Acest document reprezint ăun instrument de documentare, iar institu ţiile nu î şi asum ăresponsabilitatea pentru con ţinutul
său.
►B REGULAMENTUL (CE) NR. 954/2006 AL CONSILIULUI
din 27 iunie 2006
de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile anumitor tuburi șițevi ob ținute f ără
sudur ă, din fier sau din o țel, originare din Croa ția, România, Rusia și Ucraina, de abrogare a
Regulamentelor (CE) nr. 2320/97 și (CE) nr. 348/2000 ale Consiliului și de încheiere a reexamin ării
intermediare și a reexamin ării în temeiul expir ării m ăsurilor a drepturilor antidumping aplicabile
importurilor anumitor tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă, din fier sau din o țel nealiat, originare,
printre altele, din Rusia și România și de încheiere a reexamin ării intermediare a drepturilor
antidumping aplicabile importurilor anumitor tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă, din fier sau
din o țel nealiat, originare, printre altele, din Rusia, România, Croa țiași Ucraina
(JO L 175, 29.6.2006, p. 4)
Astfel cum a fost modificat prin:
Jurnalul Oficial
NR. Pagina Data
►M1 Regulamentul (CE) nr. 812/2008 al Consiliului din 11 august 2008 L 220 1 15.8.20082006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —1
REGULAMENTUL (CE) NR. 954/2006 AL CONSILIULUI
din 27 iunie 2006
de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile
anumitor tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă, din fier sau din o țel,
originare din Croa ția, România, Rusia și Ucraina, de abrogare a
Regulamentelor (CE) nr. 2320/97 și (CE) nr. 348/2000 ale
Consiliului și de încheiere a reexamin ării intermediare șia
reexamin ării în temeiul expir ării m ăsurilor a drepturilor
antidumping aplicabile importurilor anumitor tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ă, din fier sau din o țel nealiat, originare,
printre altele, din Rusia și România și de încheiere a reexamin ării
intermediare a drepturilor antidumping aplicabile importuriloranumitor tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă, din fier sau din o țel
nealiat, originare, printre altele, din Rusia, România, Croa țiași
Ucraina
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a Comunit ății Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din
22 decembrie 1995 privind protec ția împotriva importurilor care fac
obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comu-
nității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de baz ă”), în
special articolele 8 și9și articolul 11 alineatele (2) și (3),
având în vedere propunerea Comisiei, prezentat ădupăconsultarea comi-
tetului consultativ,
întrucât:
1.PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1) La 31 martie 2005, Comisia a anun țat, printr-un aviz ( „avizul de
deschidere ”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2),
deschiderea unei proceduri antidumping privind importurileanumitor tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă(„tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ă”), din fier sau din o țel („defini ția extins ă”),
originare din Croa ția, România, Rusia și Ucraina, și deschiderea a
douăreexamin ări intermediare a drepturilor antidumping apli-
cabile importurilor anumitor tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă,
din fier sau o țel nealiat ( „defini ția original ă”), originare, printre
altele, din Rusia și România și din Croa țiași Ucraina.
(2) Procedura a fost deschis ăca urmare a unei reclama ții depuse la
14 februarie 2005 de Comitetul de protec ție a industriei tuburilor
din o țel ob ținute f ărăsudur ădin Uniunea European ă(denumit în
continuare „reclamantul ”), în numele produc ătorilor care
reprezint ăo propor ție major ă, în cazul de fa ță, mai mult de
50 %, din produc ția comunitar ătotalăde tuburi șițevi care
corespund defini ției extinse. Reclama ția con ținea elemente de
probăcu privire la existen ța dumpingului pentru produsele în
cauzăși a prejudiciului important rezultat. Elementele de prob ă
respective au fost considerate suficiente pentru a justificadeschiderea unei proceduri.▼
B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —2
(1) JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dat ă
prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).
(2) JO C 77, 31.3.2005, p. 2.
(3) Reexamin ările intermediare au fost deschise de Comisie, din
proprie ini țiativă, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3)
din regulamentul de baz ă, pentru a permite o eventual ămodi-
ficare sau abrogare a m ăsurilor antidumping definitive instituite
prin Regulamentul (CE) nr. 2320/97 al Consiliului (1)și Regula-
mentul (CE) nr. 348/2000 al Consiliului (2) privind importurile
anumitor tuburi șițevi care corespund defini ției originale a
produselor, provenind, printre altele, din Croa ția, România,
Rusia și Ucraina ( „măsurile definitive ”). În cazul în care trebuie
săfie adoptate m ăsuri pe baza defini ției extinse a produsului,
poate fi necesar ăo modificare sau o abrogare a m ăsurilor defi-
nitive, datorit ăfaptului c ăprodusele care intr ăsub inciden ța
măsurilor stabilite prin Regulamentele (CE) nr. 2320/97 și (CE)
nr. 348/2000 corespund acestei defini ții extinse.
1.2. Măsuri în vigoare pentru importurile care corespund
defini ției originale a produsului
(4) Regulamentul (CE) nr. 2320/97 a instituit drepturi antidumping la
importurile anumitor tuburi șițevi fărăsudur ăcare corespund
defini ției originale a produsului, originare, printre altele, din
România și Rusia. Prin Deciziile 97/790/CE (3) și
2000/70/CE (4) ale Comisiei, au fost acceptate angajamentele
oferite, printre altele, de exportatorii români șir uși. Prin Regula-
mentul (CE) nr. 1322/2004 al Consiliului (5) s-a decis ca m ăsurile
în vigoare aplicabile importurilor care corespund defini ției
originale a produsului, originare din România și din Rusia, s ă
nu mai fie aplicate, ca m ăsurăde precau ție fa țăde comporta-
mentul anticoncuren țial al anumitor produc ători comunitari în
trecut (a se vedea considerentul 9 și următoarele din regulamentul
men ționat anterior). Considerentul 20 din acela și regulament a
confirmat faptul c ăreexaminarea intermediar ăși reexaminarea
în temeiul expir ării măsurilor, ini țiate printr-un aviz de deschidere
în noiembrie 2002 (6), vor continua pân ăcând vor fi disponibile
noi constat ări care s ăpermit ăevaluarea situa ției pentru viitor, pe
baza unor date noi, neafectate în nici un fel de comportamentulanticoncuren țial.
(5) În urma unei reexamin ări efectuate în conformitate cu articolul 11
alineatul (3) din regulamentul de baz ă, prin Regulamentul (CE)
nr. 258/2005 (7) Consiliul a modificat m ăsurile definitive impuse
prin Regulamentul (CE) nr. 348/2000, a abrogat posibilitatea descutire de drepturi prev ăzutăla articolul 2 din acela și regulament
și a impus un drept antidumping de 38,8 % la importurile care
corespund defini ției originale a produsului, originare din Croa ția,
și un drept antidumping de 64,1 % la importurile care corespund
defini ției originale a produsului, originare din Ucraina, cu
excep ția importurilor de la Dnepropetrovsk Tube Works
(„DTW”), pentru care se aplic ăun drept antidumping de 51,9 %.
(6) Prin Decizia 2005/133/CE (8), Comisia a suspendat par țial
măsurile definitive pentru o perioad ăde nou ăluni, din
18 februarie 2005. Aceast ăsuspendare par țialăa fost prelungit ă
pentru o perioad ăsuplimentar ăde un an prin Regulamentul (CE)
nr. 1866/2005 al Consiliului (9). De atunci, drepturile în vigoare▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —3
(1) JO L 322, 25.11.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima
datăprin Regulamentul (CE) nr. 1322/2004 (JO L 246, 20.7.2004, p. 10).
(2) JO L 45, 17.2.2000, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dat ă
prin Regulamentul (CE) nr. 258/2005 (JO L 46, 17.2.2005, p. 7).
(3) JO L 322, 25.11.1997, p. 63.
(4) JO L 23, 28.1.2000, p. 78.
(5) JO L 246, 20.7.2004, p. 10.
(6) JO C 288, 23.11.2002, p. 2.
(7) JO L 46, 17.2.2005, p. 7.
(8) JO L 46, 17.2.2005, p. 46.
(9) JO L 300, 17.11.2005, p. 1.
sunt cele stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 348/2000, și anume
23 % pentru Croa țiași 38,5 % pentru Ucraina.
1.3. Măsuri provizorii
(7) Ținând cont de necesitatea examin ării mai aprofundate a anumitor
aspecte din anchet ăși datorit ăcorelării cu reexaminarea inter-
mediar ăși cu reexaminarea în temeiul expir ării m ăsurilor
men ționate la sec țiunea 1.2 de mai sus, s-a decis continuarea
anchetei f ărăinstituirea unor m ăsuri provizorii.
1.4. Părțile interesate de procedur ă
(8) Comisia a informat în mod oficial produc ătorii-exportatori croa ți,
români, ru șiși ucraineni, importatorii/comercian ții, utilizatorii,
furnizorii și asocia țiile despre care se știa căsunt interesate,
reprezentan țiițărilor exportatoare în cauz ă, precum și produc ătorii
comunitari reclaman țișia l ți produc ători comunitari cunoscu ți
despre deschiderea procedurii. Comisia a dat p ărților interesate
posibilitatea de a- și face cunoscut punctul de vedere în scris șid e
a solicita s ăfie audiate în termenul stabilit în avizul de
deschidere.
(9) Ținând cont de num ărul mare de produc ători-exportatori ru șiși
ucraineni cita ți în reclama ție, de num ărul mare de importatori
comunitari ai produsului în cauz ăși de num ărul mare al produ-
cătorilor comunitari care sus țin reclama ția, avizul de deschidere a
prevăzut posibilitatea de a recurge la e șantionare pentru deter-
minarea eventualului dumping și prejudiciu, în conformitate cu
articolul 17 din regulamentul de baz ă.
(10) Pentru a permite Comisiei s ădecidădacăeste sau nu necesar s ă
recurg ăla e șantionare și, dup ăcaz, s ădetermine componen ța
eșantionului, to ți produc ătorii-exportatori ru șiși ucraineni șit oți
importatorii și produc ătorii comunitari au fost invita țisăse
prezinte șisăfurnizeze, astfel cum s-a precizat în avizul de
deschidere, informa ții de baz ăprivind activit ățile lor referitoare
la produsul în cauz ăpe parcursul perioadei de anchet ă(de la
1 ianuarie 2004 la 31 decembrie 2004).
1.4.1. Eșantionarea produc ătorilor-exportatori
(11) Dupăexaminarea informa țiilor transmise de produc ătorii-expor-
tatori ru șiși ucraineni și dat fiind faptul c ăîn Rusia și Ucraina
majoritatea societ ăților apar țin unor grupuri mari de produc ători,
s-a decis c ăpentru aceste cele dou ățări nu este necesar ăeșan-
tionarea.
1.4.2. Eșantionarea produc ătorilor și importatorilor comunitari
(12) În ceea ce prive ște produc ătorii comunitari, în conformitate cu
articolul 17 din regulamentul de baz ă, Comisia a ales un e șantion,
pe baza celui mai ridicat volum reprezentativ al produc țieiși
vânzărilor industriei comunitare, astfel încât ancheta s ăpoatăfi
efectuat ăîn mod rezonabil, ținând cont de timpul disponibil. Pe
baza r ăspunsurilor primite de la produc ătorii comunitari, Comisia
ar e ținut cinci societ ăți situate în patru state membre. Deoarece
unul dintre produc ătorii comunitari din e șantionul ini țial nu a
cooperat, acesta a fost înlocuit de un alt produc ător comunitar.
În termeni de volum al produc ției, cele cinci societ ăți care
compun e șantionul reprezint ă49 % din produc ția comunitar ă
totală.Părțile interesate au fost consultate, în conformitate cu
articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de baz ășin ua u
ridicat nici o obiec ție. În plus, ceilal ți produc ători comunitari au
fost invita țisăfurnizeze anumite date generale pentru a determina
eventualul prejudiciu. Având în vedere num ărul mic de▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —4
răspunsuri primite de la importatori, s-a decis c ănu este necesar ă
eșantionarea importatorilor.
1.5. Cereri de statut de societate care func ționeaz ăconform
principiilor unei economii de pia țăsau de tratament indi-
vidual
(13) Pentru a permite produc ătorilor-exportatori ucraineni care doresc
săprezinte o cerere de statut de societate care func ționeaz ă
conform principiilor unei economii de pia țăsau de tratament
individual, Comisia a trimis formulare de cerere produc ătorilor-
exportatori ucraineni despre care se știa căsunt interesa ți. Trei
grupuri de produc ători-exportatori și societ ățile lor de leg ăturăau
prezentat o cerere de statut de societate care func ționeaz ă
conform principiilor unei economii de pia țăsau de tratament
individual, în cazul în care nu îndeplinesc condi țiile necesare
pentru prima op țiune.
1.6. Chestionare
(14) Comisia a trimis chestionare tuturor p ărților despre care se știa că
sunt interesate, precum și tuturor celorlalte societ ăți care s-au
făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere.
Comisia a primit r ăspunsuri de la trei produc ători-exportatori
români și de la dou ăsociet ăți de leg ăturăale acestora, de la
douăgrupuri de produc ători-exportatori ru șiși cinci societ ățid e
legăturăale acestora, dintre care trei situate în Comunitate,
precum și de la trei grupuri de produc ători-exportatori ucraineni
și societ ățile de leg ăturăale acestora. De asemenea, cinci produ-
cători comunitari au trimis r ăspunsurile lor. Cu toate c ăla
formularul de e șantionare au r ăspuns șase importatori, doar trei
dintre ace știa au cooperat, trimi țând un r ăspuns complet la ches-
tionar. Un alt importator a acceptat o vizit ăde verificare în loca-
lurile sale, de șin uar ăspuns la chestionar.
(15) Comisia a cercetat și a verificat toate informa țiile considerate
necesare, în scopul determin ării dumpingului, a prejudiciului
generat și a interesului Comunit ății. Comisia a procedat la o
verificare la fa ța locului în localurile urm ătoarelor societ ăți:
Produc ători comunitari
—Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia
—Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Germania
—Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spania
—Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt,
Fran ța
—V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Germania
Produc ători-exportatori din România
—S.C. T.M.K. –Artrom S.A., Slatina
—S.C. Silcotub S.A., Zal ău
—S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman
Produc ători-exportatori din Rusia
—Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company
(„Volzhsky ”), Volzhsky
—Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works
(„Tagmet ”), Taganrog
—Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
(„Pervouralsky ”), Pervouralsk▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —5
—Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant
(„Chelyabinsk ”), Chelyabinsk
Societate de leg ăturădin Rusia
—CJSC Trade House TMK, Moscova
Produc ători-exportatori din Ucraina
—CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko tube, Nikopol
—CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol
—OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk
—OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP),
Dnepropetrovsk
Comerciant de leg ăturădin Ucraina
—SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, afiliat cu NTRP și Niko
Tube
Comerciant de leg ăturădin Elve ția
—SEPCO S.A., Lugano, afiliat cu NTRP și Niko Tube
Importator de leg ătură
—Sinara Handel GmbH, Köln, afiliat cu Artrom
Importatori independen ți
—Thyssen Krupp Energostal S.A., Torun, Polonia
—Assotubi S.P.A., Cesena, Italia
—Bandini Sider SRL, Imola, Italia
1.7. Perioada de anchet ă
(16) Ancheta cu privire la dumping și la prejudiciu a acoperit perioada
cuprins ăîntre 1 ianuarie 2004 și 31 decembrie 2004 (denumit ă,î n
continuare, „perioada de anchet ă”). Examinarea tendin țelor utile
pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprins ăîntre
1 ianuarie 2001 și sfâr șitul perioadei de anchet ă(denumit ăîn
continuare „perioada examinat ă”).
