la care au făcut trimitere, dacă ofertantul dovedește în oferta sa, într-un mod care să răspundă cerințelor autorității contractante, prin orice mijloace adecvate, că soluțiile pe care le propune îndeplinesc în mod echivalent cerințele definite în specificațiile tehnice.

Prin mijloc adecvat se poate înțelege un dosar tehnic emis de producător sau un raport de testare emis de un organism recunoscut.

(5) În cazul în care se folosesc de posibilitatea, prevăzută în alineatul (3), de a stabili performanțe sau cerințe funcționale de îndeplinit, autoritățile contractante nu pot respinge o ofertă de lucrări, de produse sau de servicii conforme cu un standard național care transpune un standard european, cu un acord tehnic european, cu o specificație tehnică comună, cu un standard internațional sau cu un sistem tehnic de referință elaborat de un organism european de standardizare, dacă aceste specificații se referă la performanțele sau cerințele funcționale pe care le-au impus.

În oferta sa, ofertantul trebuie să dovedească, într-un mod care să răspundă cerințelor autorității contractante și prin orice mijloace adecvate, că lucrările, produsele sau serviciile conforme cu standardul răspund performanțelor sau cerințelor funcționale ale autorității contractante.

Prin mijloc adecvat se poate înțelege un dosar tehnic emis de producător sau un raport de testare emis de un organism recunoscut.

(6) În cazul în care prevăd caracteristici de mediu în termeni de performanțe sau de cerințe funcționale, astfel cum sunt menționate la alineatul (3) litera (b), autoritățile contractante pot utiliza specificațiile detaliate sau, dacă este necesar, părți din acestea, conform etichetelor ecologice europene sau (multi)naționale sau conform oricăror alte etichete ecologice, cu condiția ca:

— respectivele specificații să fie adecvate astfel încât să definească caracteristicile bunurilor sau serviciilor care fac obiectul contractului;

— cerințele etichetei să fie elaborate pe baza unor informații științifice;

— etichetele ecologice să fie adoptate printr-o procedură la care să poată participa toate părțile implicate, precum organismele guvernamentale, consumatorii, producătorii, distribuitorii și organizațiile de mediu;

— specificațiile să fie accesibile tuturor părților interesate.

Autoritățile contractante pot preciza că produsele sau serviciile care prezintă etichete ecologice sunt considerate ca respectând specificațiile tehnice definite în caietul de sarcini; autoritățile contractante trebuie să accepte orice alte mijloace de probă adecvate, cum ar fi un dosar tehnic emis de producător sau un raport de testare emis de un organism recunoscut.

(7) În sensul prezentului articol, se înțelege prin „organisme recunoscute” – laboratoarele de testare și de calibrare, organismele de inspecție și de certificare care sunt conforme cu standardele europene aplicabile.

Autoritățile contractante acceptă certificatele emise de organismele recunoscute din alte state membre.

(8) Cu excepția cazului în care sunt justificate de obiectul contractului, specificațiile tehnice nu pot preciza o producție determinată, o origine determinată sau un procedeu determinat, și nici nu se pot referi la o marcă comercială, la un brevet, la un tip, la o origine sau la o producție determinată, care ar avea ca efect favorizarea sau eliminarea anumitor întreprinderi sau produse. Această mențiune sau referire este autorizată, cu titlu excepțional, în cazul în care nu este posibilă o descriere suficient de exactă și de inteligibilă a obiectului contractului, în conformitate cu alineatele 3 și 4; o astfel de mențiune sau referire este însoțită de cuvintele „sau echivalent”.

Articolul 24

Variante

(1) În cazul în care criteriul de atribuire este cel al ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, autoritățile contractante pot autoriza ofertanții să prezinte variante.

(2) Autoritățile contractante precizează în anunțul de participare dacă autorizează sau nu variantele; variantele nu pot fi autorizate în lipsa acestei mențiuni.

(3) Autoritățile contractante care autorizează variantele menționează în caietul de sarcini cerințele minime pe care trebuie să le respecte acestea, precum și cerințele de prezentare.

(4) Autoritățile contractante iau în considerare numai variantele care îndeplinesc cerințele minime impuse.

În cazul procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de bunuri sau de servicii, autoritățile contractante care au autorizat variante nu pot respinge o variantă din simplul motiv că ar conduce, în cazul în care ar fi selectată, fie la un contract de achiziții publice de servicii în locul unui contract de achiziții publice de bunuri, fie la un contract de achiziții publice de bunuri în locul unui contract de achiziții publice de servicii.

