2013R1371 — RO — 11.09.2015 — 001.001

Acest document reprezintă un instrument de documentare, iar instituţiile nu îşi asumă responsabilitatea pentru conţinutul său.

Astfel cum a fost modificat prin:









▼B

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1371/2013 AL CONSILIULUI

din 16 decembrie 2013

de extindere a taxei antidumping definitive instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 791/2011 privind importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză la importurile anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din India și Indonezia







CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene ( 1 ) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 13, având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: PROCEDURA Măsuri existente (1) Prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 791/2011 ( 2 ) („regulamentul inițial”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 62,9 % la importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză („RPC”) pentru toate celelalte societăți, cu excepția celor menționate la articolul 1 alineatul (2) și în Anexa I la regulamentul respectiv. Măsurile respective reprezintă măsurile în vigoare, iar ancheta care a condus la respectivele măsuri reprezintă ancheta inițială. (2) Măsurile în vigoare au fost extinse anterior la Malaysia, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 672/2012 al Consiliului ( 3 ), și la Taiwan și Thailanda, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 21/2013 al Consiliului ( 4 ). Cererea (3) La 25 februarie 2013, Comisia Europeană („Comisia”) a primit o cerere de anchetă, în temeiul articolului 13 alineatul (3) și articolului 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, cu privire la o eventuală eludare a măsurilor antidumping care se aplică la importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză și pentru a aplica o procedură de înregistrare importurilor de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia, indiferent dacă au fost declarate sau nu ca fiind originare din India și Indonezia. (4) Cererea a fost prezentată de Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras „Stikla Skiedra” AS și Vitrulan Technical Textiles GmbH, patru producători din Uniune de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă. (5) Cererea conținea suficiente elemente de probă prima facie conform cărora, în urma instituirii măsurilor antidumping în vigoare a avut loc o schimbare semnificativă a configurației schimburilor comerciale, implicând exporturi din RPC, din India și din Indonezia către Uniune, pentru această modificare neexistând altă motivație sau justificare economică suficientă în afară de instituirea măsurilor în vigoare. S-a susținut că această modificare în configurația schimburilor comerciale provine din transbordarea anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din RPC prin India și Indonezia și/sau din declarații de origine false în cazul produselor chinezești. (6) Mai mult, elementele de probă au indicat faptul că efectele corective ale măsurilor în vigoare erau compromise atât în ceea ce privește cantitatea, cât și prețul. Dovezile au arătat că aceste importuri în creștere din India și Indonezia erau efectuate la prețuri inferioare prețului neprejudiciabil stabilit în ancheta inițială. (7) În fine, au existat dovezi care au arătat că prețurile anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia au făcut obiectul unor practici de dumping, în raport cu valoarea normală stabilită în cadrul anchetei inițiale pentru produsul similar. Deschiderea (8) După ce a constatat, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă prima facie pentru deschiderea unei anchete în temeiul articolului 13 alineatul (3) și articolului 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a deschis o anchetă prin intermediul Regulamentului (UE) nr. 322/2013 al Comisiei ( 5 ) („regulamentul de deschidere”). În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și cu articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia, prin regulamentul de deschidere, a solicitat, de asemenea, autorităților vamale să înregistreze importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia. Ancheta (9) Comisia a informat oficial autoritățile din RPC, India și Indonezia, producătorii/exportatorii din aceste țări și importatorii din Uniune cunoscuți ca fiind interesați și industria Uniunii cu privire la deschiderea anchetei. Au fost trimise chestionare producătorilor/exportatorilor din RPC, India și Indonezia cunoscuți de către Comisie sau care și-au manifestat interesul în termenele stabilite în considerentul 15 din regulamentul de deschidere. De asemenea, au fost trimise chestionare și importatorilor din Uniune. Părțile interesate au avut posibilitatea să își facă cunoscute punctele de vedere în scris și să solicite să fie audiate în termenul fixat în regulamentul de deschidere. Toate părțile au fost informate asupra faptului că lipsa de cooperare ar putea duce la aplicarea dispozițiilor articolului 18 din regulamentul de bază și la stabilirea constatărilor pe baza faptelor disponibile. (10) Doi producători-exportatori din India și un importator neafiliat din Uniune s-au făcut cunoscuți și au transmis răspunsuri la chestionar. Ulterior, importatorul din Uniune a informat Comisia că el importă alte produse și că nu a importat în trecut niciun produs care face obiectul anchetei. Niciun producător-exportator din Indonezia nu a transmis un răspuns. Următorii producători-exportatori din India au prezentat un formular de cerere de scutire: — Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (denumit