2.PRODUSUL ÎN CAUZ ĂȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauz ă
(17) „Produsul în cauz ă”este constituit din anumite tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ă(„tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă”), din
fier sau din o țel, cu sec țiune circular ă, având un diametru exterior
de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon mai
micăsau egal ăcu 0,86, în conformitate cu formula și analizele
chimice ale Institutului Interna țional de Sudur ă(IIS). Produsul în
cauzăeste încadrat în prezent la codurile NC ex 7304 10 10,
ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80,ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89,ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93 (
1) (codurile TARIC
7304 10 10 20, 7304 10 30 20, 7304 21 00 20, 7304 29 11 20,7304 31 80 30, 7304 39 58 30, 7304 39 92 30, 7304 39 93 20,7304 51 89 30, 7304 59 92 30 și 7304 59 93 20).▼
B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —6
(1) A se vedea defini ția men ționatăîn Regulamentul (CE) nr. 1719/2005 al
Comisiei din 27 octombrie 2005 de modificare a anexei I la Regulamentul(CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifar ăși statistic ăși
Tariful Vamal Comun (JO L 286, 28.10.2005, p. 1). Sfera de acoperire a
produsului în cauz ăse determin ăprin combinarea descrierii produsului
men ționat la articolul 1 alineatul (1) și descrierea produselor încadrate la
codurile NC.
(18) Produsul în cauz ăeste utilizat într-o mare varietate de aplica ții:
conducte pentru transportul lichidelor, piloni pentru construc ții,
țevi de gaz, țevi pentru boilere și tuburi de sondare pentru
industria petrolier ă(denumite „tuburi OCTG ”– oil country
tubular goods) utilizate pentru forare, extrac țieși tubare.
(19) Tuburile șițevile ob ținute f ărăsudur ăpot fi livrate utilizatorului
în diferite forme. De exemplu, pot fi galvanizate, filetate sausemifinite (f ărătratament termic), pot avea extremit ăți speciale
sau sec țiuni diferite, pot fi t ăiate la dimensiune sau nu. Nu
existăo dimensiune standard generalizat ă, ceea ce explic ă
faptul c ămajoritatea tuburilor șițevilor ob ținute f ărăsudur ă
sunt fabricate în conformitate cu cerin țele clientului. Tuburile și
țevile ob ținute f ărăsudur ăsunt racordate între ele, în mod
normal, prin sudur ă. Totu și, în anumite cazuri speciale, pot fi
conectate prin propriile fileturi sau pot fi utilizate singure,rămânând îns ăsudabile. Ancheta a ar ătat cătoate tuburile și
țevile ob ținute f ărăsudur ăprezint ăacelea și caracteristici fizice,
chimice și termice și au acelea și utiliz ări de baz ă
.
(20) Defini ția produsului, re ținutăpentru prezenta procedur ă, a fost
contestat ăde anumite p ărți interesate. Pe de o parte, anumite
părți au sus ținut c ăanumite tipuri de produse incluse în descrierea
produsului prezint ăcaracteristici mecanice și chimice de baz ă
diferite (a se vedea considerentele 21-26). Pe de alt ăparte, mai
multe p ărți au contestat utilizarea criteriului de sudabilitate șia
valorii de echivalent carbon, care sunt corelate (a se vedea consi-derentele 27-36). În plus, o parte a solicitat ca a șa-numitele tuburi
șițevi ob ținute f ărăsudur ă„certificate s ăfie excluse din sfera de
aplicare a defini ției (a se vedea considerentul 37). ”
Alte caracteristici fizice, chimice și tehnice și alte utiliz ări finale
(21) S-a afirmat c ăanumite tipuri de produse incluse în descrierea
produsului, mai exact tuburile OCTG șițevile de gaz, prezint ă
caracteristici mecanice și chimice de baz ădiferite și au utiliz ări
finale diferite; prin urmare, acestea nu sunt interschimbabile.
(22) Astfel cum este definit, „produsul ”constăîn diferite tipuri de
produse. Cu toate acestea, se va considera c ătipurile de
produse apar ținând diferitelor segmente (inclusiv baza gamei și
vârful gamei) constituie un singur produs, cât timp nu exist ăo
demarcare clar ăîntre diferitele segmente, adic ăcât timp
segmentele al ăturate se suprapun sau intr ăîn concuren ță.
Acesta este cazul în cadrul prezentei proceduri, deoarece s-auadus dovezi c ătuburile din o țel aliat și din o țel nealiat care fac
obiectul anchetei pot avea acelea și utiliz ări finale șicănu exist ă
nici o demarcare clar ăîn cadrul categoriilor de tuburi din o țel
aliat și, respectiv, nealiat.
(23) Referitor la tuburile OCTG șițevile de gaz, ancheta a ar ătat că
acestea prezint ă, printre altele, caracteristici chimice comparabile
cu celelalte tipuri de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă, deoarece
se situeaz ăsub valoarea de echivalent carbon de 0,86. În plus,
acestea prezint ăși alte caracteristici de baz ăidentice cu cele ale
celorlalte tipuri de produse, cum ar fi diametrul exterior saugrosimea peretelui.
(24) În ceea ce prive ște utiliz ările finale ale tuburilor OCTG și ale
țevilor de gaz, anumi ți produc ători-exportatori au afirmat c ă
tuburile OCTG șițevile de gaz sunt utilizate pentru aplica ții
diferite și nu sunt interschimbabile cu celelalte tipuri de tuburi
șițevi ob ținute f ărăsudur ă. Din acest punct de vedere, s-a
constatat c ătuburile OCTG netede clasificate în prezent la
codul NC 7304 21 00 și utilizate în sectorul construc țiilor sunt
interschimbabile cu alte tuburi din o țel nealiat clasificate în
prezent la codul NC 7304 39 58. Exist ăastfel cel pu țin o supra-
punere par țială, în ceea ce prive ște utilizarea final ăa diferitelor
tipuri de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă.▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —7
(25) Pe baza celor de mai sus, argumentul conform c ăruia tuburile
OCTG șițevile de gaz, pe de o parte, și celelalte tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ă,p ed ea l t ăparte, nu ar fi interschimbabile
este respins.
Echivalentul carbon este o caracteristic ăchimic ăa produsului
(26) Un alt produc ător-exportator a afirmat c ăvaloarea de echivalent
carbon nu este o caracteristic ăchimic ăa produsului, deoarece
aceasta nu este direct legat ăde compozi ția chimic ăa unui tub
sau a unei țevi ob ținutăfărăsudur ă, ci este o func ție a acesteia.
Deși este adev ărat căvaloarea de echivalent carbon este rezultatul
unei formule, formula este direct legat ăde compozi ția chimic ăa
produsului și permite compararea diferitelor nuan țed eo țel din
punct de vedere al sudabilit ății. Valoarea de echivalent carbon nu
este legat ăde nici o caracteristic ămecanic ăsau tehnic ăaoțelului
și depinde exclusiv de compozi ția chimic ăa acestuia. Pe aceast ă
bază, s-a considerat c ăvaloarea de echivalent carbon este o carac-
teristic ăchimic ăa produsului, iar argumentul adus a fost respins.
Sudabilitatea este un criteriu pertinent pentru definirea
produsului
(27) Anumite p ărți au argumentat c ăcriteriul sudabilit ății nu este în
sine o proprietate pertinent ăa produsului în cauz ă, deoarece o
parte semnificativ ăa produselor care corespund defini ției
produsului (tuburi filetate și tuburi OCTG) nu vor fi niciodat ă
sudate. Utilizând sudabilitatea drept criteriu, produse diferite ar ficonsiderate în mod artificial ca un singur produs.
(28) Mai întâi, ar trebui precizat c ăsudabilitatea este o caracteristic ă
chimic ăși tehnic ăcomun ătuturor tuburilor șițevilor ob ținute f ără
sudur ă(deoarece ea depinde de compozi ția chimic ăaoțelului).
Cum majoritatea tuburilor șițevilor ob ținute f ărăsudur ăsunt
conectate între ele prin sudur ă, este vorba de o caracteristic ă
esen țialăpentru definirea produsului. În al doilea rând, în ceea
ce prive ște tuburile filetate și tuburile OCTG, care în general nu
se sudeaz ăîntre ele, ancheta a ar ătat căacestea r ămân totu și
sudabile și prezint ă,așadar, și aceast ăcaracteristic ăchimic ăși
tehnic ăde baz ă. În plus, nu poate fi exclus ăposibilitatea ca
tuburile șițevile ob ținute f ărăsudur ăfiletate sau filetabile sau
tuburile OCTG s ăfie transformate în tuburi șițevi ob ținute f ără
sudur ăsudabile prin simpla schimbare a categoriei. În special în
ceea ce prive ște tuburile OCTG, se pare c ăacela și tub poate fi
clasificat în dou ăcategorii diferite ( și la dou ăcoduri NC diferite),
în func ție doar de utilizarea final ăa acestora, de exemplu, dac ă
este utilizat de sectorul construc țiilor sau de industria extractiv ăa
petrolului. În sfâr șit, s-a stabilit c ăanumite produse importate din
țările vizate, care au fost clasificate ca tuburi OCTG, nu au fost
utilizate de sectorul petrolier sau al gazului.
(29) Un exportator a sus ținut c ă, în conformitate cu normele europene,
o singur ănuan țăde o țel este potrivit ăpentru tuburi filetabile șică
aceste produse pot fi distinse astfel de celelalte tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ă. Totu și, analiza diferitelor norme existente,
în special pentru tuburile OCTG, a ar ătat cătuburile filetabile pot
fi fabricate utilizând mai multe nuan țed eo țel diferite.
(30) Pe baza considerentelor de mai sus, sudabilitatea tuburilor și
țevilor ob ținute f ărăsudur ăeste considerat ăun criteriu pertinent
pentru definirea produsului. Prin urmare, argumentul conform
căruia defini ția propus ăa produsului duce la regruparea artificial ă
a unor produse diferite este respins.
Valoarea de echivalent carbon permite determinarea sudabilit ății
unui tub sau a unei țevi ob ținute f ărăsudur ă
(31) S-a afirmat c ăvaloarea de echivalent carbon nu este un criteriu
care s ăpermit ădefinirea produsului, deoarece acesta nu permite▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —8
determinarea sudabilit ății diferitelor tipuri de tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ă.
(32) Ancheta a ar ătat căvaloarea de echivalent carbon este un
indicator direct legat atât de compozi ția chimic ăaoțelului, cât
și de sudabilitatea acestuia. O valoare de echivalent carbon
ridicat ăînseamn ănu doar c ăoțelul con ține mai mult carbon
și/sau aliaj, dar șicăoțelul poate fi mai dificil de sudat. Pe de
altăparte, o valoare de echivalent carbon mai sc ăzutăindică
faptul c ăoțelul con ține mai pu țin carbon și/sau aliaje și, prin
urmare, poate fi mai u șor de sudat. Cu alte cuvinte, valori de
echivalent carbon diferite impun condi ții de sudur ădiferite. Un
oțel cu o valoare de echivalent carbon de 0,86 necesit ădeja
condi ții de sudur ăspeciale și nu mai poate fi sudat în mod
normal. Astfel, fiind un indicator de sudabilitate, valoarea deechivalent carbon este un criteriu pertinent pentru definireaprodusului.
(33) Un produc ător-exportator a sus ținut c ăvaloarea de echivalent
carbon nu este decât una dintre numeroasele caracteristicichimice, tehnice și mecanice ale o țelului și, prin urmare, nu
poate fi utilizat ăsingur ăpentru definirea produsului. Trebuie
men ționat, în acest sens, c ăvaloarea de echivalent carbon este
considerat ăun criteriu pertinent pentru definirea produsului. În
plus, astfel cum reiese din defini ția produsului, valoarea de echi-
valent carbon nu este singurul criteriu utilizat. În sfâr șit, dar nu
mai pu țin important, compararea diferitelor tipuri de produse s-a
făcut pe o baz ămai detaliat ă,ținând cont de diversele caracte-
ristici ale produsului (de exemplu, dimensiunile și tratamentul
termic).
Valoarea de echivalent carbon a fost fixat ăîn mod arbitrar la
0,86
(34) Mai multe p ărți interesate au mai sus ținut c ăvaloarea de echi-
valent carbon de 0,86 a fost fixat ăîn mod arbitrar, deoarece
limita pentru o sudur ăușoarăeste inferioar ăvalorii de 0,86.
Totu și, valoarea de echivalent carbon de 0,86 nu are nici o
legăturăcu facilitatea cu care se efectueaz ăsudura. În fapt,
industria comunitar ăcare a înaintat plângerea a sus ținut șia
adus dovezi care demonstreaz ăcănivelul considerat reprezint ă
valoarea de echivalent carbon maxim pentru un o țel nealiat care
poate fi utilizat pentru tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă,î n
conformitate cu normele europene.
(35) Prin urmare, s-a concluzionat c ăatât utilizarea valorii de echi-
valent carbon, cât și stabilirea valorii limit ăde 0,86 acoper ăo
gamăde produse care pot fi considerate ca un singur produs,
chiar dac ăexclud din defini ție, de exemplu, o țelul inoxidabil
sau tuburile pentru rulmen ți cu bile, care au o valoare de echi-
valent carbon mai mare de 0,86.
(36) Pe baza considerentelor prezentate anterior, valoarea de echi-valent carbon este men ținutăîn defini ția produsului în cauz ă,
astfel cum a fost propus ăde reclamant.
„Tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăcertificate ”
(37) Unul dintre importatorii din Comunitate a sus ținut c ătuburile și
țevile ob ținute f ărăsudur ădenumite „certificate ”nu răspund defi-
niției produsului. Aceste tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăsunt
produse în conformitate cu o procedur ăcertificat ăaprobat ăde
Ministerul italian al Lucr ărilor Publice și sunt utilizate la lucr ări
de consolidare în cadrul proiectelor de construc ții din Italia.
Totu și, s-a stabilit c ătoate tipurile produsului în cauz ă, inclusiv
tuburile șițevile ob ținute f ărăsudur ăcertificate, prezint ăacelea și
caracteristici fizice, chimice și tehnice de baz ăși au acelea și
utilizări finale. Nu a fost descoperit nici un element de prob ă
(și întreprinderea în cauz ănu a adus nici un element de prob ă)▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —9
care s ăducăla concluzia c ăaceste tuburi certificate ar fi un
produs diferit și care ar trebui s ăfie astfel exclus din sfera de
aplicare a m ăsurilor. Aceast ăafirma ție a fost, prin urmare,
respins ă.
(38) Pe baza considerentelor prezentate anterior, s-a decis c ătoate
tuburile șițevile ob ținute f ărăsudur ă, oricare ar fi diferitele
tipuri de produs posibile, constituie un singur produs, în sensulprezentei proceduri, deoarece prezint ăacelea și caracteristici
fizice, chimice și tehnice de baz ăși au acelea și utiliz ări finale.
2.2. Produsul similar
(39) Produsul exportat spre Comunitate din Croa ția, România, Rusia și
Ucraina, produsul fabricat și vândut pe pie țele interne din aceste
țăriși produsul fabricat și vândut în Comunitate de produc ătorii
comunitari s-au dovedit a avea acelea și caracteristici fizice,
chimice și tehnice de baz ăși acelea și utiliz ări finale; prin
urmare, acestea pot fi considerate ca produse similare, în sensularticolului 1 alineatul (4) din regulamentul de baz ă.