Articolul 25

Subcontractarea

În caietul de sarcini, autoritatea contractantă poate solicita sau poate fi obligată de un stat membru să solicite ofertantului să indice, în oferta sa, partea din contract pe care intenționează să o subcontracteze unor terți, precum și subcontractanții propuși.

Această precizare nu aduce atingere aspectului responsabilității operatorului economic principal.

Articolul 26

Condiții de executare a contractului

Autoritățile contractante pot prevedea condiții speciale privind executarea contractului, cu condiția să fie compatibile cu dreptul comunitar și să fie menționate în anunțul de participare sau în caietul de sarcini. Condițiile de executare a unui contract se pot referi, în special, la aspecte sociale și de mediu.

Articolul 27

Obligații referitoare la impozite, protecția mediului, dispozițiile de protecție și condițiile de muncă

(1) Autoritatea contractantă poate indica sau poate fi obligată de un stat membru să indice în caietul de sarcini organismul sau organismele de la care candidații sau ofertanții pot obține informații pertinente privind obligațiile referitoare la impozite, protecția mediului, dispozițiile de protecție și condițiile de muncă în vigoare în statul membru, în regiunea sau în localitatea în care urmează să fie realizate lucrările sau serviciile și care se vor aplica lucrărilor efectuate pe șantier sau serviciilor furnizate în decursul perioadei de executare a contractului.

(2) Autoritatea contractantă care furnizează informațiile prevăzute la alineatul (1) solicită ofertanților sau candidaților la procedurile de atribuire a contractelor de achiziții publice să menționeze că, la elaborarea ofertei, au ținut seama de obligațiile referitoare la dispozițiile privind protecția și condițiile de muncă în vigoare în locul în care urmează să fie realizate lucrările sau serviciile.

Primul paragraf nu aduce atingere punerii în aplicare a dispozițiilor articolului 55 privind verificarea ofertelor anormal de scăzute.







CAPITOLUL V

Proceduri

Articolul 28

Utilizarea procedurilor deschise, restrânse și de negociare, precum și a dialogului competitiv

Pentru atribuirea contractelor de achiziții publice, autoritățile contractante aplică proceduri de drept intern, adaptate în sensul prezentei directive.

Autoritățile contractante atribuie contractele de achiziții publice prin procedură deschisă sau procedură restrânsă. În situațiile speciale prevăzute în mod expres la articolul 29, autoritățile contractante pot atribui contractele de achiziții publice prin dialog competitiv. În cazurile și situațiile speciale prevăzute în mod expres la articolele 30 și 31, pot recurge la o procedură de negociere, cu sau fără publicarea unui anunț de participare.

Articolul 29

Dialogul competitiv

(1) În cazul în care un contract este deosebit de complex, statele membre pot prevedea posibilitatea ca autoritatea contractantă, în măsura în care consideră că aplicarea unei proceduri deschise sau restrânse nu permite atribuirea contractului, să poată recurge la dialogul competitiv în conformitate cu prezentul articol.

Atribuirea contractului de achiziții publice se face exclusiv pe baza criteriului de atribuire ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic.

(2) Autoritățile contractante publică un anunț de participare în care își fac cunoscute necesitățile și cerințele, pe care le definesc în același anunț și într-un document descriptiv.

(3) Autoritățile contractante deschid, cu candidații selectați în conformitate cu dispozițiile aplicabile prevăzute la articolele 44-52, un dialog competitiv al cărui obiect este identificarea și definirea mijloacelor celor mai potrivite care să răspundă necesităților lor. În decursul acestui dialog, pot discuta cu candidații selectați toate aspectele contractului.

În cadrul dialogului, autoritățile contractante asigură egalitate de tratament pentru fiecare ofertant. În special, autoritățile contractante nu prezintă, în mod discriminatoriu, informații care pot avantaja anumiți ofertanți în raport cu ceilalți.

Autoritățile contractante nu pot dezvălui celorlalți participanți soluțiile propuse sau alte informații confidențiale comunicate de un candidat care participă la dialog, fără acordul acestuia.

(4) Autoritățile contractante pot prevedea ca procedura să se desfășoare în etape succesive, pentru a reduce numărul de soluții care trebuie discutate în etapa de dialog, aplicând criteriile de atribuire menționate în anunțul de participare sau în documentul descriptiv. Recursul la această opțiune se menționează în anunțul de participare sau documentul descriptiv.