în continuare „Montex”), și — Urja Products Pvt.Ltd. (11) Ulterior, Urja Products Pvt.Ltd. a informat Comisia că nu produce produsul care face obiectul anchetei și că produsele sale au caracteristici tehnice diferite și o utilizare diferită (încadrându-se la alte coduri NC). Prin urmare, o vizită de verificare a fost efectuată numai la sediul Montex. Perioada de anchetă (12) Ancheta a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2013 (denumită în continuare „PA”). În cursul PA au fost colectate date pentru a studia, între altele, modificarea configurației schimburilor comerciale. Pentru perioada de raportare (denumită în continuare „PR”), cuprinsă între 1 aprilie 2012 și 31 martie 2013, au fost colectate date mai detaliate, pentru a se examina posibila compromitere a efectului corectiv al măsurilor în vigoare, precum și existența dumpingului. REZULTATELE ANCHETEI Considerații generale (13) În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, existența eludării a fost stabilită analizând, în mod succesiv, dacă configurația schimburilor comerciale dintre RPC, India și Indonezia și Uniune s-a modificat; dacă această modificare este rezultatul unei practici, al unui proces sau al unei activități pentru care nu există un motiv întemeiat sau o justificare economică suficientă în afară de instituirea taxei; dacă existau elemente de probă pentru a dovedi existența unui prejudiciu sau compromiterea efectelor corective ale taxei, în ceea ce privește prețurile și/sau cantitățile din produsul care face obiectul anchetei; și dacă existau elemente de probă, după caz, care să ateste existența dumpingului în raport cu valorile normale ale produsului vizat, stabilite anterior, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 din regulamentul de bază. Produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei (14) Produsul în cauză este cel definit în ancheta inițială: țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă, cu o dimensiune a ochiurilor de peste 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și o greutate de peste 35 g/m2, excluzând discurile din fibră de sticlă, originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 7019 51 00 și ex 7019 59 00 . (15) Produsul care face obiectul anchetei este identic cu cel definit în considerentul anterior, dar este expediat din India și Indonezia, indiferent dacă a fost sau nu declarat ca provenind din India și Indonezia. (16) Ancheta a arătat că țesăturile cu ochiuri deschise din fibră de sticlă, astfel cum sunt definite mai sus, exportate în Uniune din RPC și cele expediate către Uniune din India și Indonezia prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, sunt destinate acelorași utilizări și, prin urmare, ar trebui considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Nivel de cooperare India (17) Astfel cum s-a menționat în considerentul (10) de mai sus, numai două societăți din India au transmis un formular de cerere de scutire. Întrucât, cu privire la una dintre acestea, Urja Products Pvt.Ltd., s-a constat că nu este un producător de produse care fac obiectul anchetei, a existat doar o singură societate care a cooperat, Montex. Societatea a reprezentat doar 1 % din exporturile din India către Uniune în cursul perioadei de PR, în raport cu totalul exporturilor din India. Acest fapt a dus la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază, iar concluziile cu privire la India s-au bazat pe datele disponibile. Indonezia (18) Așa cum s-a menționat la considerentul (10), nicio societate din Indonezia nu a trimis răspunsuri la chestionar. Nu a existat cooperare din partea societăților din Indonezia. Acest fapt a dus la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază, iar concluziile cu privire la Indonezia s-au bazat pe datele disponibile. RPC (19) Nu a existat cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi. Acest fapt a dus la aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază, iar concluziile cu privire la RPC s-au bazat pe datele disponibile. Modificarea configurației schimburilor comerciale (20) Pentru a stabili dacă a avut loc o modificare a configurației schimburilor comerciale, au fost evaluate importurile produsului care face obiectul anchetei din India și Indonezia în Uniune, precum și exporturile produsului care face obiectul anchetei din RPC în India și Indonezia. Aceste importuri au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, având în vedere nivelul relativ scăzut de cooperare sau lipsa cooperării din partea societăților din India, Indonezia și China (a se vedea secțiunea 2.3). (21) În acest sens, au fost utilizate pentru analiză statisticile COMEXT ( 6 ), statistici comerciale din India și Indonezia primite de la autoritățile naționale respective și statisticile de la Global Trade Information Services ( 7 ). Pentru a stabili perioade de 12 luni, s-au utilizat anii fiscali începând la 1 aprilie și terminându-se la 31 martie. (22) Volumul importurilor înregistrate în statisticile COMEXT acoperă un grup de produse mai mare decât produsul în cauză și produsul care face obiectul anchetei. Cu toate acestea, conform estimărilor furnizate de industria din Uniune, s-a putut stabili că o parte semnificativă a volumului acestor importuri era reprezentată de produsul în cauză și de produsul care face obiectul anchetei. În consecință, aceste date au putut fi utilizate în vederea stabilirii unei modificări a configurației schimburilor comerciale. Importurile în Uniune (23) Statisticile COMEXT arată o modificare semnificativă în configurația schimburilor comerciale în decursul PA (a se vedea tabelul 1).