3.DUMPINGUL
3.1. Metodologia general ă
(40) Metodologia general ăexpus ăîn continuare a fost aplicat ătuturor
produc ătorilor-exportatori croa ți, români șir uși, precum și produ-
cătorilor-exportatori ucraineni care au cooperat șicărora le-a fost
acordat statutul de societ ăți care func ționeaz ăconform principiilor
economiei de pia ță. Concluziile referitoare la dumping pentru
fiecare țarăexportatoare în cauz ănu descriu, prin urmare, decât
situa ția specific ăa fiec ăreițari exportatoare.
3.1.1. Valoarea normal ă
(41) În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de
bază, s-a examinat mai întâi, pentru fiecare produc ător-exportator
care a cooperat, dac ăvânzările sale interne ale produsului în
cauzăsunt reprezentative, adic ădacăvolumul total al acestora
reprezint ăcel pu țin 5 % din volumul total al vânz ărilor sale la
export spre Comunitate. Comisia a identificat ulterior tipurileprodusului în cauz ăvândute pe pia ța intern ăde societ ățile care
au avut vânz ări interne globale reprezentative și care sunt identice
sau direct comparabile cu tipurile vândute la export spre Comu-nitate.
(42) Pentru fiecare tip vândut pe pia ța intern ăde produc ătorii-expor-
tatori și considerat direct comparabil cu tipul produsului în cauz ă
vândut la export spre Comunitate, s-a stabilit dac ăvânzările
interne sunt suficient de reprezentative, în sensul articolului 2alineatul (2) din regulamentul de baz ă. Vânz ările interne ale
unui anumit tip de produs în cauz ăau fost considerate ca fiind
suficient de reprezentative atunci când volumul total al vânz ărilor
interne realizate pentru respectivul tip, pe parcursul perioadei deanchet ă, s-a ridicat la cel pu țin 5 % din volumul total al
vânzărilor tipului de produs în cauz ăcomparabil exportat spre
Comunitate.
(43) Ulterior s-a examinat dac ăvânzările interne în cantit ăți reprezen-
tative ale fiec ărui tip al produsului în cauz ăpot fi considerate ca
fiind efectuate în cadrul unor opera țiuni comerciale normale, în
conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de baz ă,
stabilindu-se propor ția vânz ărilor profitabile ale tipului respectiv
realizate pe pia ța intern ăspre clien ți independen ți.
(44) Atunci când volumul vânz ărilor tipului de produs în cauz ă
efectuate la un pre țnet egal sau superior costului de produc ție▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —10
calculat au reprezentat peste 80 % din volumul total al vânz ărilor
tipului respectiv, iar pre țul mediu ponderat al acestui tip a fost
egal sau superior costului de produc ție, valoarea normal ăa fost
determinat ăpe baza pre țului intern real, calculat ca medie
ponderat ăa pre țurilor tuturor vânz ărilor interne ale tipului în
cauzăefectuate pe parcursul perioadei de anchet ă, indiferent
dacăvânzările respective au fost profitabile sau nu. Atunci
când volumul vânz ărilor profitabile ale unui tip de produs au
reprezentat 80 % sau mai pu țin din volumul total al vânz ărilor
acestui tip sau când pre țul mediu ponderat al acestui tip a fost
inferior costului de produc ție, valoarea normal ăa fost determinat ă
pe baza pre țului intern real, calculat ca medie ponderat ădoar a
vânzărilor profitabile ale acestui tip, în cazul în care vânz ările
respective au reprezentat 10 % sau mai mult din volumul totalal vânz ărilor tipului respectiv. Atunci când volumul vânz ărilor
profitabile ale unui tip al produsului dat au reprezentat maipuțin de 10 % din volumul total al vânz ărilor, s-a considerat c ă
acest tip a fost vândut în cantit ăți insuficiente pentru ca pre țul
intern s ăconstituie o baz ăadecvat ăpentru stabilirea valorii
normale.
(45) Atunci când pre țurile interne ale unui tip de produs dat vândut de
un produc ător-exportator nu au putut fi utilizate pentru stabilirea
valorii normale, a trebuit s ăse aplice o alt ămetod ă. Comisia a
utilizat valoarea normal ăconstruit ă. În conformitate cu articolul 2
alineatul (3) din regulamentul de baz ă, s-a ad ăugat un procent
rezonabil corespunz ător costurilor de desfacere, cheltuielilor
administrative și altor cheltuieli generale, precum și o marj ăde
profit rezonabil ăla costurile de produc ție ale tipurilor exportate,
suportate de produc ătorul-exportator, dup ăcaz, dup ăajustare. În
conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de baz ă,
procentele pentru costurile de desfacere, cheltuielile adminis-trative și alte cheltuieli generale și pentru marja de profit au
fost stabilite pe baza costurilor de desfacere, a cheltuielilor admi-nistrative și a altor cheltuieli generale medii și a marjei de profit
medii practicate în cursul opera țiunilor comerciale normale cu
acela și produs.
3.1.2. Pre țul de export
(46) În toate cazurile în care produsul în cauz ăa fost exportat spre
clien ți independen ți din Comunitate, pre țul de export a fost
stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regula-mentul de baz ă, adic ăpe baza pre țurilor efectiv pl ătite sau care
trebuie pl ătite.
(47) Atunci când vânzarea la export a fost efectuat ăprin intermediul
unui importator de leg ătură, pre țul de export a fost construit, în
conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de baz ă,
pe baza pre țului la care produsele importate au fost revândute
pentru prima dat ăunui cump ărător independent, dup ăajustarea
cu ansamblul cheltuielilor suportate între import și revânzare și
majorarea cu o sum ărezonabil ăpentru costurile de desfacere,
cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale și pentru
marja de profit. În acest sens, au fost utilizate costurile de
desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale
ale importatorului de leg ătură. Marja de profit a fost stabilit ăpe
baza informa țiilor disponibile de la importatorii independen ți care
au cooperat.
3.1.3. Comparare
(48) Valoarea normal ăși pre țurile de export au fost comparate la
nivelul franco fabric ă. În scopul unei compara ții echitabile, s-a
ținut cont în mod corespunz ător, sub form ăde ajust ări, de dife-
rențele care afecteaz ăprețurile și comparabilitatea acestora, în
conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —11
bază. Au fost acordate ajust ări adecvate în toate cazurile în care
acestea s-au dovedit rezonabile, precise și sus ținute prin elemente
de prob ăverificate.
3.1.4. Marja de dumping a societ ăților supuse anchetei
(49) În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regula-
mentul de baz ă, pentru fiecare produc ător-exportator, valoarea
normal ămedie ponderat ăa fost comparat ăcu pre țul de export
mediu ponderat pe tip de produs.
(50) Pentru produc ătorii-exportatori care s-au dovedit a fi societ ățid e
legătură, a fost calculat ăo marj ăde dumping medie ponderat ă,î n
conformitate cu practica obi șnuităa Comisiei în cazul produc ă-
torilor-exportatori de leg ătură.
3.1.5. Marja de dumping rezidual ă
(51) Pentru societ ățile care nu au cooperat, a fost stabilit ăo marj ăde
dumping rezidual ă, pe baza datelor disponibile, în conformitate
cu articolul 18 din regulamentul de baz ă.
3.2. Croa ția
3.2.1. Lipsa cooper ării unui exportator croat
(52) Singurul produc ător croat, Mechel Željezara Ltd., a intrat în
lichidare în toamna anului 2004. În locul s ău, a fost creat ăo
nouăentitate juridic ă, denumit ăValjaonica Cijevi Sisak d.o.o.
(„VCS”)d ec ătre Funda ția Croat ăpentru Privatizare, un
organism guvernamental responsabil de procesul de privatizaredin Croa ția.
(53) VCS a informat Comisia c ănu poate coopera la prezenta anchet ă,
deoarece predecesorul s ău legal a încetat în mod oficial s ăexiste,
iar produc ția de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăa fost oprit ăîn
iulie 2004. Societatea a declarat c ănu este autorizat ăsădivulge
informa ții comerciale, contabile sau industriale de ținute de fo știi
proprietari. Astfel, întrucât nu a fost posibil s ăse determine marja
de dumping pe baza informa țiilor proprii ale societ ății, aceasta a
fost calculat ăpe baza datelor disponibile, în conformitate cu
articolul 18 din regulamentul de baz ă.
(54) În conformitate cu informa țiile transmise, se pare c ăVCS a oprit
produc ția de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăîn iunie 2005.
Societatea poate prezenta o cerere de reexaminare intermediar ă,
în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul debază.
3.2.2. Valoarea normal ă
(55) În absen ța altor informa ții, valoarea normal ăa fost calculat ăpe
baza datelor disponibile, adic ăa informa țiilor din reclama ție.
3.2.3. Pre țul de export
(56) Prețul de export a fost calculat pe baza datelor Eurostat pentru
perioada de anchet ă.
3.2.4. Comparare
(57) În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de
bază, au fost f ăcute unele ajust ări la pre țul de export, pentru
cheltuielile de transport și de asigurare și pentru comisioane, pe
baza informa țiilor din reclama ție.▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —12
3.2.5. Marja de dumping
(58) Marja de dumping, exprimat ăca procentaj din pre țul de import
CIF frontier ăcomunitar ăînainte de v ămuire, se stabile ște dup ă
cum urmeaz ă:
Societatea Marja de dumping
Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. 29,8 %
(59) Deoarece VCS este singurul produc ător din Croa ția al produsului
în cauz ă, marja rezidual ăde dumping a fost stabilit ăla acela și
nivel.
3.3. România
(60) Au fost primite r ăspunsuri la chestionar de la trei produc ători-
exportatori, doi dintre ace știa fiind în leg ăturăcu importatorii
produsului în cauz ădin Comunitate.
3.3.1. Valoarea normal ă
(61) Pentru cei trei produc ători-exportatori re ținuțiî ne șantion,
vânzările produsului similar au fost considerate reprezentative,
în conformitate cu metoda descris ăla considerentul 41. Pentru
majoritatea tipurilor de produse, valoarea normal ăs-a stabilit pe
baza pre țurilor pl ătite sau care trebuie pl ătite, în cursul opera-
țiunilor comerciale normale, de c ătre clien ți independen ți din
România. Totu și, pentru câteva tipuri de produse, vânz ările
interne au fost insuficiente pentru a fi considerate reprezentative
sau nu au fost realizate prin opera țiuni comerciale normale; prin
urmare, valoarea normal ăa fost construit ăîn conformitate cu
metoda descris ăla considerentul 45.
3.3.2. Pre țul de export
(62) Majoritatea vânz ărilor la export în Comunitate realizate de un
produc ător-exportator pe parcursul perioadei de anchet ăaveau
ca destina ție doi importatori de leg ătură. Pre țul de export a
fost, prin urmare, stabilit în conformitate cu metoda descris ăla
considerentul 46.
(63) Acest exportator a contestat calculul efectuat de Comisie șia
estimat c ămarja de profit utilizat ăeste excesiv ă. Din punctul
său de vedere, marja de profit medie calculat ăpe baza cifrelor
furnizate de cei trei importatori independen ți din Comunitate care
au cooperat nu este reprezentativ ă, deoarece el nu a vândut
niciodat ăproduse societ ăților respective. Acesta a mai afirmat
căcele trei societ ăți sunt mai mari decât importatorii c ărora le
vinde el produse, c ăpe parcursul ultimei anchete a fost utilizat ăo
marjăde profit mai redus ășicămarja de profit real ăa celor doi
importatori de leg ăturăeste inferioar ămarjei medii utilizate de
Comisie.
(64) Din acest punct de vedere, ar trebui precizat c ăinstitu țiile practic ă
în mod constant utilizarea marjei medii ponderate a importatorilorindependen ți, atunci când este cazul, pentru ajustarea prev ăzutăla
articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de baz ă. Faptul c ă
exportatorul î și vinde efectiv produsele acestor societ ăți nu are
nici o leg ăturăcu modul de calcul al marjei de profit rezonabile,
în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul debază. În plus, nu a fost furnizat nici un element care s ăpermit ă
determinarea modului în care dimensiunea importatorilorinfluen țeazămarja lor de profit. În cele din urm ă, din cauza
relațiilor dintre exportatori și importatorii lor de leg ătură, profi-
turile acestora din urm ănu pot fi utilizate ca baz ăsau ca referin ță
în acest context, deoarece nivelul profiturilor unui importator de▼
B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —13
legăturădepinde de pre țul de transfer între p ărțile de leg ătură.
Prin urmare, aceast ăcerere a fost respins ă.
(65) O parte substan țialăa vânz ărilor la export ale unui alt produc ător-
exportator în Comunitate avea ca destina ție dou ăsociet ăți, dintre
care una este în leg ăturăcu exportatorul, iar cealalt ăa intrat în
legăturăcu el pe parcursul perioadei de anchet ă. Acest exportator
nu a cooperat la anchet ăși, prin urmare, pre țul său de revânzare
spre clien ți independen ți din Comunitate nu a fost comunicat
Comisiei. Singurele pre țuri de export disponibile pentru opera-
țiunile respective cu importatorul aflat în leg ăturăcu exportatorul
pe parcursul perioadei de anchet ăau fost pre țurile convenite între
exportator și importatorul s ău de leg ătură. S-a stabilit c ăaceste
prețuri sunt echivalente cu pre țurile în condi ții normale de
concuren ță. Într-adev ăr, compararea pre țurilor între perioada pe
parcursul c ăreia cele dou ăsociet ăți erau în leg ăturăși perioada pe
parcursul c ăreia acestea nu mai erau în leg ăturănu a eviden țiat
diferen țe semnificative ale pre țurilor unitare facturate. În plus,
prețurile facturate acestui importator de leg ăturăau fost
comparate cu cele facturate unor clien ți independen ți din CE și
s-a constatat c ăacestea sunt similare. Pre țul de export a fost
stabilit, prin urmare, pentru opera țiunile respective, pe baza
prețului de vânzare al produc ătorului-exportator român c ătre
societatea sa de leg ătură.
(66) În ceea ce prive ște opera țiunile cu cealalt ăsocietate de leg ătură
care a cooperat la anchet ă, s-a descoperit c ăprodusul în cauz ăera
transformat de societatea de leg ăturăînainte de a fi revândut în
Comunitate. În acest caz, nu era posibil s ăse stabileasc ăun pre ț
de revânzare al produsului în cauz ăspre un client independent
din Comunitate. Cu toate acestea, suficiente elemente de prob ăau
permis s ăse concluzioneze c ăprețul de transfer între produ-
cătorul-exportator român și societatea sa de leg ăturădin Comu-
nitate poate fi considerat ca echivalent al unui pre țîn condi ții
normale de concuren ță, cu condi ția realiz ării unei ajust ări, în
conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (d) din regula-mentul de baz ă, în temeiul stadiului comercial pentru aceste
vânzări de c ătre fabricantul de echipament originar (OEM). În
fapt, a fost efectuat ăo compara ție între pre țurile facturate
pentru toate modelele fa țăde importatorul de leg ăturășif ațăde
importatori independen ți. Astfel, pre țul de export a fost stabilit pe
baza pre țului de transfer.
(67) Ancheta a ar ătat căvânzările la export ale celui de-al treilea
produc ător-exportator au fost efectuate direct spre clien ți inde-
penden ți din Comunitate. Pre țul de export a fost, prin urmare,
stabilit pe baza pre țurilor efectiv pl ătite sau care trebuie pl ătite
pentru produsul în cauz ăvândut la export primului client inde-
pendent din Comunitate, astfel cum se arat ăla considerentul 46.