(5) Autoritățile contractante continuă dialogul până când sunt în măsură să identifice soluția sau soluțiile, după caz după ce le-au comparat, care pot răspunde necesităților lor.

(6) După ce au declarat încheierea dialogului și după ce au informat participanții, autoritățile contractante îi invită să prezinte ofertele finale pe baza soluției sau soluțiilor prezentate și specificate în cursul dialogului. Ofertele trebuie să cuprindă toate elementele solicitate și necesare pentru realizarea proiectului.

Ofertele pot fi clarificate, precizate și perfecționate la cererea autorității contractante. Totodată, precizările, clarificările, perfecționările sau informațiile suplimentare nu pot avea ca efect modificarea elementelor de bază ale ofertei sau ale cererii de ofertă, ale căror variații pot denatura concurența sau pot avea un efect discriminatoriu.

(7) Autoritățile contractante evaluează ofertele primite în funcție de criteriile de atribuire stabilite în anunțul de participare sau în documentul descriptiv și aleg oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic, în conformitate cu articolul 53.

La cererea autorității contractante, ofertantul identificat ca având oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic poate fi invitat să clarifice unele aspecte din oferta sa sau să confirme angajamentele prezentate în ofertă, cu condiția ca acest lucru să nu ducă la modificarea unor elemente importante ale ofertei sau ale cererii de ofertă, la denaturarea concurenței sau la situații discriminatorii.

(8) Autoritățile contractante pot prevedea prețuri sau plăți pentru participanții la dialog.

Articolul 30

Cazuri care justifică recurgerea la procedura de negociere prin publicarea unui anunț de participare

(1) Autoritățile contractante pot atribui contracte de achiziții publice printr-o procedură de negociere, după publicarea unui anunț de participare, în următoarele cazuri:

(a) în cazul unor oferte neregulate sau în cazul depunerii unor oferte inacceptabile în temeiul dispozițiilor de drept intern compatibile cu articolele 4, 24, 25, 27 și articolele din capitolul VII, depuse ca răspuns la o procedură deschisă sau restrânsă sau la un dialog competitiv, în cazul în care condițiile inițiale ale contractului nu sunt modificate în mod substanțial. Autoritățile contractante pot opta să nu publice un anunț de participare în cazul în care includ în procedura de negociere toți ofertanții și numai ofertanții care îndeplinesc criteriile prevăzute la articolele 45-52 și care au depus, cu ocazia procedurii deschise sau restrânse anterioare sau a dialogului competitiv anterior, oferte conforme cu cerințele formale ale procedurii de atribuire;

(b) în cazuri excepționale, în cazul în care este vorba de lucrări, de bunuri sau de servicii a căror natură sau ale căror riscuri nu permit stabilirea prealabilă și globală a prețurilor;

(c) în domeniul serviciilor, în special în sensul categoriei 6 din anexa II A, și al prestațiilor intelectuale, precum proiectarea de lucrări, în măsura în care, datorită naturii serviciilor care urmează să fie prestate, specificațiile contractului nu pot fi stabilite suficient de exact pentru a permite atribuirea contractului prin selectarea ofertei celei mai avantajoase, conform normelor privind procedura deschisă sau procedura restrânsă;

(d) în cazul contractelor de achiziții publice de lucrări, pentru lucrările care sunt realizate exclusiv în vederea cercetării, experimentării sau dezvoltării, și nu pentru a asigura un profit sau pentru a acoperi costurile de cercetare și de dezvoltare.

(2) În cazurile prevăzute la alineatul (1), autoritățile contractante negociază cu ofertanții ofertele depuse de aceștia, pentru a le adapta la cerințele exprimate în anunțul de participare, în caietul de sarcini și în eventualele documente suplimentare, și pentru a găsi oferta cea mai avantajoasă în conformitate cu articolul 53 alineatul (1).

(3) În cursul negocierilor, autoritățile contractante asigură egalitatea de tratament pentru toți ofertanții. În special, autoritățile contractante nu furnizează, în mod discriminatoriu, informații care pot avantaja anumiți ofertanți în raport cu ceilalți.

(4) Autoritățile contractante pot prevedea ca procedura negociată să se desfășoare în etape succesive pentru a reduce numărul de oferte care trebuie negociate, aplicând criteriile de atribuire menționate în anunțul de participare sau în caietul de sarcini. Recurgerea la această opțiune este menționată în anunțul de participare sau în caietul de sarcini.