Tabelul 1 Volumele importurilor (milioane de m2) (1) Aprilie 2009/martie 2010 Aprilie 2010/martie 2011 Aprilie 2011/martie 2012 Aprilie 2012/martie 2013 RPC 288,40 385,85 110,30 85,93 India 0,35 0,28 0,89 13,13 Indonezia 0,004 0,16 3,22 33,31 (1) Volumul în Comext se raportează în tone metrice și se convertește în metri pătrați pe baza factorilor de conversie UI; și anume pentru CN 70 195 100: 1 m2 = 0,05 kg, pentru CN 70 195 900: 1 m2 = 0,14 kg. Sursă: statisticile COMEXT întrucât: Importurile din RPC (24) Conform statisticilor COMEXT, importurile produsului în cauză din RPC către Uniune au scăzut considerabil după instituirea măsurilor provizorii în februarie 2011 ( 8 ) și a măsurilor definitive în august 2011 ( 9 ). Tabelul 1 de mai sus arată că, în perioadele 2010/2011 și 2011/2012, importurile în Uniune din RPC au scăzut de la 385,85 milioane de m2 la 110,30 milioane de m2 (cu aproximativ 70 %) și în perioadele 2010/2011 și 2012/2013 (cu aproximativ 80 %) scăzând în continuare la 85,9 milioane de m2. Importurile din India (25) În conformitate cu statisticile COMEXT, în anul fiscal 2009/2010, cantitățile importate din India către Uniune au fost de 0,35 milioane de m2, în anul fiscal 2010/2011 au fost de 0,28 milioane de m2, crescând în mod semnificativ între 2011/2012 și 2012/2013, ajungând la 13,13 milioane de m2 în anul fiscal 2012/2013. (26) Astfel cum se precizează la considerentul (17) de mai sus, societatea Montex exportat către Uniune o cantitate foarte mică de produs care face obiectul anchetei în cursul PA – în raport cu totalul exporturilor din India, acestea reprezintă 1 % din exporturile din India către Uniune în perioada 2012/2013. Mai mult, s-a constatat că Montex exportă produsul care face obiectul anchetei sub un cod NC incorect – 7019 52 . Exporturile sale, prin urmare, au trebuit adăugate la statisticile COMEXT, după cum se arată în tabelul 1 de mai sus. Importurile din Indonezia (27) În conformitate cu statisticile COMEXT, în anul fiscal 2009/2010, cantitățile importate din Indonezia pe piața din Uniune au fost de 0,004 milioane de m2, în 2010/2011 au fost de 0,16 milioane de m2, crescând în mod semnificativ între 2011/2012 și 2012/2013, de la 3,22 milioane de m2 la 33,31 milioane de m2. Exporturile din RPC către India și Indonezia (28) În aceeași perioadă, se observă o creștere dramatică a exporturilor din RPC către India și Indonezia.