(68) Acest produc ător-exportator a cerut ca partea vânz ărilor
produsului în cauz ăspre Comunitate s ăfie exclus ăde la
calculul dumpingului, pe motiv c ăproduc ția anumitor modele
de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăa fost oprit ăla un
moment dat pe parcursul perioadei de anchet ă. Totu și, astfel
cum s-a explicat anterior, este o practic ăconstant ăa institu țiilor
de a ține cont, în mod normal, la calculul pre țului de export
mediu ponderat de toate vânz ările produsului în cauz ăspre
părți de leg ătură. Ar trebui precizat, de asemenea, c ăvânzările
tipurilor respective ale produsului în cauz ăpe parcursul perioadei
de anchet ăau fost efectuate în volume importante și, în plus, s-a
observat c ăinstala țiile de produc ție pentru aceste tipuri de tuburi
șițevi ob ținute f ărăsudur ănu au fost demontate șicăacestea ar
putea fi repuse în func țiune în viitor. Prin urmare, afirma ția a fost
respins ă.▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —14
3.3.3. Comparare
(69) Au fost efectuate ajust ări, dup ăcaz, în conformitate cu articolul 2
alineatul (10) din regulamentul de baz ă, sub form ăde reduceri
pentru diferen țe de cantit ăți, cheltuieli de transport, de asigurare,
de manipulare, de înc ărcare și costuri accesorii, costul creditului,
comisioane și diferen țe de nivel comercial.
(70) Un produc ător-exportator a solicitat ajust ări pentru diferen țed e
nivel comercial, pentru cheltuieli logistice suplimentare care s-apretins a fi fost suportate pentru vânz ările interne, nu și pentru
vânzările la export și pentru diferen țe de cantit ăți. Totu și, expor-
tatorul nu a furnizat nici o dovad ăîn sprijinul cererii sale, iar
ancheta nu a stabilit c ăaceasta ar fi justificat ă. Prin urmare,
acestea au fost respinse. Cererea de ajustare pentru diferen țed e
cantități a fost par țial respins ă,î nm ăsura în care suma respectiv ă
nu a putut fi justificat ănici prin dovezile colectate la fa ța locului,
nici prin informa țiile furnizate de produc ătorul-exportator în
răspunsul s ău la chestionar.
(71) Un alt produc ător-exportator a solicitat ajust ări pentru diferen țe
de infla ție, conversii ale monedelor, diferen țe de nivel comercial
și diferen țe pentru costurile de desfacere indirecte.
(72) În ceea ce prive ște cererea de ajustare pentru infla ție, ar trebui
precizat c ărata infla ției în România s-a situat la un nivel de
10,8 % pe parcursul perioadei de anchet ă, ceea ce este departe
de un nivel de hiperinfla ție. Deoarece nu s-a stabilit c ăar fi fost
afectat ăcomparabilitatea pre țurilor, cererea a fost respins ă.
Exportatorul a contestat aceast ăconcluzie și a reiterat cererea
sa de ajustare. Totu și, nu a fost adus nici un nou argument sau
element de prob ăcare s ăpunăla îndoial ăconcluzia ini țialășia
fost confirmat ărespingerea cererii. Ar trebui precizat, de
asemenea, c ăa fost luat ăîn considerare posibilitatea unei
evaluări trimestriale, îns ăexportatorul a refuzat aceast ă
propunere.
(73) În ceea ce prive ște conversia monedelor, produc ătorul-exportator
a solicitat s ăbeneficieze de o perioad ăde 60 de zile pentru a
reflecta mi șcările cursului de schimb, în conformitate cu dispo-
zițiile articolului 2 alineatul (10) litera (j) din regulamentul de
bază. S-a constatat c ăaceste dispozi ții nu pot fi aplicate în acest
caz, deoarece s-a observat c ăpe parcursul perioadei de anchet ă
nu s-a produs nici o mi șcare durabil ăa cursurilor de schimb în
cauză, ci doar fluctua ții de mic ăamplitudine. Prin urmare, aceast ă
cerere a trebuit s ăfie respins ăși conversia monedelor a avut loc
în toate cazurile, în func ție de cursul existent la data factur ării,
astfel cum este prev ăzut la articolul 2 alineatul (10) litera (j) din
regulamentul de baz ă.
(74) În ceea ce prive ște cererea de ajustare pentru diferen țele de nivel
comercial, ancheta a ar ătat că, pentru anumite categorii de clien ți
pentru care a fost înaintat ăcererea, au existat diferen țe constante
și distincte ale func țiilor și ale pre țurilor în stadiul invocat de
produc ătorul-exportator. Cererea a fost, prin urmare, acceptat ă
cu privire la categoriile de clien ți pentru care diferen țele au
putut fi stabilite și doar par țial acceptat ăcu privire la categoriile
de clien ți pentru care diferen ța s-a dovedit a fi mai mic ădecât
afirma produc ătorul-exportator. În acest ultim caz, calculul
ajustării s-a bazat pe dovezile colectate de la punctele de lucru
ale produc ătorului-exportator.
(75) Cererea de ajustare pentru diferen ța de costuri de desfacere
indirecte a fost considerat ăca având acelea și obiective cu ajus-
tările acordate pentru diferen țele de nivel comercial și a fost, prin
urmare, respins ă.▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —15
(76) În plus, ca urmare a comentariilor primite de la anumi ți expor-
tatori, mai multe gre șeli de scriere au fost corectate și marjele de
dumping au fost recalculate în mod corespunz ător.
3.3.4. Marja de dumping
(77) Compararea valorii normale cu pre țul de export a eviden țiat
existen ța unui dumping. Marjele de dumping, exprimate ca
procentaj din pre țul de import CIF frontier ăcomunitar ăînainte
de vămuire, se stabilesc dup ăcum urmeaz ă:
Societatea Marja de dumping
S.C. T.M.K. Artrom S.A. 17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A. 17,7 %
S.C. Silcotub S.A. 11,7 %
(78) Deoarece nivelul de cooperare s-a dovedit ridicat (peste 80 % din
exporturile produsului în cauz ădin România spre Comunitate) și
deoarece nimic nu sugereaz ăcăvreun produc ător-exportator s-a
abținut de la cooperare în mod deliberat, marja de dumping
rezidual ăaplicabil ătuturor celorlal ți exportatori din România a
fost stabilit ăla acela și nivel cu cel stabilit pentru produc ătorul-
exportator S.C. T.M.K. Artrom S.A., care a cooperat, adic ă
17,8 %.
3.4. Rusia
(79) Au fost primite r ăspunsuri la chestionar de la dou ăgrupuri de
produc ători-exportatori, primul fiind format din patru produc ători
și cinci societ ăți de leg ătură(„TMK Group ”), iar cel ălalt din doi
produc ători („Pervouralsky și Chelyabinsk ”).
3.4.1. Lipsa de cooperare a TMK Group
(80) Răspunsurile la chestionar primite atât de la cei patru produc ători,
câtși de la cele cinci societ ăți de leg ăturăsunt în mare m ăsură
incomplete și incoerente și, cu excep ția a dou ăsociet ățid e
legătură, au fost primite dup ăexpirarea termenului stabilit.
(81) Verific ările efectuate la fa ța locului la doi dintre cei patru produ-
cători și la o societate de leg ăturădin Rusia au eviden țiat noi
lacune în r ăspunsurile la chestionar. În ceea ce prive ște cei doi
produc ători verifica ți, nu a fost posibil ăstabilirea nici unei valori
normale fiabile și nici a unui pre țde export fiabil, datorit ă
faptului c ălistele, atât pentru vânz ările interne, cât și pentru
vânzările la export, prezentau lacune grave; valorile și cantit ățile
nu corespundeau cu cele din facturi, iar numerele de control al
produsului ( „NCP”) s-au dovedit incorecte. În plus, nu au putut fi
obținute nici un fel de date fiabile privind costurile de produc ție.
(82) Datăfiind cooperarea complet nesatisf ăcătoare a celor doi produ-
cători vizita ți, răspunsurile la chestionar, vizibil insuficiente,
furnizate de ceilal ți doi produc ători din grup, și în special
faptul c ăun produc ător nu a furnizat nici o list ăde vânz ări,
precum și faptul c ănici un r ăspuns nu a fost furnizat în
termenele impuse la cererile scrise de informa ții suplimentare
ale Comisiei, s-a decis s ănu se mai efectueze nici o vizit ăde
verificare la ceilal ți doi produc ători din grup.
(83) Doar doi din cei trei importatori de leg ăturăau furnizat un
răspuns mai complet la chestionar și doar unul dintre r ăspunsurile
respective putea fi verificat, lista de revânz ări a celuilalt
importator de leg ăturăprezentând grave lacune. Prin urmare, s-
a constatat c ănici importatorii de leg ăturănu au cooperat decât
parțialși în mod clar nesatisf ăcător.▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —16
(84) TMK Group a sus ținut c ănu poate coopera într-un mod satis-
făcător, din cauza alegerii NCP care, din punctul s ău de vedere,
era inadecvat ădin cauza gamei de produc ție foarte diversificate a
celor patru produc ători. Ar trebui totu și precizat c ăclasificarea
produsului în cauz ăîn structura NCP propus ănu a ridicat nici o
problem ăproduc ătorilor comunitari sau altor produc ători-expor-
tatori, dintre care unii produc, de asemenea, o mare varietate detuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă. Aceast ăcererea a fost, prin
urmare, respins ă.
(85) Ținând cont de cele de mai sus, s-a estimat c ămarja de dumping
pentru TMK Group nu putea fi stabilit ăpe baza datelor comu-
nicate de acesta. Prin urmare, marja de dumping a fost stabilit ăpe
baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regu-lamentul de baz ă.
3.4.1.1. V a l o a r e a n o r m a l ă
(86) În prezentul caz, s-a observat c ăinforma țiile referitoare la
valoarea normal ăstabilit ăpentru Pervouralsky și Chelyabinsk
constituie datele disponibile cele mai adecvate, în conformitatecu articolul 18 din regulamentul de baz ă. În fapt, aceste informa ții
par săreflecte cel mai bine situa ția pie ței ruse.
(87) În conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de
bază, pre țul gazului utilizat pentru calculul costului de produc ție,
astfel cum este indicat în reclama ție, a fost ajustat în acela șim o d
cași pentru cei doi produc ători care au cooperat, astfel cum se
explic ăîn continuare la considerentele 94-99, într-un mod care s ă
reflecte pre țurile pie ței de gaz pe parcursul perioadei de anchet ă.
3.4.1.2. P r e țul de export
(88) Prețul de export a fost calculat pe baza datelor Eurostat pentru
perioada de anchet ă, diminuate cu cantit ățileși valorile ob ținute
de la cei doi produc ători care au cooperat, men ționa ți la consi-
derentul 91.
3.4.1.3. C o m p a r a r e
(89) În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de
bază, au fost efectuate ajust ări la pre țul de export, pentru chel-
tuielile de transport și de asigurare și pentru comisioane, pe baza
informa țiilor din reclama ție.
3.4.1.4. M a r j a d e d u m p i n g
(90) Compararea valorii normale cu pre țul de export a eviden țiat
existen ța unui dumping. Marja de dumping, exprimat ăca
procentaj din pre țul de import CIF frontier ăcomunitar ăînainte
de vămuire, se stabile ște dup ăcum urmeaz ă:
Societatea Marja de dumping
Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock
Company, Joint Stock CompanyTaganrog Metallurgical Works,Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock
Company și Seversky Tube Works
Open Joint Stock Company.35,8 %
3.4.2. Pervouralsky și Chelyabinsk
(91) Pe parcursul perioadei de anchet ă, Chelyabinsk și Pervouralsky
constituiau entit ăți juridice distincte; de la sfâr șitul anului 2004,
aceste dou ăsociet ăți sunt în leg ătură, deoarece Chelyabinsk
deține majoritatea ac țiunilor de la Pervouralsky și o controleaz ă
în mod direct. Astfel, trebuie impus un singur drept pentru grup.▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —17
3.4.2.1. V a l o a r e a n o r m a l ă
(92) Pentru cei doi produc ători-exportatori, vânz ările interne ale
produsului sunt reprezentative, în sensul considerentului 41. Înconformitate cu metodologia descris ăla considerentele 42-45,
valorile normale au fost calculate, în func ție de tipul produsului
exportat, pe baza pre țurilor de vânzare ale tuturor vânz ărilor, pe
baza pre țurilor de vânzare doar a vânz ărilor profitabile sau sub
forma valorilor normale construite.
(93) S-a constatat c ăalocarea costurilor societ ății pentru anumite tipuri
individuale de produs nu reflect ănici varia ția mare a pre țurilor
interne de vânzare, nici factorii importan ți ai costurilor. Prin
urmare, aceasta nu poate fi considerat ăfiabilă. Astfel, au fost
utilizate datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din
regulamentul de baz ă. În acest caz, trebuie calculat un profit
pentru ansamblul grupului, pe baza tuturor vânz ărilor produsului
în cauz ă,și care s ăfie ulterior utilizat pentru determinarea
valorilor normale.
(94) În ceea ce prive ște costurile de fabrica țieși, în special, costurile
energetice, s-a constatat pe parcursul anchetei c ăprețul energiei
electrice pl ătit de cele dou ăsociet ăți reflect ăîn mod rezonabil
costurile efective de produc ție a energiei electrice achizi ționate.
Acest fapt a fost confirmat, în prezentul caz, de faptul c ăprețurile
energiei electrice au fost conforme cu pre țurile pie ței interna-
ționale, în compara ție cu țări precum Norvegia sau Canada,
care utilizeaz ăși hidroelectricitatea. Cu toate acestea, în ceea ce
prive ște pre țul gazului, nu s-a putut ajunge la o concluzie
similar ă. În realitate, s-a constatat c ăprețul gazului pl ătit de
cele dou ăsociet ăți nu reflect ăîn mod rezonabil costurile gazului.
(95) Pe baza datelor extrase din raportul anual 2004 al furnizorului rus
de gaz OAO Gazprom, s-a stabilit c ăprețul gazului achitat de cei
doi produc ători ru și pe pia ța intern ăeste sensibil inferior pre țului
de export mediu al Rusiei, atât spre Europa Occidental ă, cât și
spre Europa de Est. Acela și raport precizeaz ă:„Grupul Gazprom
este obligat s ăfurnizeze gaz natural consumatorilor ru și la pre țuri
stabilite de Serviciul Federal de Pre țuri. În prezent, aceste pre țuri
sunt net inferioare pre țurilor interna ționale ale gazului natural ”.
Raportul mai precizeaz ă:„OAO Gazprom și Federa ția Rus ă
încearc ăsăoptimizeze reglementarea pre țurilor cu ridicata ale
gazului ”. De altfel, cei doi produc ători ru șia up l ătit un pre țnet
inferior celui pl ătit de produc ătorii români și de produc ătorii
comunitari.
(96) Ținând cont de cele men ționate anterior, s-a considerat c ă
prețurile gazului achitate de cei doi produc ători ru și de tuburi și
țevi ob ținute f ărăsudur ăpe parcursul perioadei de anchet ănu pot
reflecta în mod rezonabil costurile aferente produc țieiși distri-
buției gazului.
(97) Prin urmare, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (5) din
regulamentul de baz ă, costurile gazului ale cei doi produc ători-
exportatori ru și au fost ajustate pentru a reflecta pre țurile de pia ță
ale gazului pe parcursul perioadei de anchet ă, stabilite pe baza
prețului gazului exportat spre țările din Europa Occidental ă,c u
excep ția cheltuielilor de transport și a accizelor.
