2006Q0614 — RO — 17.12.2009 — 003.001

Acest document reprezintă un instrument de documentare, iar instituţiile nu îşi asumă responsabilitatea pentru conţinutul său.

(JO C 139, 14.6.2006, p.1)

Astfel cum a fost modificat prin:

No

▼B

ACORD INTERINSTITUȚIONAL

între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

2006/C 139/01

PARTEA I – CADRUL FINANCIAR

DEFINIȚIE ȘI DISPOZIȚII DE APLICARE

A. Conținutul și domeniul de aplicare ale cadrului financiar

Cu excepția subcapitolului 1B din cadrul financiar, „Coeziune pentru creșterea și ocuparea forței de muncă”, în vederea unei bune gestiuni financiare, instituțiile vor asigura, în măsura posibilităților, pe parcursul procedurii bugetare și în momentul adoptării bugetului, disponibilitatea unor marje suficiente sub plafoanele pentru diversele capitole.

B. Ajustări anuale ale cadrului financiar

Ajustări tehnice

Comisia efectuează ajustările tehnice menționate anterior pe baza unui deflator fix de 2 % pe an.

16. În fiecare an, acționând anticipat față de procedura bugetară pentru exercițiul n + 1, Comisia efectuează următoarele ajustări tehnice ale cadrului financiar:

Ajustări legate de execuție

Actualizarea previziunilor pentru creditele bugetare după 2013

Ajustări legate de deficitul public excesiv

C. Revizuirea cadrului financiar

D. Consecințele absenței unei decizii comune privind ajustarea sau revizuirea cadrului financiar

E. Rezerva pentru ajutor de urgență

F. Fondul de solidaritate al Uniunii Europene

În cazuri excepționale și în cazul în care resursele financiare rămase disponibile în fond în anul în care s-a produs dezastrul, așa cum este definit în actul de bază relevant, nu sunt suficiente pentru a acoperi valoarea ajutorului financiar considerat necesar de către autoritatea bugetară, Comisia poate propune ca diferența să fie finanțată din sumele anuale disponibile pentru exercițiul următor. Cuantumul anual al sumelor din fond incluse în buget în fiecare an nu poate depăși, în nici un caz, 1 miliard EUR.

26. Fondul de solidaritate al Uniunii Europene este destinat să permită acordarea rapidă a unui ajutor financiar în cazul unor dezastre majore produse pe teritoriul unui stat membru sau al unei țări candidate, după cum sunt acestea definite în actul de bază relevant. Plafonul pentru cuantumul anual disponibil pentru fond se stabilește la 1 miliard EUR (prețuri curente). La data de 1 octombrie a fiecărui an, cel puțin un sfert din cuantumul anual rămâne disponibil pentru a acoperi nevoile apărute până la sfârșitul anului. Partea din cuantumul anual neînscrisă în buget nu poate fi reportată pentru exercițiile următoare.

G. Instrumentul de flexibilitate

Decizia de utilizare a instrumentului de flexibilitate este adoptată comun acord de cele două componente ale autorității bugetare, în conformitate cu punctul 3. Acordul se obține prin procedura de conciliere prevăzută în anexa II partea C.

27. Instrumentul de flexibilitate, cu un plafon anual de 200 de milioane EUR (prețuri curente), este destinat să permită finanțarea, pentru un exercițiu financiar dat și în limita valorilor indicate, a unor cheltuieli identificate precis care nu ar putea fi finanțate în limitele plafoanelor disponibile pentru unul sau mai multe capitole.

H. Fondul european de adaptare la globalizare

Suma anuală maximă alocată fondului nu poate depăși 500 milioane EUR (prețuri curente), sumă care poate proveni din marja existentă sub plafonul global de cheltuieli pentru exercițiul anterior și/sau din credite de angajament anulate din cele două exerciții anterioare, cu excepția celor referitoare la capitolul 1B din cadrul financiar.

I. Ajustarea cadrului financiar în funcție de extindere

J. Durata cadrului financiar și consecințele absenței unui cadru financiar

PARTEA II

ÎMBUNĂTĂȚIREA COLABORĂRII INTERINSTITUȚIONALE ÎN CURSUL PROCEDURII BUGETARE

A. Procedura de colaborare interinstituțională

B. Elaborarea bugetului

(c) posibilitățile de a demara noi politici prin proiecte pilot și/sau noi acțiuni pregătitoare sau de a continua acțiuni multianuale care se apropie de finalizare, după evaluarea posibilității de a obține un act de bază, în sensul articolului 49 din regulamentul financiar (definiția actului de bază, necesitatea unui act de bază în vederea execuției și excepții),

32. Comisia prezintă în fiecare an un proiect preliminar de buget în care se menționează necesitățile reale de finanțare ale Comunității.