Tabelul 2 Volumele importurilor (milioane de m2) Aprilie 2009/martie 2010 Aprilie 2010/martie 2011 Aprilie 2011/martie 2012 Aprilie 2012/martie 2013 India 4,80 16,35 18,38 29,28 Indonezia 5,78 4,01 8,94 11,54 Sursă: Statisticile vamale chineze Exporturile din RPC către India (29) În conformitate cu statisticile vamale chineze, importurile din RPC în India ale produsului care face obiectul anchetei au crescut de la 4,8 milioane de m2 în anul fiscal 2009/2010 la 29,3 milioane de m2 în cursul anului fiscal 2012/2013. Exporturile din RPC către Indonezia (30) În conformitate cu statisticile vamale chineze, importurile din RPC în Indonezia ale produsului care face obiectul anchetei au crescut de la 5,78 milioane de m2 în anul fiscal 2009/2010 la 11,54 milioane de m2 în cursul anului fiscal 2012/2013. Concluzie cu privire la modificarea configurației schimburilor comerciale (31) Scăderea generală a exporturilor din RPC spre Uniune și creșterea în paralel atât a exporturilor din India și Indonezia către Uniune, cât și a exporturilor din RPC către India și Indonezia după instituirea măsurilor provizorii în februarie 2011 și a măsurilor definitive în august 2011 constituie o modificare a configurației schimburilor comerciale între țările menționate anterior, pe de o parte, și a exporturilor acestor țări către Uniune, pe de altă parte. Natura practicii de eludare (32) Articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că modificarea configurației schimburilor comerciale trebuie să rezulte din practici, operațiuni sau activități pentru care nu există altă motivație suficientă sau justificare economică decât instituirea taxei. Practicile, operațiunile și activitățile includ, printre altele, transportul produsului care face obiectul măsurilor în vigoare prin țări terțe în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază. (33) În timpul anchetei, s-au găsit dovezi ale practicilor de transbordare prin Indonezia și India și/sau ale certificatelor de origine incorecte. De exemplu, unele dintre importurile produsului în cauză în Uniune au fost transbordate prin Dubai sau Singapore cu certificate de origine din Indonezia/India, iar o parte dintre importurile către Uniune a fost transbordată prin intermediul unei societăți indiene care nu a cooperat la anchetă. Lipsa cooperării din partea oricăruia dintre fabricanții produsului care face obiectul anchetei, cu excepția Montex, este, de asemenea, un indiciu că nu există nicio producție reală în Indonezia și India, care ar putea justifica nivelurile de export din Indonezia și India către Uniune. Este rezonabil să se considere că, în cazul în care există, producătorii veritabili ar încerca să demonstreze neimplicarea lor în practici de eludare prin participarea la prezenta anchetă, în primul rând. În plus, ancheta nu a arătat dovezi privind o producție reală în cele două țări în cauză, în afară de cea a Montex. Mai mult, creșterea bruscă a importurilor din aceste două țări arată că produsele chinezești sunt transbordate către Uniune prin India și Indonezia și/sau sunt însoțite de certificate de origine incorecte. (34) Existența transbordării produselor originare din China prin India și Indonezia este, prin urmare, confirmată. Lipsa unei motivații suficiente sau justificări economice, alta decât instituirea taxei antidumping (35) Ancheta nu a relevat niciun alt motiv întemeiat sau nicio altă justificare economică pentru transbordare în afară de evitarea măsurilor în vigoare privind produsul în cauză. Nu a fost identificat niciun alt element, cu excepția taxei, care ar putea fi considerat că servește drept compensare pentru costul transbordării anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din RPC prin India și Indonezia, în special în ceea ce privește transportul și reîncărcarea. Neutralizarea efectului corectiv al taxei antidumping (36) În continuare, s-a evaluat dacă importurile în Uniune de produs care face obiectul anchetei au subminat efectele corective ale măsurilor în vigoare în ceea ce privește cantitatea și prețul. S-au utilizat date COMEXT, fiind considerate cele mai bune date disponibile, în ceea ce privește cantitățile și prețurile exporturilor efectuate de societățile care nu au cooperat din India și din Indonezia. Prețurile astfel determinate au fost comparate cu nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit pentru industria din Uniune la considerentul 74 din regulamentul inițial. (37) Creșterea importurilor din India către Uniune de la 0,35 milioane de m2 în 2009/2010 la 13,10 milioane de m2 în PR a fost semnificativă din punct de vedere al cantităților, în comparație cu volumele (foarte scăzute) ale importurilor din India înainte de instituirea măsurilor provizorii în 2009/2010. Creșterea importurilor din Indonezia către Uniune de la 0,04 m2 în 2009/2010 la 33,31 milioane de m2 în PR a fost considerată semnificativă din punct de vedere al cantităților, în comparație cu volumele (foarte scăzute) ale importurilor din Indonezia înainte de instituirea măsurilor provizorii în 2009/2010. (38) Pentru a evalua dacă efectele corective ale măsurilor în vigoare sunt compromise în ceea ce privește prețurile, s-au comparat prețurile importurilor din Indonezia și India cu nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum a fost stabilit în regulamentul inițial. Nivelul de eliminare a prejudiciului, astfel cum a fost stabilit în regulamentul inițial, a fost ajustat pentru a ține seama de inflație. Prețul de export mediu ponderat al exporturilor din India și Indonezia a fost ajustat pentru a ține seama de costurile post import și ajustările de calitate stabilite în cadrul anchetei inițiale pentru importurile din RPC. Comparația a arătat prețuri de export semnificativ mai scăzute pentru exporturile din țările în cauză în Uniune. Prin urmare, s-a concluzionat că efectele corective ale măsurilor în vigoare au fost, de asemenea, compromise atât în materie de cantitate, cât și de preț. Dovada existenței dumpingului (39) În cele din urmă, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă există elemente de probă pentru dumping. (40) În regulamentul inițial, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor din Canada, care, în cadrul anchetei respective, s-a dovedit a fi o țară analoagă cu economie de piață considerată adecvată pentru RPC. S-a utilizat valoarea normală stabilită în ancheta originală, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. (41) Prețurile de export din India și Indonezia au fost stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Prețul de export a fost prețul mediu de export al anumitor țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă provenind din fiecare dintre cele două țări în cauză pe parcursul PR, astfel cum a fost raportat în COMEXT. Exporturile societății indiene Montex nu s-au reflectat în statistici din cauza erorii de clasificare a produselor lor (a se vedea considerentul 25 de mai sus) și nu au fost utilizate pentru calcularea marjei de dumping. (42) În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, s-au făcut ajustări pentru a ține seama de diferențele de transport, asigurare și costuri de ambalare. Având în vedere că datele disponibile nu permit stabilirea nivelului de ajustări care trebuie făcute, ajustările au trebuit să fie stabilite pe baza celor mai bune date disponibile. Astfel, ajustarea pentru aceste diferențe s-a bazat pe un procentaj calculat ca parte din totalul cheltuielilor cu transportul, asigurarea și costurile de ambalare din valoarea vânzărilor realizate către Uniune, în condiții de livrare CIF, furnizate de producătorii-exportatori chinezi care au cooperat în cadrul anchetei inițiale. (43) În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, dumpingul a fost calculat comparând media ponderată a valorii normale stabilite în cadrul regulamentului inițial cu media ponderată corespunzătoare a prețurilor de export ale celor două țări în cauză pe parcursul perioadei de raportare a prezentei anchete, exprimată ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire. (44) Comparația între media ponderată a valorii normale și media ponderată a prețurilor de export stabilite în acest fel a arătat existența dumpingului. MĂSURI (45) Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că taxa antidumping definitivă instituită pentru importurile de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din RPC a fost eludată prin operațiuni de transbordare prin India și Indonezia, în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. (46) În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) prima teză din regulamentul de bază, măsurile în vigoare privind importurile produsului în cauză ar trebui să fie extinse și asupra importurilor de același produs expediate din India și Indonezia, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca provenind din India și Indonezia. (47) Ar trebui extinse măsurile prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 791/2011 pentru „toate celelalte societăți”, care reprezintă o taxă antidumping definitivă de 62,9 % aplicabilă prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire. (48) În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază, care prevede ca orice măsură extinsă să se aplice importurilor care au fost înregistrate la intrarea în Uniune în conformitate cu regulamentul de deschidere, ar trebui să se perceapă taxe la importurile înregistrate de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă expediate din India și Indonezia. CERERI DE SCUTIRE India (49) Astfel cum s-a menționat la considerentul (10), doi producători-exportatori s-au manifestat după deschidere, au răspuns la chestionar și au solicitat scutiri în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază – Montex și Urja Products. (50) Astfel cum s-a menționat la considerentul (11), s-a constatat că una dintre cele două societăți, Urja Products, nu produce produsul care face obiectul anchetei. Scutirea în temeiul articolului 13 alineatul (4) din regulamentul de bază nu se aplică în cazul acestei societăți. (51) S-a stabilit că Montex nu era implicată în practicile de eludare care fac obiectul prezentei anchete. Societatea a demonstrat că este un producător real, a cărui capacitate de producție depășește volumul de exporturi către Uniune ale produsului care face obiectul anchetei. Societatea a prezentat un set complet de date și a fost verificată la fața locului. Datele verificate referitor la înființarea societății comerciale, achiziționarea de utilaje, procesul de producție, capacitate, stocuri, achizițiile de materii prime, costurile de producție au stat la baza concluziilor. În plus, acest producător a putut demonstra că nu are legătură cu niciunul dintre producătorii/exportatorii din China cărora li se aplică măsurile existente sau cu societățile implicate în practici de eludare. Prin urmare, acestei societăți i s-a putut acorda o scutire de la taxele vamale extinse. Indonezia (52) Astfel cum se menționează la considerentul (10), niciun producător-exportator din Indonezia nu a prezentat o cerere de scutire în temeiul articolului 13 alineatul (4) din regulamentul de bază. Ancheta nu a evidențiat niciun producător real de produse în cauză în Indonezia. Nou-veniți (53) Producătorii din India și Indonezia, care nu au participat la această anchetă și/sau nu au exportat produsul în cauză către Uniune în cursul PR, pot solicita o scutire de la taxa antidumping extinsă, în conformitate cu articolul 11 alineatele (3) și (4) și cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acestora li se va cere să completeze un chestionar pentru a permite Comisiei să stabilească dacă se poate acorda o scutire. Scutirea poate fi acordată după o evaluare a situației pe piață a produsului în cauză, a capacității de producție și a ratei de utilizare a capacităților, a achizițiilor și a vânzărilor, a probabilității de continuare a unor practici pentru care nu există un motiv întemeiat sau o justificare economică suficientă și a dovezilor dumpingului. Comisia efectuează, în mod normal, și o vizită de verificare la fața locului. Cererea ar trebui adresată Comisiei și ar trebui să cuprindă toate informațiile relevante, în special orice modificare a activităților societății legate de producție și vânzări. (54) În cazul în care scutirea se justifică, Comisia, în urma consultării Comitetului consultativ, propune modificarea în consecință a măsurilor extinse în vigoare. În continuare, orice derogare acordată va fi monitorizată, pentru a asigura respectarea condițiilor. INFORMAREA PĂRȚILOR (55) Faptele și considerațiile esențiale care au condus la concluziile de mai sus au fost aduse la cunoștința tuturor părților interesate, acestea fiind invitate să prezinte observații. Observațiile prezentate oral sau în scris de către părțile interesate au fost analizate. Niciunul dintre argumentele prezentate nu a determinat o modificare a concluziilor finale, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:







Articolul 1

▼M1

(1) Taxa antidumping definitivă aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” instituită prin articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 791/2011 la importurile de țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă, cu o dimensiune a ochiurilor de peste 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate de peste 35 g/m2, excluzând discurile din fibră de sticlă, originare din Republica Populară Chineză, se extinde la importurile de țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă, cu o dimensiune a ochiurilor de peste 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate de peste 35 g/m2, excluzând discurile din fibră de sticlă, expediate din India și Indonezia, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din India și Indonezia, încadrate în prezent la codurile NC ex 7019 51 00 și ex 7019 59 00 (codurile TARIC 7019510014 , 7019510015 , 7019590014 și 7019590015 ), cu excepția celor produse de Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. (codul adițional TARIC B942 ) și de India Pvt. Ltd. (codul adițional TARIC C051 ).

(2) Aplicarea scutirii acordate Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. și Pyrotek India Pvt. Ltd. este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele stabilite în anexa la prezentul regulament. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa antidumping instituită de alineatul (1).

▼B

(3) Taxa extinsă în temeiul alineatului (1) din prezentul articol se percepe la importurile expediate din India și Indonezia, declarate sau nu ca fiind originare din India și Indonezia, înregistrate în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 322/2013 al Comisiei și cu articolul 13 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009.

(4) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.

Articolul 2

(1) Cererile de scutire de la taxa extinsă prin articolul 1 se formulează în scris în una dintre limbile oficiale ale Uniunii Europene și trebuie semnate de către o persoană autorizată să reprezinte entitatea care solicită scutirea. Cererea trebuie trimisă la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 8/20

1049 Bruxelles

Belgia

Fax (32 2) 295 65 05

(2) Importurile provenind de la societățile care nu eludează măsurile antidumping instituite prin Regulamentul (UE) nr. 791/2011 pot fi scutite de taxa extinsă prevăzută la articolul 1, în temeiul dispozițiilor relevante din regulamentul de bază.

Articolul 3

Autoritățile vamale sunt invitate să suspende înregistrarea importurilor prevăzută la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 322/2013.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.









ANEXĂ

Pe factura comercială validă menționată la articolul 1 alineatul (2) trebuie să figureze o declarație semnată de un reprezentant al entității care emite factura comercială, după următorul model:

1. Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială;

2. Următoarea declarație: „Subsemnatul, certific că (volumul) de (produsul în cauză) vândut pentru export în Uniunea Europeană vizat de prezenta factură, a fost produs de către (numele și adresa societății) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte”;

3. Data și semnătura