(98) Cei doi produc ători au afirmat c ăerau corect înscrise costurile
gazului în documentele lor contabile șicănu se justific ăo
ajustare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regula-mentul de baz ă. În acest sens, nu se contest ăfaptul c ăsociet ățile
au înregistrat corect în propria contabilitate pre țurile pe care le-au
plătit furnizorului de gaz. Cu toate acestea, ajustarea se justific ă
prin faptul c ăprețul gazului achizi ționat nu reflect ăîn mod
rezonabil costul de produc țieși de distribu ție al acestuia.▼
B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —18
(99) Cei doi produc ători au mai afirmat c ănu s-a dovedit c ăprețurile
facturate de Gazprom utilizatorilor industriali sunt inferioare nive-lurilor care ar permite acoperirea costurilor. Cu toate acestea, maimulte surse accesibile publicului confirm ăabordarea Comisiei, în
special documentul intitulat „The Economic Survey of the
Russian Federation, 2004 ”publicat de OCDE în iulie 2004.
3.4.2.2. P r e țul de export
(100) Deoarece toate vânz ările la export spre Comunitate au fost
efectuate direct spre clien ți independen ți, pre țurile de export au
fost, prin urmare, stabilite astfel în conformitate cu dispozi țiile
din considerentul 46.
3.4.2.3. C o m p a r a r e
(101) Au fost efectuate ajust ări, în conformitate cu articolul 2 alineatul
(10) din regulamentul de baz ă, pentru costurile de transport, de
manipulare, de înc ărcare, de ambalare și alte costuri accesorii și
comisioane.
3.4.2.4. M a r j a d e d u m p i n g
(102) Compararea valorii normale cu pre țul de export a eviden țiat
existen ța unui dumping. Marja de dumping, exprimat ăca
procentaj din pre țul de import CIF frontier ăcomunitar ăînainte
de vămuire, se stabile ște dup ăcum urmeaz ă:
Societatea Marja de dumping
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube
Rolling Plant și Joint Stock Company
Pervouralsky Novotrubny Works24,1 %
3.4.3. Concluzii referitoare la dumping în ceea ce prive ște Rusia
(103) Deoarece societ ățile men ționate la considerentul 91 realizeaz ă
toate vânz ările de export ale Rusiei spre Comunitate, marja de
dumping rezidual ăa fost stabilit ăla acela și nivel cu cel stabilit
pentru grupul de produc ători-exportatori care nu au cooperat,
adică35,8 %.
3.5. Ucraina
3.5.1. Societ ăți care func ționeaz ăîn condi țiile economiei de
pia ță
(104) În momentul deschiderii prezentei anchete, Ucrainei i se aplica
articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de baz ă.Î n
conformitate cu acest articol, în cazul anchetelor antidumpingreferitoare la importurile originare din Ucraina, valoareanormal ăse determin ăîn conformitate cu alineatele (1)-(6) din
articolul respectiv pentru produc ătorii pentru care s-a constatat
căîndeplinesc criteriile enun țate la articolul 2 alineatul (7)
litera (c) din regulamentul de baz ă.
(105) Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii, pe care
societ ățile solicitante trebuie s ădemonstreze c ăle îndeplinesc,
sunt rezumate în continuare:
—deciziile întreprinderilor sunt adoptate ținând cont de
semnalele pie ței, fărăinterven ția semnificativ ăa statului, iar
costurile reflect ăvalorile pie ței;
—întreprinderile utilizeaz ăun singur set de documente contabile
de baz ă, care fac obiectul unui audit independent, în confor-
mitate cu normele contabile interna ționale și care sunt
utilizate în toate situa țiile;▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —19
—nu exist ănici o denaturare semnificativ ăindusăde vechiul
sistem de economie planificat ă;
—siguran țași securitatea juridic ăsunt garantate prin legi în
materie de faliment și de proprietate;
—opera țiunile de schimb valutar sunt efectuate la cursul de
piață.
(106) Trei grupuri de produc ători-exportatori ucraineni au introdus o
cerere de statut de societate care func ționeaz ăconform princi-
piilor economiei de pia ță, în temeiul articolului 2 alineatul (7)
litera (b) din regulamentul de baz ășia ur ăspuns la chestionarul
adresat în acest sens produc ătorilor-exportatori.
(107) Comisia a cercetat și a verificat în spa țiile acestor societ ăți toate
informa țiile furnizate în formularele de cerere și considerate
necesare.
(108) Ancheta a ar ătat căcele trei grupuri de produc ători-exportatori
men ționa ți anterior îndeplinesc ansamblul criteriilor impuse;
acestora li s-a acordat statutul de societ ăți care func ționeaz ă
conform principiilor economiei de pia ță.
(109) Industria comunitar ăa avut ocazia de a- și prezenta comentariile și
a afirmat c ăunele dintre cele cinci criterii stabilite la articolul 2
alineatul (7) litera (c) din regulamentul de baz ănu sunt înde-
plinite de to ți produc ătorii-exportatori. Mai exact, industria comu-
nitarăa afirmat c ă(i) statul poate recâ știga controlul asupra
anumitor produc ători-exportatori privatiza ți; (ii) statul intervine
în deciziile cotidiene ale acestora; (iii) legile și reglement ările
în vigoare în Ucraina pe parcursul perioadei de anchet ăîn
domeniul muncii, al falimentului și al propriet ății nu garanteaz ă
condi țiile normale ale unei economii de pia ță; (iv) interven ția
statului afecteaz ăprețurile de vânzare la export și costurile
medii de produc ție. S-a ținut cont în mod corespunz ător de
comentariile industriei comunitare.
(110) Cu toate acestea, comentariile respective nu aduc elemente deprobăsuficiente privind neîndeplinirea vreunuia dintre cele
cinci criterii enumerate anterior, pe baza c ărora au fost
analizate cererile de statut de societate care func ționeaz ă
conform principiilor economiei de pia țăintroduse de produ-
cătorii-exportatori ucraineni, în conformitate cu articolul 2
alineatul (7) litera (c) din regulamentul de baz ă. În fapt,
ancheta a ar ătat căstatul nu intervine într-o manier ăsemnificativ ă
în procesul decizional al societ ăților în cauz ă.
(111) Din acest punct de vedere, trebuie amintit c ă, în conformitate cu
practicile Comisiei, faptul c ăstatul este par țial proprietar nu
constituie în sine un motiv suficient pentru a considera c ă
primul criteriu de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regula-mentul de baz ănu este îndeplinit.
(112) S-a constatat, de asemenea, c ăcosturile principalelor mijloace de
produc ție reflect ăvalorile pie ței.
(113) În ceea ce prive ște pre țurile gazului și energiei electrice, s-a
constatat c ăacestea sunt comparabile cu pre țurile medii practicate
în Ucraina, de și inferioare pre țurilor în vigoare din Europa șid e
pe alte pie țe. Cu toate acestea, nu s-a considerat ca aceasta
reprezint ăun motiv suficient pentru a concluziona c ăsociet ățile
vizate nu îndeplinesc criteriul 1, dat fiind faptul c ăgazul și
energia electric ănu reprezint ădecât o mic ăparte din costul de
produc ție al tuburilor șițevilor ob ținute f ărăsudur ăși dat fiind
faptul c ăaceste pre țuri au fost ajustate la pre țurile de pia țăîn
vederea calcul ării dumpingului, în m ăsura în care au fost consi-
derate ca fiind denaturate (a se vedea considerentele 119-127).▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —20
(114) De altfel, ancheta a ar ătat călegile în vigoare în Ucraina în
materie de ocupare a for ței de munc ăși de condi ții de munc ă
sunt conforme cu principiile unei economii de pia ță. Mai exact, s-
a constatat c ăcele trei grupuri de produc ători-exportatori sunt
libere s ăangajeze sau s ăconcedieze personalul.
(115) În acela și mod, nici unul dintre argumentele aduse de industria
comunitar ănu a pus sub semnul întreb ării concluziile Comisiei,
conform c ărora legile în materie de faliment și de proprietate
garanteaz ăcondi ții normale de economie de pia țăpentru cele
trei grupuri de exportatori.
(116) Astfel, nu exist ănici un motiv pentru care s ănu se acorde
statutul de societate care func ționeaz ăconform principiilor
economiei de pia țăcelor trei grupuri de produc ători-exportatori
ucraineni. Comitetul consultativ a fost consultat și nu a contestat
concluziile Comisiei.
3.5.2. Calculul dumpingului
(117) Trei grupuri de produc ători-exportatori au r ăspuns la chestionar.
Primul grup este format din doi produc ători și doi comercian țid e
legătură, al doilea grup este format dintr-un produc ător și doi
comercian ți de leg ătură, în timp ce ultimul produc ător-exportator
nu avea nici o societate de leg ăturăimplicat ăîn produc ția sau în
vânzarea produsului în cauz ă.
3.5.3. Valoarea normal ă
(118) Pentru cele trei grupuri de produc ători-exportatori, volumul total
al vânz ărilor produsului similar era reprezentativ, în sensul consi-
derentului 41. Pentru o parte a tipurilor de produs, valoarea
normal ăa fost stabilit ăpe baza pre țurilor pl ătite sau care
trebuia pl ătite, în cadrul unor opera țiuni comerciale normale, de
clien ți independen ți din Ucraina; pentru tipurile produsului pentru
care vânz ările interne erau insuficiente pentru a putea fi consi-
derate reprezentative sau care nu au fost efectuate în cadrulopera țiunilor comerciale normale, valoarea normal ăa fost
construit ă, în conformitate cu metodologia descris ăla conside-
rentul 45.
(119) În ceea ce prive ște costurile de produc țieși, în special, costurile
energiei electrice, s-a dovedit pe parcursul anchetei c ăprețurile
plătite de cele trei grupuri de societ ăți erau reglementate de stat și
semnificativ inferioare pre țurilor interna ționale.
(120) Prețurile facturate celor trei grupuri de produc ători-exportatori de
către furnizorii ucraineni de energie electric ădeținuți de stat
și/sau reglementa ți de stat au fost comparate cu pre țurile prac-
ticate în România, precum și cu pre țurile practicate în Comunitate
pentru aceea și categorie general ăa utilizatorilor de energie
electric ă. În toate cazurile, s-a observat c ăaceste pre țuri sunt
sensibil inferioare celor practicate în România și în Comunitate
și s-a concluzionat, prin urmare, c ăprețurile energiei electrice
plătite de exportatorii ucraineni nu reflect ăîn mod rezonabil
costurile efective de produc țieși de vânzare a energiei electrice
achizi ționate.
(121) Cei trei exportatori ucraineni care au cooperat au contestat aceste
concluzii și au afirmat c ăcosturile înregistrate în contabilitatea lor
reflect ăprețul efectiv pl ătit furnizorilor de energie electric ă.
Totu și, deoarece nici unul dintre argumentele avansate nu poate
explica diferen țele constatate în raport cu pre țurile practicate în
România și cu pre țurile medii practicate în Comunitate,
concluziile men ționate anterior au fost confirmate.
(122) A fost urmat ăaceea și abordare în ceea ce prive ște pre țurile
gazului. O compara ție a pre țurilor a ar ătat căprețul gazului
facturat exportatorilor ucraineni de c ătre furnizorii de ținuțid e▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —21
stat și/sau reglementa ți de stat este de aproximativ jum ătate din
prețul practicat în România și sensibil inferior pre țurilor medii
facturate în Comunitate pentru gazul livrat aceleia și categorii
generale de clien ți.
(123) Pe parcursul perioadei de anchet ă, Ucraina a importat cea mai
mare parte din gazul furnizat din Rusia. În raportul s ău anual din
2004, OAO Gazprom a indicat c ă:„atunci când furnizeaz ă(a
furnizat) gaz c ătre CSI, OAO Gazprom urm ărește (a urm ărit)
realizarea obiectivului s ău strategic principal de a crea un
mediu în care gazul rusesc s ătranziteze f ărăobstacole spre
Europa ”. OAO Gazprom a continuat precizând c ă:„în cursul
anului analizat, 84,9 % din volumul total al gazului furnizatUcrainei [ …] a fost tratat ca plat ăpentru serviciile de tranzit ”.
Prețul de export al gazului furnizat de Rusia Ucrainei nu
constituie, astfel, o baz ăadecvat ăde comparare pentru a
determina dac ăprețul gazului pl ătit de exportatorii ucraineni
reflect ăcosturile asociate produc țieiși vânz ării gazului achizi-
ționat, dat fiind faptul c ăacest pre țde export ar fi putut fi
influen țat de un acord de barter.
(124) De altfel, pre țul plătit de produc ătorii exportatori ucraineni a fost
comparat cu pre țul mediu de export al Rusiei spre țările din
Europa Occidental ăși de Est, astfel cum s-a determinat
anterior, precum și cu pre țurile medii ale gazului din America
de Nord, care au fost determinate cu ajutorul indicelui Henry Hub
al Nymex pentru gaz. În cele dou ăcazuri, pre țul vizat s-a
constatat a fi sensibil inferior.
(125) Pe baza celor men ționate anterior, s-a concluzionat c ăprețul
gazului pl ătit de produc ătorii-exportatori ucraineni, aflat în
legăturădirect ăcu pre țul de export declarat de OAO Gazprom
pentru exporturile sale spre Ucraina și care s-a dovedit a fi
probabil influen țat de un acord de barter existent, nu reflect ăîn
mod rezonabil costurile asociate produc țieiși vânz ării gazului
achizi ționat.
(126) Încăo dat ă, cei trei exportatori ucraineni care au cooperat au
contestat aceste concluzii și au afirmat c ăcosturile înregistrate
în contabilitatea lor reflect ăprețul efectiv pl ătit furnizorilor de
gaz. Cu toate acestea, argumentele avansate nu au permis revi-zuirea concluziilor anterioare, în m ăsura în care pre țul gazului
furnizat de Rusia Ucrainei a fost afectat în mod semnificativ de
un acord în vigoare pe parcursul perioadei de anchet ăreferitor la
tranzitul gazului prin Ucraina, astfel cum confirm ăraportul anual
din 2004 al „OAO Gazprom ”.
(127) Prin urmare, astfel cum prevede articolul 2 alineatul (5) din regu-
lamentul de baz ă, costurile produc ătorilor-exportatori ucraineni cu
energia electric ăși cu gazul au fost ajustate astfel încât s ăreflecte
în mod rezonabil costurile asociate producerii și vânz ării energiei
electrice și a gazului pe parcursul perioadei de anchet ă. Ajustarea
s-a stabilit pe baza mediei pre țurilor observate pe parcursul
perioadei de anchet ăîn România, o țarăcu economie de pia ță
care import ă, de asemenea, gaz din Rusia și care este situat ăla
aproximativ aceea și distan țăde zăcămintele de gaze ruse ști. Pre țul
mediu pentru România s-a bazat pe datele verificate adunate de laproduc ătorii-exportatori români ai produsului în cauz ă. Ar trebui
precizat c ăprețul mediu respectiv nu difer ăsemnificativ de pre țul
mediu de export al gazului determinat mai sus pentru Rusia.