Cele două componente ale autorității bugetare țin seama de comentariile respective în contextul procedurii de conciliere prevăzute în anexa II partea C.

C. Clasificarea cheltuielilor

În cazul în care nu acceptă clasificarea propusă în proiectul preliminar de buget, Parlamentul European și Consiliul examinează clasificarea liniei bugetare în cauză în temeiul anexei III. Se încearcă să se ajungă la un acord prin procedura de conciliere prevăzută în anexa II partea C.

D. Rata maximă de majorare a cheltuielilor neobligatorii în absența unui cadru financiar

(b) fără a aduce atingere literei (a), în cazul în care, în cursul procedurii bugetare, se constată că pentru finalizarea procedurii ar putea fi necesar un acord privind stabilirea unei noi rate de majorare a cheltuielilor neobligatorii aplicabile creditelor pentru plăți și/sau a unei noi rate aplicabile creditelor de angajament (această din urmă rată poate avea un nivel diferit de prima rată), instituțiile încearcă să obțină un acord între cele două componente ale autorității bugetare prin procedura de conciliere prevăzută în anexa II partea C.

E. Încorporarea dispozițiilor financiare în actele legislative

F. Cheltuieli privind acorduri în domeniul pescuitului

G. Finanțarea politicii externe și de securitate comună (PESC)

Întrucât, în conformitate cu regulamentul financiar, Comisia are autoritatea de a transfera în mod autonom alocări între articolele dintr-un capitol bugetar, flexibilitatea considerată necesară pentru punerea rapidă în aplicare a acțiunilor PESC este, deci, asigurată. În cazul în care cuantumul pentru capitolul PESC din buget este insuficient în cursul exercițiului financiar pentru a acoperi cheltuielile necesare, Parlamentul European și Consiliul caută de urgență o soluție, la propunerea Comisiei, ținând seama de punctul 25.

42. În ceea ce privește cheltuielile PESC înscrise în bugetul general al Comunităților Europene, în conformitate cu articolul 28 din Tratatul privind Uniunea Europeană, instituțiile se străduiesc, în cadrul procedurii de conciliere prevăzute în anexa II partea C și pe baza proiectului preliminar de buget elaborat de Comisie, pentru a ajunge în fiecare an la un acord privind cuantumul cheltuielilor operaționale care urmează a fi incluse în bugetul comunitar și privind defalcarea acestei sume între articolele din capitolul PESC din buget, așa cum se sugerează în al patrulea paragraf de la prezentul punct. În absența unui acord, se înțelege că Parlamentul European și Consiliul înscriu în buget suma înscrisă în bugetul anterior sau pe aceea propusă în proiectul preliminar de buget, dacă aceasta din urma este mai mică.

43. În fiecare an, președinția Consiliului consultă Parlamentul European cu privire la un document de previziune al Consiliului, care este transmis până la data de 15 iunie a anului în cauză și în care sunt prezentate principalele aspecte și opțiunile de bază ale PESC, inclusiv implicațiile financiare asupra bugetului general al Uniunii Europene și o evaluare a măsurilor lansate în anul n-1. În afară de aceasta, președinția Consiliului informează permanent Parlamentul European prin organizarea unor reuniuni de consultări comune cel puțin de cinci ori pe an, în cadrul dialogului politic regulat privind PESC, care se stabilesc cel târziu la ultima reuniune de conciliere care are loc înainte de a doua lectură a Consiliului. Participarea la reuniunile respective este după cum urmează:

— Parlamentul European: birourile celor două comitete în cauză;

— Consiliu: un ambasador (președintele Comitetului Politic și de Securitate);

— Comisia este asociată și participă la reuniunile respective.

Atunci când adoptă o decizie în domeniul PESC care presupune cheltuieli, Consiliul trimite Parlamentului European imediat și, în orice caz, în termen de cel mult cinci zile lucrătoare de la adoptarea deciziei finale, o estimare a costurilor avute în vedere („declarația financiară”), în special cele privind calendarul, personalul angajat, utilizarea spațiilor și a altor infrastructuri, facilități de transport, cerințele de formare profesională și dispozițiile în materie de securitate.

Comisia informează trimestrial autoritatea bugetară în privința punerii în aplicare a acțiunilor PESC și a previziunilor financiare pentru perioada rămasă până la sfârșitul exercițiului.