Articolul 31

Cazuri care justifică recurgerea la procedura de negociere fără publicarea unui anunț de participare

Autoritățile contractante pot atribui contractele de achiziții publice printr-o procedură de negociere fără publicarea prealabilă a unui anunț de participare în următoarele cazuri:

1. în cazul contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii: (a) în cazul în care nici o ofertă ori nici o ofertă adecvată sau nici o candidatură nu a fost depusă ca răspuns la o procedură deschisă sau restrânsă, atât timp cât condițiile inițiale ale contractului nu sunt modificate în mod substanțial și un raport este transmis Comisiei, la cererea sa; (b) în cazul în care, din motive tehnice, artistice sau referitoare la protecția drepturilor de exclusivitate, contractul nu poate fi atribuit decât unui anumit operator economic; (c) în cazul în care, într-o măsură strict necesară, din motive de maximă urgență ca urmare a unor evenimente imprevizibile pentru autoritățile contractante în cauză, nu se pot respecta termenele pentru procedurile deschise, restrânse sau negociate cu publicarea unui anunț de participare prevăzute la articolul 30. Situațiile invocate pentru a justifica maxima urgență nu trebuie în nici unul dintre cazuri atribuite autorităților contractante;

2. în cazul contractelor de achiziții publice de bunuri: (a) în cazul în care bunurile în cauză sunt produse numai în scopul cercetării, experimentării, studierii sau dezvoltării; prezenta dispoziție nu se aplică producției cantitative care urmărește să stabilească viabilitatea comercială a produsului sau să amortizeze costurile de cercetare și dezvoltare; (b) pentru livrările suplimentare efectuate de furnizorul inițial și destinate fie pentru înlocuirea parțială a bunurilor sau instalațiilor de uz curent, fie pentru extinderea bunurilor sau instalațiilor existente, în cazul în care schimbarea furnizorului ar obliga autoritatea contractantă să achiziționeze un material tehnic cu caracteristici diferite care duce la incompatibilitate sau la dificultăți tehnice disproporționate de utilizare și întreținere; ca regulă generală, durata unor astfel de contracte, precum și cea a contractelor reînnoite, nu poate fi mai mare de trei ani; (c) pentru bunurile cotate și achiziționate la o bursă de materii prime; (d) pentru cumpărarea de bunuri în condiții deosebit de avantajoase, fie de la un furnizor care își încetează definitiv activitățile comerciale, fie de la curatori sau lichidatori ai unui faliment, ai unui concordat judiciar sau ai unei proceduri de aceeași natură în temeiul legislațiilor sau reglementărilor interne;

3. în cazul contractelor de achiziții publice de servicii, în cazul în care contractul în cauză este urmarea unui concurs și trebuie, conform normelor aplicabile, să fie atribuit câștigătorului sau unuia dintre câștigătorii concursului; în acest ultim caz, toți câștigătorii concursului trebuie invitați să participe la negocieri;

4. în cazul contractelor de achiziții publice de lucrări și al contractelor de achiziții publice de servicii: (a) pentru lucrările sau serviciile suplimentare care nu sunt prevăzute în proiectul estimat inițial și nici în contractul inițial și care au devenit necesare, ca urmare a unei situații neprevăzute, pentru execuția lucrării sau serviciilor descrise de acestea, cu condiția atribuirii contractului operatorului economic care execută respectiva lucrare sau serviciu: — în cazul în care respectivele lucrări sau servicii suplimentare nu pot fi separate din punct de vedere tehnic sau economic de contractul inițial fără a constitui un inconvenient major pentru autoritățile contractante — sau — în cazul în care respectivele lucrări sau servicii, chiar dacă pot fi separate de executarea contractului inițial, sunt strict necesare pentru finalizarea acestuia. Cu toate acestea, valoarea cumulată a contractelor atribuite pentru lucrări sau servicii suplimentare nu trebuie să fie mai mare de 50 % din valoarea contractului inițial; (b) pentru lucrări sau servicii noi, constând în repetarea lucrărilor sau serviciilor similare încredințate de către aceleași autorități contractante operatorului economic câștigător al contractului inițial, cu condiția ca respectivele lucrări sau servicii să fie conforme cu un proiect de bază și ca acesta să fi făcut obiectul unui contract inițial atribuit prin procedură deschisă sau restrânsă. Posibilitatea de a se recurge la această procedură este indicată o dată cu intrarea în concurență a primei operații, iar autoritățile contractante țin seama de valoarea totală esti