(128) Un exportator a afirmat c ămarja de profit utilizat ăpentru
construirea valorii normale este diferit ăde profitul mediu
realizat cu ocazia vânz ărilor sale pe pia ța intern ășicăeste prea
ridicat ă. Obiec ția respectiv ăa fost respins ă, deoarece profitul
utilizat pentru construirea valorii normale este cel calculat înconformitate cu dispozi țiile aplicabile, și anume, cu prima tez ă
din articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de baz ă. Cu alte▼
B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —22
cuvinte, marja de profit utilizat ăeste egal ăcu marja de profit
aferent ăproduc țieiși vânz ării, în cadrul opera țiunilor comerciale
normale, a produsului similar pe pia ța intern ăucrainean ă. Aceasta
a fost calculat ăpe baza informa țiilor furnizate de societate în
răspunsul s ău la chestionar și a putut fi verificat ă.
3.5.4. Pre țul de export
(129) Douăgrupuri de produc ători-exportatori și-au realizat majoritatea
vânzărilor la export prin intermediul unei societ ăți de leg ătură
stabilite într-o țarăterță. Pre țul de export pentru aceste dou ă
grupuri de produc ători-exportatori a fost stabilit pe baza pre țurilor
de revânzare ale societ ății de leg ăturăcătre primii clien ți inde-
penden ți din Comunitate, cu excep ția câtorva tranzac ții care
corespund unor vânz ări directe ale acestor produc ători-exportatori
spre clien ți independen ți din Comunitate. În acest ultim caz,
prețul de export a fost stabilit ca fiind pre țul efectiv pl ătit sau
care trebuie pl ătit pentru produs atunci când acesta este vândut la
export de Ucraina spre Comunitate.
(130) Un alt produc ător-exportator a efectuat toate vânz ările sale spre
clien ți independen ți din Comunitate. Pre țul de export a fost, prin
urmare, stabilit astfel cum este descris la considerentul 46, pebaza pre țului efectiv pl ătit sau care trebuie pl ătit pentru produs,
atunci când acesta este vândut la export de Ucraina spre Comu-nitate.
3.5.5. Comparare
(131) Au fost efectuate ajust ări, atunci când acestea s-au justificat, în
conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul debază, în temeiul rabaturilor, în temeiul cheltuielilor de transport,
de asigurare, de manipulare, de înc ărcare și ale costurilor
accesorii, precum și al costului creditului și comisioanelor.
(132) Pentru cele dou ăgrupuri de produc ători-exportatori care efec-
tueazămajoritatea vânz ărilor prin intermediul comercian ților de
legătură, pre țul de export a f ăcut obiectul unei ajust ări în temeiul
comisioanelor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera(i) din regulamentul de baz ă, în cazurile în care vânz ările au fost
efectuate prin intermediul acestor comercian ți de leg ătură,
deoarece ace știa exercit ăfunc ții similare celor ale unui agent
care lucreaz ăpe baz ăde comision. Nivelul comisionului a fost
calculat pe baza dovezilor directe care atest ăfunc țiile respective.
În acest context, s-a ținut cont la calcularea comisionului de
costurile de desfacere, de cheltuielile administrative și de alte
cheltuieli generale suportate de ace ști comercian ții de leg ătură
pentru vânzarea produsului în cauz ăprodus de produc ătorii
ucraineni, precum și de o marj ăde profit rezonabil ă. Aceasta
din urm ăa fost stabilit ăpe baza mediei ponderate a marjelor
de profit realizate pentru vânz ările produselor similare spre
clien ți independen ți, astfel cum au fost acestea constatate pentru
cei trei importatori independen ți din Comunitate care au cooperat
la anchet ăși care au transmis informa ții care au fost verificate.
(133) Cele dou ăgrupuri de exportatori au contestat calculul efectuat de
Comisie și au afirmat c ămarja de profit utilizat ăpentru aceast ă
ajustare este excesiv ă. Un grup de exportatori a afirmat c ăunul
dintre importatorii independen ți import ăși revinde un singur tip
de tuburi, tip care nu era vândut în Comunitate de exportatorulucrainean. Mai mult, ambele grupuri de exportatori au estimat c ă
marja de profit medie calculat ăpe baza datelor furnizate de cei
trei importatori independen ți din Comunitate care au cooperat nu
este rezonabil ă, din cauz ăcămarja de profit medie ponderat ă
astfel calculat ăeste superioar ăprofitului țintăal industriei comu-
nitare.▼
B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —23
(134) În acest sens, ar trebui precizat c ăafirma ția conform c ăreia marja
de profit utilizat ăpentru efectuarea ajust ării respective este supe-
rioarăprofitului țintăal industriei comunitare nu este pertinent ă.
Cele dou ămarje de profit sunt stabilite într-un context diferit și
sunt utilizate în scopuri diferite. În plus, aceasta nu dovede ște că
marja de profit utilizat ănu este rezonabil ă. În prezentul caz,
trebuie amintit c ămarja de profit utilizat ăs-a bazat pe informa ții
verificate transmise de societ ățile care au cooperat cu privire la
perioada de anchet ă. De altfel, nu a fost adus ănici o prob ăcu
privire la modul în care tipurile de produse similare vândute deaceste societ ăți care au cooperat au influen țat calculul marjei de
profit. În aceste circumstan țe, ajustarea efectuat ăîn conformitate
cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) pentru vânz ările efectuate
prin intermediul societ ăților de leg ăturăa fost men ținută.
(135) În plus, ca urmare a comentariilor primite de la anumi ți expor-
tatori, mai multe gre șeli de scriere au fost corectate și marjele de
dumping au fost recalculate în mod corespunz ător.
3.5.6. Marja de dumping
(136) Compararea valorii normale cu pre țul de export a eviden țiat
existen ța unui dumping. Marjele de dumping, exprimate ca
procentaj din pre țul de import CIF frontier ăcomunitar ăînainte
de vămuire, se stabilesc dup ăcum urmeaz ă:
Societatea Marja de dumping
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works 12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant
Niko Tube și OJSC Nizhnedneprovsky
Tube Rolling Plant25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist 25,7 %
(137) Deoarece nivelul de cooperare s-a dovedit ridicat (peste 80 % din
exporturile produsului în cauz ădin Ucraina spre Comunitate) și
deoarece nimic nu sugereaz ăcăvreun produc ător-exportator s-a
abținut de la cooperare în mod deliberat, marja de dumping
rezidual ăaplicabil ătuturor celorlal ți exportatori din Ucraina a
fost stabilit ăla acela și nivel cu cea stabilit ăpentru produ-
cătorul-exportator CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist, care a
cooperat, adic ă25,7 %.
4.PREJUDICIUL
4.1. Produc ția comunitar ă
(138) În cadrul Comunit ății, produsul în cauz ăeste cunoscut a fi
fabricat de opt produc ători în numele c ărora a fost depus ă
reclama ția. Ace ști produc ători sunt situa ți în Germania, Italia,
Spania, Fran țași Austria; ei reprezint ă62 % din produc ția comu-
nitară, care s-a ridicat la 2 618 771 tone pe parcursul perioadei de
anchet ă.
(139) În momentul deschiderii procedurii, mai existau al ți doisprezece
produc ători comunitari cunoscu ți care nu s-au num ărat printre
reclaman ți. Ace știa sunt situa ți în Regatul Unit, Polonia,
Republica Ceh ă, Suedia, Italia și Slovacia. Au fost contacta țiși
alți produc ători comunitari, necunoscu ți în momentul deschiderii
anchetei și situa ți în principal în noile state membre. Doar doi
dintre produc ătorii respectivi au transmis informa ții de baz ăcu
privire la produc țiași vânz ările produsului similar pentru perioada
examinat ă. Pe aceast ăbază, produc ția comunitar ăa produsului
similar s-a ridicat la 2 618 771 tone pe parcursul perioadei deanchet ă.▼
B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —24
4.2. Industria comunitar ă
(140) Următorii produc ători comunitari au sus ținut reclama ția:
—Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia
—Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Germania
—Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spania
—Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt,
Fran ța
—V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Germania
—Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Austria.
(141) Cei șase produc ători comunitari reclaman ți care au cooperat
reprezint ă57 % din produc ția comunitar ătotalăa produsului în
cauză; ace știa constituie, prin urmare, industria comunitar ă,î n
sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4)
din regulamentul de baz ă.
(142) Trebuie precizat c ăunul dintre produc ătorii comunitari reclaman ți
(Dalmine) este în leg ăturăcu unul dintre produc ătorii exportatori
români care a cooperat (Silcotub) și a importat produsul în cauz ă
fabricat de acesta din urm ă. S-a verificat dac ăimporturile
respective reprezentau o parte limitat ădin volumul total al
produc ției societ ății Dalmine și dac ăacestea erau utilizate în
principal pentru completarea propriei game de produse. Prinurmare, s-a concluzionat c ăaceast ălegăturănu era de natur ăsă
exclud ăproduc ătorul comunitar men ționat din defini ția industriei
comunitare.
4.3. Consumul comunitar
(143) Consumul comunitar a fost determinat pe baza volumelor
vânzărilor pe pia ța comunitar ăale celor cinci produc ători comu-
nitari din e șantion și ale tuturor celorlal ți produc ători din Comu-
nitate care au furnizat informa ții în acest sens, precum și ale
importurilor din toate țările ter țe înregistrate, în conformitate cu
Eurostat, la codurile NC în cauz ă.
(144) Pe baza acestor date, s-a observat c ă, pe parcursul perioadei
examinate, consumul a sc ăzut cu 8 % între 2001 și 2004,
ajungând de la 2 149 024 tone la 1 985 361 tone. Consumul ascăzut mai întâi considerabil, cu 14 % între 2001 și 2002, șia
rămas stabil în 2003, înainte de a cre ște din nou în 2004,
ajungând în final la 1 985 361 tone. Consumul de tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ăeste în leg ăturăcu ciclul economic general
și, în special, cu evolu ția sectorului petrolier și al gazului.
Creșterea consumului pe parcursul perioadei de anchet ăse
poate explica prin faptul c ăprețurile ridicate ale petrolului și
gazului din 2004 au favorizat investi țiile din sectoarele respective,
majorând astfel cererea pentru anumite tipuri de tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ă.
Tabelul 1
2001 2002 20032004 (perioada
de anchet ă)
Consumul comunitar
(tone)2 149 024 1 855 723 1 851 502 1 985 361
Indice 100 86 86 92▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —25
4.4. Importurile de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ădin
țările în cauz ă
Cumul
(145) Comisia a verificat dac ăefectele importurilor de tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ăoriginare din Croa ția, Ucraina, România și
Rusia ar trebui s ăfacăobiectul unei evalu ări cumulative, în
conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de baz ă.
Marja de dumping și volumul importurilor
(146) Astfel cum s-a indicat mai sus, prezenta anchet ăaa rătat cămarja
de dumping medie stabilit ăpentru fiecare dintre cele patru țări în
cauzăeste superioar ăpragului minim, astfel cum este definit
acesta la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de baz ă,și
căvolumul importurilor fiec ăreia dintre țările în cauz ănu este
neglijabil, în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de
bază(cotele lor de pia țărespective au fost stabilite la 1,3 %
pentru Croa ția, 4,3 % pentru România, 4,6 % pentru Ucraina și
11,3 % pentru Rusia, pentru perioada de anchet ă).
Condi ții de concuren ță
(147) Volumele importurilor au crescut pentru toate țările în cauz ă,c u
excep ția Ucrainei, ale c ărei importuri au r ămas la un nivel ridicat
pe parcursul perioadei examinate. Tendin țele pre țurilor de import
sunt identice pentru toate țările în cauz ă, cu o subcotare
important ăa pre țurilor în raport cu industria comunitar ă. Nive-
lurile medii ale pre țurilor importurilor din țările în cauz ăsunt,
toate, sensibil inferioare nivelului pre țurilor industriei comunitare.
Prețurile importurilor din Croa ția, Ucraina și România se situeaz ă
la aproximativ acela și nivel. Pentru Rusia, nivelurile pre țurilor
sunt sensibil inferioare; situa ția se toate explica totu și prin
faptul c ăexporturile spre Comunitate privesc o gam ădiferit ăde
produse. Astfel cum s-a men ționat mai sus, s-a stabilit c ă
produsul în cauz ăimportat din cele patru țăriși produsul
similar produs și vândut de industria comunitar ăprezint ă
acelea și caracteristici tehnice, fizice și chimice de baz ășia u
acelea și utiliz ări finale. În plus, toate produsele au fost vândute
prin intermediul acelora și circuite de distribu ție acelora și clien țiși
au fost în mod clar în concuren țăunele cu altele.
(148) Pe baza celor men ționate anterior, s-a concluzionat c ăsunt înde-
plinite toate condi țiile care justific ăo evaluare cumulativ ăa
importurilor de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăoriginare din
cele patru țări în cauz ă.
(149) Anumi ți produc ători-exportatori ucraineni și români au afirmat c ă,
pentru analiza prejudiciului și a leg ăturii de cauzalitate, impor-
turile din țara lor nu ar trebui s ăfie cumulate cu cele ale altor țări
care fac obiectul anchetei, datorit ăfaptului c ătendin țele
volumelor importurilor sunt diferite. În acest sens, trebuieprecizat c ătendin țele importurilor nu constituie decât unul
dintre numero șii parametri examina ți în acest context. Faptul c ă
nivelurile importurilor diferitelor țări nu sunt identice nu
constituie un motiv suficient pentru a nu le cumula. În fapt,similitudinile dintre importurile din cele patru țări supuse
anchetei sunt descrise la considerentul 147. Pe aceast ăbazăși
în absen ța oric ărui nou indiciu referitor la lipsa concuren ței, nu
este posibil s ădisting ăîntre efectele importurilor din cele patru
țări numai pe baza tendin țelor de volum men ționate anterior.
Dimpotriv ă, similitudinile descrise anterior justific ăo evaluare
cumulativ ă.
(150) În prezentul caz, s-a constatat c ăpentru ansamblul celor patru
țări, inclusiv Ucraina și România, produsele importate, pe de o
parte, și produsele fabricate în Comunitate, pe de alt ăparte,
prezint ăacelea și caracteristici fizice și/sau chimice de baz ă(a▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —26
se vedea considerentul 39, în ceea ce prive ște produsul similar).
Mai mult, importurile din fiecare din cele patru țări sunt semni-
ficative, deoarece dep ășesc pragul minim stabilit la articolul 5
alineatul (7) din regulamentul de baz ă. În acest sens, trebuie
precizat c ăimporturile din Ucraina și din România reprezint ăo
cotăde pia țăde peste 4,5 % și, respectiv, 4,3 %. În sfâr șitșip e
lângăargumentele deja prezentate, importurile din ansamblul
celor patru țări s-au efectuat la pre țuri semnificativ subcotate în
raport cu pre țurile industriei comunitare (între 22 % și4 3% ) ,
subcotarea pre țurilor importurilor ucrainene și române ști în raport
cu industria comunitar ăatingând 36 % și, respectiv, 22 % (a se
vedea cele ce urmeaz ă). Pe baza celor men ționate anterior, s-a
concluzionat c ă, în vederea analizei prejudiciului și a leg ăturii de
cauzalitate, sunt îndeplinite toate condi țiile care justific ăun cumul
al importurilor din cele patru țări care fac obiectul anchetei.
Cererea de a nu se folosi cumulul a fost, prin urmare, respins ă.
Volumul cumulat și cota de pia ță
(151) Volumul importurilor din cele patru țări a crescut, de la 304 268
tone în 2001 la 426 186 tone în perioada de anchet ă. Cota de
piațăcorespunz ătoare a crescut de la 14,2 % în 2001 la 21,5 % în
perioada de anchet ă. Aceast ăevolu ție trebuie s ăfie privit ăîn
contextul unui consum în sc ădere.
Tabelul 2
2001 2002 20032004 (perioada
de anchet ă)
Importuri (tone) 304 268 307 441 342 626 426 186
Indice 100 101 113 140
Cota de pia ță 14,2 % 16,6 % 18,5 % 21,5 %
Pre țurile
(152) Între 2001 și perioada de anchet ă, pre țul mediu ponderat al
importurilor de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăoriginare din
cele patru țări a crescut cu 16 %, de la 433 EUR/ton ăla
501 EUR/ton ă. Între 2001 și 2002, mai întâi pre țurile s-au
diminuat u șor, cu 3 %, de la 433 EUR la 418 EUR. În 2003
acestea au sc ăzut din nou, pân ăla 397 EUR, dup ăcare au crescut
puternic, ajungând la 501 EUR, un nivel sensibil superior celuidin 2001. Cre șterea pre țului pe parcursul perioadei de anchet ăse
poate explica în principal prin cre șterea costului materiilor prime.
Tabelul 3
2001 2002 20032004 (perioada
de anchet ă)
Prețul CIF mediu
ponderat la frontieracomunitar ă
(EUR/ton ă)433 418 397 501
Indice 100 97 92 116
Subcotarea
(153) Pentru a determina subcotarea pre țurilor, Comisia a analizat
datele referitoare la perioada de anchet ă. Pre țurile de vânzare
ale industriei comunitare examinate au fost pre țurile practicate
fațăde clien ți independen ți, ajustate acolo unde este cazul la
nivelul franco fabric ă, adic ăprețurile nete de orice reduceri și
rabaturi, cheltuielile de transport în interiorul Comunit ății
nefiind incluse. Pre țurile diferitelor tipuri de tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ădefinite în chestionare au fost comparate▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —27
cu pre țurile de vânzare practicate de exportatori, nete de orice
rabaturi și ajustate, dup ăcaz, la nivelul CIF frontier ăcomunitar ă,
ținând cont de drepturile antidumping și de costurile ulterioare
importului.
(154) Pentru calcularea marjei de subcotare medii ponderate, s-a ținut
cont de pre țurile de export ale produc ătorilor care au cooperat și
de datele Eurostat. Pe parcursul perioadei de anchet ă, marja de
subcotare a fost stabilit ăla 43 % pentru Rusia, 36 % pentru
Ucraina, 22 % pentru România și 26 % pentru Croa ția.
4.5. Situa ția industriei comunitare
(155) În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de
bază, examinarea inciden ței importurilor care fac obiectul unui
dumping asupra industriei comunitare a implicat o evaluare atuturor factorilor economici care au influen țat situa ția industriei
comunitare în perioada examinat ă.
Produc ția
(156) Volumul produc ției a urmat o tendin țăsimilar ătendin ței
consumului, de și diminuarea din anii 2002 și 2003 și reluarea
creșterii în perioada de anchet ăau fost mai pu țin pronun țate, în
termeni relativi, decât sc ăderea și reluarea cre șterii consumului pe
parcursul acelora și perioade. Între 2001 și 2002, produc ția a
scăzut cu 21 %, de la 1 495 278 tone în 2001 la 1 174 414
tone în 2002. În 2003, volumul produc ției nu a mai atins decât
trei sferturi din nivelul anului 2001. Cu toate acestea, ca urmare aîmbun ătățirii cererii și ca urmare a investi țiilor realizate în
industria petrolier ăși a gazului pe parcursul perioadei de
anchet ă, volumul produc ției a crescut din nou și a ajuns la
1 290 258 tone pe parcursul perioadei de anchet ă.
Tabelul 4
2001 2002 20032004 (perioada
de anchet ă)
Produc ția (tone) 1 495 278 1 174 414 1 126 188 1 290 258
Indice 100 79 75 86
Capacitatea de produc țieși rata de utilizare a capacit ății
(157) Capacitatea de produc ție a fost stabilit ăpe baza capacit ăților
nominale ale unit ăților de produc ție apar ținând industriei comu-
nitare, ținând cont de întreruperile în produc ție, precum șid e
faptul c ă, în anumite cazuri, o parte din capacitate a fost
utilizat ăpentru alte produse fabricate pe acelea și linii de
produc ție.
(158) Capacitatea de produc ție de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăa
rămas stabil ăpe parcursul perioadei examinate. Totu și, rata de
utilizare a capacit ății a sc ăzut cu 12 puncte procentuale, de la
87 % la 75 %, ca urmare a diminu ării volumului produc ției.
Creșterea utiliz ării capacit ății pe parcursul perioadei de anchet ă
este rezultatul cre șterii volumului produc ției pe parcursul aceleia și
perioade, în contextul unor capacit ăți de produc ție stabile.
Tabelul 5
2001 2002 20032004 (perioada
de anchet ă)
Capacitatea de produc ție
(tone)1 722 350 1 717 919 1 709 605 1 709 078
Indice 100 100 99 99
Utilizarea capacit ății 87 % 68 % 66 % 75 %▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —28
Stocurile
(159) În ceea ce prive ște stocurile, cea mai mare parte a produc ției este
realizat ăpentru a r ăspunde unor comenzi. Astfel, în condi țiile în
care s-a constatat o cre ștere a stocurilor cu 13 % pe parcursul
perioadei examinate, s-a considerat c ă, în prezentul caz, stocurile
nu constituie un indicator pertinent pentru aprecierea prejudi-ciului.
Tabelul 6
2001 2002 20032004 (perioada
de anchet ă)
Stocuri (tone) 95 032 100 471 90 979 107 521
Indice 100 106 96 113
Investi țiile
(160) Între 2001 și perioada de anchet ă, investi țiile realizate pentru
produc ția produsului similar au sc ăzut de la 66 852 644 euro la
26 101 700 euro și nu au fost realizate decât în scopul unic al
conserv ării capacit ății de produc ție la nivelul actual al acesteia, și
nu în scopul cre șterii volumului produc ției.
Tabelul 7
2001 2002 2003Perioada de
anchet ă
Investi ții (EUR) 66 852 644 56 581 829 45 518 515 26 101 700
Indice 100 85 68 39
Vânzările și cotele de pia ță
(161) S-a constatat c ăvânzările industriei comunitare spre clien țid e
legăturăau fost efectuate la pre țurile pie ței; prin urmare, s-a
ținut cont și de aceste vânz ări pentru analiza vânz ărilor șia
cotelor de pia țăale industriei comunitare.
(162) Volumul vânz ărilor de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăpe pia ța
comunitar ăas căzut de la 862 054 tone în 2001 la 725 145 tone
în 2002, ceea ce înseamn ăos cădere de 16 %, sc ăzând ulterior la
683 985 tone în 2003, adic ăun nivel extrem de sc ăzut al cererii
pentru industria comunitar ă. Pe parcursul perioadei de anchet ă,
vânzările au crescut, ajungând la 729 555 tone, nivel care r ămâne
totuși sensibil inferior celui din 2001.
(163) În timp ce volumul global al vânz ărilor de tuburi șițevi ob ținute
fărăsudur ăpe pia ța comunitar ăas căzut cu 15 % între 2001 și
perioada de anchet ă, consumul comunitar nu s-a diminuat decât
cu 8 %, astfel încât industria comunitar ăa pierdut o cot ăde pia ță
echivalent ăcu 3 puncte procentuale. În fapt, cota de pia țăs-a
diminuat de la 40,1 % în 2001 la 36,7 % în perioada de anchet ă.
Tabelul 8
2001 2002 2003Perioada de
anchet ă
Vânzările în Comunitate
(tone)862 054 725 145 683 985 729 555
Indice 100 84 79 85
Cota de pia ță 40,1 % 39,1 % 36,9 % 36,7 %▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —29
Pre țurile
(164) Prețul de vânzare unitar mediu al industriei comunitare a crescut
cu 10 % pe parcursul perioadei examinate, ca urmare a cre șterii
costurilor materiilor prime, care a avut un impact asupra ansam-blului industriei.
(165) Dupăo cre ștere de 4 % a pre țurilor medii, de la 672 euro în 2001
la 701 euro în 2002, pre țurile au sc ăzut la nivelul limitei inferiore
de 651 euro în 2003, dup ăcare au crescut din nou în mod
considerabil pe parcursul perioadei de anchet ă, ajungând la 736
euro.
(166) Pentru produc ția tuburilor șițevilor ob ținute f ărăsudur ă, industria
comunitar ăutilizeaz ăca materii prime, în func ție de procesul de
produc ție, fie fier vechi, fie blocuri și lingouri. Materiile prime
constituie principalul determinant al costului de produc ție al
tuburilor șițevilor ob ținute f ărăsudur ăși au un impact direct
asupra evolu ției pre țului de vânzare. În timp ce, în 2001 și
2002, materiile prime au reprezentat 35 % din costul deproduc ție total al tuburilor șițevilor ob ținute f ărăsudur ădin
industria comunitar ă, acestea au ajuns la 38 % în 2003 șil a
47 % pe parcursul perioadei de anchet ă.
(167) Într-adev ăr, s-a observat c ăprețurile medii ale materiilor prime au
crescut puternic în 2004, generând pre țuri de vânzare mai ridicate
pentru industria comunitar ăși pre țuri de import mai ridicate.
Tabelul 9
2001 2002 2003Perioada de
anchet ă
Prețul mediu ponderat
(EUR/ton ă)672 701 651 736
Indice 100 104 97 110
Rentabilitatea și fluxul de lichidit ăți
(168) Pe parcursul perioadei examinate, rentabilitatea medie ponderat ăa
industriei comunitare, calculat ăîn func ție de cifra de afaceri net ă
as căzut mult, de la 3 % în 2001 la –10 % pe parcursul perioadei
de anchet ă. Evolu ția rentabilit ății nu urmeaz ăevolu ția valorii
vânzărilor. Rentabilitatea produsului în cauz ăa fost cu mult
negativ ăîn perioada de anchet ădecât pe parcursul celor trei ani
anteriori acesteia, în timp ce vânz ările au crescut în perioada de
anchet ă, comparativ cu nivelurile înregistrate în 2002 și 2003.
Aceast ăevolu ție se explic ăprin faptul c ăaceast ăcreștere a
prețurilor materiilor prime nu s-a putut reflecta integral în
prețurile de vânzare. În fapt, cre șterea costurilor materiilor
prime nu a putut fi repercutat ăasupra consumatorilor finali, din
cauza nivelului sc ăzut al pre țurilor importurilor din țările în
cauză.
Tabelul 10
2001 2002 2003Perioada de
anchet ă
Marja de profit înainte
de impozitare3% –9% –5% –10 %
(169) Pe parcursul perioadei de anchet ă, industria comunitar ăa generat
un flux de lichidit ăți negativ de –16 735 140 euro. Lichidit ățile
industriei comunitare au atins un nivel cu mult negativ în 2003,dupăcare situa ția s-a ameliorat pu țin, fărăa reveni îns ăla un
nivel pozitiv. Fluxul de lichidit ăți a trebuit s ăfie calculat pe baza
profitului net înainte de impozitare pentru produsul vândut în▼
B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —30
interiorul, dar și în afara Comunit ății; în timp ce acesta a fost
pozitiv în 2002 (26 milioane euro), în 2003 s-a transformat într-opierdere net ăimportant ă(–86 milioane euro), ceea ce explic ă
reducerea puternic ăa fluxului de lichidit ăți între 2002 și 2003.
Tendin ța fluxului de lichidit ăți nu a urmat tendin ța rentabilit ății,
deoarece amortiz ările, în mod tradi țional ridicate pentru acest tip
de industrie cu utilizare intensiv ăa capitalului, au sc ăzut de la
51 795 853 euro în 2002 la 48 276 850 euro în 2003, crescând
din nou la 58 820 712 euro pe parcursul perioadei de anchet ă.
Totu și, fluxul de lichidit ățiarămas negativ pe parcursul perioadei
de anchet ă.
Tabelul 11
2001 2002 2003Perioada de
anchet ă
Fluxul de lichidit ăți
(EUR)68 221 405 83 464 355 –35 612 924 –16 735 140
Indice 100 122 –52 –25
Randamentul activelor nete
(170) Randamentul activelor nete a fost calculat ca exprimând profitul
net înainte de impozitare al produsului similar vândut în interiorulși în afara Comunit ății, ca procentaj din valoarea contabil ănetăa
activelor fixe alocate produsului similar vândut în interiorul șiî n
afara Comunit ății. Evolu ția negativ ăa acestui indicator dup ă2001
se explic ă, pe de o parte, prin sc ăderea investi țiilor în produsul
similar începând cu 2001 pân ăîn perioada de anchet ăși, pe de
altăparte, prin faptul c ăprofitul înainte de impozitare al
produsului similar vândut în interiorul și în afara Comunit ății,
care era înc ăpozitiv în 2001 și 2002, a devenit negativ în
2003. Cu toate c ăs-a îmbun ătățit pe parcursul perioadei de
anchet ă, comparativ cu 2003, randamentul activelor nete a fost
de–11 % în perioada de anchet ă. Pentru calcularea acestui
randament, profitul utilizat este cel realizat de industria comu-nitarăatât pentru vânz ările sale interne, cât și pentru vânz ările
la export, deoarece activele în cauz ăfiind utilizate pentru ambele
canale de vânzare, este imposibil ăalocarea lor separat ă.
Tabelul 12
2001 2002 2003Perioada de
anchet ă
Randamentul activelor
nete10 % 6 % –18 % –11 %
Capacitatea de mobilizare a capitalului
(171) Cu excep ția unei societ ăți, industria comunitar ănu a pretins șin u
existănici un indiciu c ăaceasta ar fi întâmpinat probleme pentru
mobilizarea capitalului pentru activit ățile sale. S-a considerat, prin
urmare, c ăindustria comunitar ă, în ansamblul s ău, a fost capabil ă
sămobilizeze capital pentru activit ățile sale pe întreaga perioada
examinat ă.
Ocuparea for ței de munc ăși salariile
(172) Ocuparea for ței de munc ăîn industria comunitar ăs-a redus cu
13 % și costul salarial s-a redus cu 9 % pe parcursul perioadei
examinate.▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —31
Tabelul 13
2001 2002 2003Perioada de
anchet ă
Salaria ți 6 058 5 424 5 276 5 245
Indice 100 90 87 87
Costul salarial (EUR/an) 275 296 896 251 059 144 244 153 692 249 190 971
Indice 100 91 89 91
Productivitatea
(173) Calculat ăca produc ție anual ăpe salariat, productivitatea a atins în
perioada de anchet ăacela și nivel ca și în 2001, dup ăos cădere în
2002 și 2003.
Tabelul 14
2001 2002 2003Perioada de
anchet ă
Productivitate (tone/
angajat)247 217 213 246
Indice 100 88 86 100
Cre șterea
(174) În timp ce consumul comunitar s-a redus cu 8 % între 2001 și
perioada de anchet ă, volumul vânz ărilor industriei comunitare
spre clien ți independen țiși de leg ăturăas căzut cu 15 %.
Dimpotriv ă, cota de pia țăa importurilor din cele patru țări în
cauzăa crescut cu 7,3 puncte procentuale. Astfel, vânz ările
industriei comunitare au sc ăzut mult mai mult decât cererea pe
parcursul perioadei examinate.
Amploarea marjei de dumping și redresarea dup ăpracticile ante-
rioare de dumping
(175) Ținând cont de volumul și de pre țurile importurilor din cele patru
țări în cauz ă, influen ța amplorii marjei de dumping efective
asupra industriei comunitare nu poate fi considerat ăneglijabil ă.
(176) Astfel cum demonstreaz ăanaliza indicatorilor de prejudiciu
prezenta ți anterior, situa ția economic ăși financiar ăa industriei
comunitare nu s-a ameliorat dup ăinstituirea m ăsurilor anti-
dumping la importurile anumitor tipuri ale produsului în cauz ă
din Rusia și România în 1997 și din Croa țiași Ucraina în
februarie 2000. Indicatorii respectivi arat ă, de asemenea, c ăîn
continuare Comunitatea este într-o situa ție fragil ăși vulnerabil ă.
4.6. Concluzie privind prejudiciul
(177) Analiza indicatorilor de prejudiciu a ar ătat căsitua ția industriei
comunitare s-a deteriorat semnificativ dup ă2001, atingând pragul
inferior în 2003. Pe parcursul perioadei de anchet ă, indicatorii au
arătat o îmbun ătățire în raport cu situa ția extrem de dificil ădin
2003. Îmbun ătățirea respectiv ădin perioada de anchet ăse poate
explica prin situa ția global ămai bun ăa pie țeiși, în special,
printr-o cerere în cre ștere pentru tuburile șițevile ob ținute f ără
sudur ăprovenind din industria petrolier ăși a gazului. Totu și,
industria comunitar ăeste departe de a- și fi revenit la nivelul
din 2001, adic ădinainte de cre șterea importurilor care fac
obiectul unui dumping. În acest sens, trebuie precizat c ă
creșterea pre țurilor de vânzare observat ăpe parcursul perioadei
de anchet ănu a fost suficient ănici m ăcar pentru a reflecta▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —32
complet cre șterea costurilor materiilor prime, cu atât mai pu țin
pentru a îmbun ătăți situa ția industriei comunitare.
(178) Este adev ărat că, la prima vedere, anumi ți indicatori ai prejudi-
ciului arat ăo situa ție stabil ă(capacitatea de mobilizare a capi-
talului, ocuparea for ței de munc ă) sau chiar o evolu ție pozitiv ă
(pre țurile medii de vânzare). Totu și, majoritatea celorlal ți indi-
catori ai prejudiciului (de exemplu, rentabilitatea, investi țiile,
produc țiași volumul vânz ărilor) au avut în mod clar o evolu ție
negativ ăpe parcursul perioadei examinate, de și s-au ameliorat
ușor în perioada de anchet ăcomparativ cu anul anterior. Cu
toate acestea, ameliorarea respectiv ănu modific ăsitua ția, dat
fiind faptul c ăindicatorii cei mai pertinen țirămân negativi.
(179) În ceea ce prive ște evolu ția pozitiv ăa pre țurilor, cre șterea
prețurilor pe parcursul perioadei de anchet ănu poate fi atribuit ă
unei îmbun ătățiri a situa ției industriei comunitare, ci este mai
degrab ăo simpl ăconsecin țăa cre șterii pre țurilor materiilor
prime. În plus, factorii men ționa ți anterior, care indic ăo stabi-
litate a situa ției, nu reflect ăstarea real ăa industriei comunitare. În
realitate, din cauza evolu ției puternic negative a indicatorilor
lega ți de profit, viabilitatea industriei este în pericol în cazul în
care, pe termen mediu sau chiar scurt, situa ția nu este remediat ă.
(180) Dupănotificarea concluziilor definitive, anumi ți produc ători-
exportatori au afirmat c ăindustria comunitar ănu a suferit nici
un prejudiciu important pe parcursul perioadei de anchet ă. S-a
susținut c ădatele disponibile publicului arat ăcăindustria comu-
nitarăse afl ăîntr-o bun ăsitua ție financiar ășicăvânzările și
rentabilitatea acesteia au avut o tendin țăpozitiv ăpe parcursul
perioadei de anchet ă.
(181) Trebuie precizat c ăanumi ți produc ători comunitari au înregistrat
efectiv rezultate financiare anuale pozitive în perioada de anchet ă,
căși-au m ărit volumul vânz ărilor și au realizat rezultate profi-
tabile. Totu și, în timp ce situa ția financiar ăglobal ăa anumitor
produc ători comunitari a fost favorabil ăpe parcursul perioadei de
anchet ă, analiza trebuie s ăfie fondat ăpe performan țele financiare
ale industriei comunitare, în ceea ce prive ște produc țiași
vânzările produsului similar pe pia ța comunitar ă. Deoarece
produsul similar nu reprezint ătotalitatea volumului produc ției
industriei comunitare și nici a vânz ărilor acesteia în Comunitate,
s-a concluzionat c ă, în pofida unei bune performan țe globale a
anumitor produc ători comunitari de tuburi șițevi ob ținute f ără
sudur ă, a existat un prejudiciu important și cu privire la
produsul similar vândut în Comunitate.
(182) Având în vedere cele men ționate anterior, s-a concluzionat c ă
industria comunitar ăa suferit un prejudiciu important, în sensul
articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de baz ă.
5.LEG ĂTURA DE CAUZALITATE
5.1. Introducere
(183) În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regula-
mentul de baz ă, Comisia a examinat dac ăimporturile care fac
obiectul unui dumping ale produsului în cauz ăoriginare din țările
în cauz ăau cauzat industriei comunitare un prejudiciu care poate
fi considerat important. Ceilal ți factori cunoscu ți, al ții decât
importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi pututcauza în acela și timp industriei comunitare un prejudiciu, au
fost, de asemenea, examina ți, astfel încât eventualul prejudiciu
cauzat de factorii respectivi s ănu fie atribuit importurilor în
cauză.▼
B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —33
5.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(184) Importurile din cele patru țări în cauz ăau crescut pe parcursul
perioadei examinate cu 40 %, în termeni de volum, și cu 7,3
puncte procentuale, în termeni de cot ăde pia ță. În acela și timp,
prețurile medii ale importurilor respective au fost cu 32 % mai
mici decât pre țurile medii ale industriei comunitare pe parcursul
perioadei de anchet ă.C r e șterea pre țurilor importurilor care fac
obiectul unui dumping, constatat ăpentru perioada de anchet ă,
este doar consecin ța cre șterii costurilor materiilor prime.
Creșterea substan țialăa volumului importurilor din cele patru
țări în cauz ăși majorarea cotei de pia țăa acestora pe parcursul
perioadei examinate, la pre țuri net inferioare celor ale industriei
comunitare, au coincis cu deteriorarea situa ției financiare globale
a industriei comunitare pe parcursul aceleia și perioade.
(185) Prețurile unitare ale industriei comunitare au crescut, de
asemenea, pe parcursul perioadei examinate, cu pân ăla 10 %.
Cu toate acestea, aceste pre țuri s-au depreciat și nu au putut
acoperi nici m ăcar cre șterea puternic ăa costurilor materiilor
prime, astfel cum arat ănivelul important al pierderilor suferite
de industria comunitar ă.
(186) Pe baza considerentelor de mai sus, se observ ăcăimporturile la
prețuri sc ăzute din cele patru țări în cauz ăau avut un rol deter-
minant în deteriorarea situa ției industriei comunitare, reflectat ă
mai ales în evolu ția insuficient ăa pre țurilor de vânzare, în
scăderea produc ției, a volumelor vânz ărilor și a cotelor de
piață,î ns c ăderea drastic ăa rentabilit ățiiși în diminuarea investi-
țiilor.
5.3. Efectele altor factori
Reducerea consumului comunitar
(187) Consumul comunitar s-a diminuat cu 8 % pe parcursul perioadei
examinate. Cu toate acestea, sc ăderea consumului nu poate fi
considerat ă, în sine, drept cauza situa ției prejudiciabile a
industriei comunitare, deoarece vânz ările acesteia au sc ăzut într-
o mai mare m ăsură, în termeni relativi, decât consumul pe
parcursul perioadei examinate ( –16 % și, respectiv, –14 %
între 2001 și sfâr șitul perioadei de anchet ă). De altfel, s-a
demonstrat c ăimporturile din țările în cauz ăau crescut pe
parcursul perioadei examinate șicăși-au însu șit cotele de pia ță
pierdute de industria comunitar ă. Din aceste motive, sc ăderea
consumului nu poate fi considerat ăo cauz ăsubstan țialăa preju-
diciului suferit de industria comunitar ă.
Importurile originare din țări ter țe, altele decât cele patru țări
vizate
(188) În conformitate cu Eurostat și cu informa țiile colectate pe
parcursul anchetei, principalele țări din care se import ătuburi și
țevi ob ținute f ărăsudur ăsunt Japonia, Argentina și Statele Unite.
(189) Importurile din Japonia s-au ridicat la 52 960 tone în 2001 și s-au
redus cu 34 %, la 34 857 tone, pe parcursul perioadei examinate.Cota de pia țăa importurilor japoneze ale produsului în cauz ăs-a
ridicat la 2,5 % în 2001, reducându-se la 1,8 % în perioada deanchet ă. Importurile japoneze au fost efectuate la pre țuri cel pu țin
duble fa țăde cele ale industriei comunitare. Prin urmare, nu se
poate considera c ăimporturile din Japonia au avut un efect
negativ asupra situa ției industriei comunitare.
(190) Importurile din Argentina au crescut cu 52 %, de la 30 962 tone
în 2001 la 46 918 tone în perioada de anchet ă. Din 2001 pân ăîn
perioada de anchet ă, cota de pia țăa Argentinei s-a majorat cu un
punct procentual, de la 1,4 % la 2,4 %. Pe întreaga perioad ă
examinat ă, pre țurile importurilor din Argentina au r ămas la un▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —34
nivel cu mult superior pre țurilor celor patru țări în cauz ă. Pre țul
CIF mediu pe ton ăimportat ădin Argentina a fost de 660 euro,
comparativ cu 501 euro pentru cele patru țările în cauz ă. În cadrul
analizei, s-a ținut cont de faptul c ăun produc ător comunitar este
în leg ăturăcu un produc ător-exportator stabilit în Argentina. S-a
demonstrat totu șicătuburile șițevile ob ținute f ărăsudur ă
importate de acest produc ător comunitar de la societatea sa de
legăturădin Argentina nu au fost, nici din punct de vedere al
cantităților, nici din punct de vedere al pre țurilor, un factor deter-
minant al situa ției prejudiciabile a acestui produc ător comunitar și
a industriei comunitare în ansamblu.
(191) În ceea ce prive ște Statele Unite, statisticile Eurostat arat ăcăcota
de pia țăa importurilor de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ădin
aceast ățarăa crescut de la 0,6 % în 2001 la 1,8 % în perioada de
anchet ă. Pre țurile de vânzare medii ale produselor americane se
situau la începutul perioadei examinate la 2 414 euro pe ton ă,
adicăaproape de patru ori mai mari decât cele ale industriei
comunitare; ulterior acestea au sc ăzut puternic, cu 77 %,
ajungând la 797 euro pe ton ăîn perioada de anchet ă, depășind
în continuare cu 8 % pre țurile industriei comunitare în acel
moment. Prin urmare, în pofida cre șterii importurilor din Statele
Unite, acestea nu pot fi considerate, ținând cont de nivelul
prețurilor practicate, o cauz ăsubstan țialăa prejudiciului suferit
de industria comunitar ă.
(192) S-a afirmat c ăimporturile din Argentina și din Statele Unite au
crescut puternic din 2001, cota de pia țăcombinat ăa acestora a
depășit 4 % în perioada de anchet ășicăprețurile americane au
fost inferioare celor facturate de produc ătorii-exportatori din trei
din cele patru țări în cauz ă.
(193) Afirma ția conform c ăreia pre țurile americane au fost inferioare
celor facturate de trei din cele patru țări în cauz ănu a fost
confirmat ăprin fapte. La modul general, tocmai din cauza
nivelului ridicat al pre țului, s-a concluzionat c ăaceste importuri
nu pot fi considerate o cauz ădeterminant ăa prejudiciului.
(194) Un produc ător-exportator a afirmat c ăactivit ățile industriei comu-
nitare vizeaz ăîn principal produc țiași vânzarea categoriilor de
produs de vârf de gam ă(tuburi OCTG) care intr ăîn concuren ță
cu importurile din Japonia, din Argentina și din Statele Unite. S-a
argumentat c ăimporturile din cele trei țări reprezentau împreun ă
o cre ștere a cotei de pia țăde 1,5 puncte procentuale între 2001 și
perioada de anchet ășicăacestea au luat locul tuburilor șițevilor
obținute f ărăsudur ăfabricate de industria comunitar ă, cu prio-
ritate fa țăde tuburile șițevile ob ținute f ărăsudur ăimportate din
Rusia și din Ucraina.
(195) S-a constatat c ă,d e și pune accent îndeosebi pe produc ția
produselor de vârf de gam ă, industria comunitar ăcontinu ăsă
produc ătoate tipurile diferite de tuburi șițevi ob ținute f ără
sudur ă, inclusiv produsele de la baza gamei, în cantit ăți
substan țiale. În fapt, tuburile OCTG nu au reprezentat decât o
micăparte a activit ăților industriei comunitare, 5 % din volumul
total și 7 % din valoarea total ăa vânz ărilor produsului similar pe
piața comunitar ăpe parcursul perioadei de anchet ă.C r e șterea
cotei de pia țăcombinat ăa Japoniei, Argentinei și Statelor Unite
de 1,5 puncte procentuale, adic ăde la 4,5 % în 2001 la 6,0 % în
perioada de anchet ă, nu poate fi corelat ă, în cazul în care este
necesar, decât într-o mic ămăsurăcu pierderea mult mai
pronun țatăa cotei de pia țăa industriei comunitare pe parcursul
aceleia și perioade, de la 40,1 % la 36,7 %. Prin urmare, trebuie s ă
fie respins ăafirma ția conform c ăreia importurile din aceste trei
țări au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare.
(196) Un produc ător-exportator a sus ținut c ăserviciile Comisiei au
omis s ăia în calcul impactul importurilor de tuburi șițevi▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —35
obținute f ărăsudur ădin noile state membre. S-a afirmat c ă
anterior se constatase c ăaceste importuri, în special cele din
Slovacia, s-au efectuat c ătre Comunitate la pre țuri care fac
obiectul unui dumping, prejudiciabile pentru industria comunitar ă.
Aceste importuri au f ăcut obiectul unor drepturi antidumping,
drepturi care au fost eliminate ca urmare a extinderii intervenitela mijlocul perioadei de anchet ă. Acesta a mai declarat c ăimpor-
turile respective sunt cauza pierderii cotei de pia țăa industriei
comunitare.
(197) Cu toate acestea, trebuie precizat c ăvolumul vânz ărilor industriei
comunitare și a altor produc ători europeni (inclusiv Slovacia) s-a
redus cu aproximativ 133 000 și 112 000 de tone între 2001 și
2004, în timp ce, în aceea și perioad ă, importurile din cele patru
țări în cauz ăau crescut cu aproximativ 120 000 tone (1).
(198) În ceea ce prive ște importurile din Slovacia înainte de extindere,
nu se poate afirma c ăacestea au cauzat un prejudiciu industriei
comunitare între 2001 și data extinderii (1 mai 2004), dat fiind
faptul c ăacestea f ăceau obiectul unor drepturi antidumping care
restabileau condi ții echitabile de concuren țăcu cele ale industriei
comunitare. Nu se consider ăcăun eventual efect al acestor
vânzări în interiorul UE-25 de la 1 mai 2004 ar fi putut inversa
concluziile referitoare la prejudiciu sau ar fi putut sau rupe
legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui
dumping din cele patru țări în cauz ăși prejudiciul suferit de
industria comunitar ă. În fapt, o analiz ăa importurilor produsului
în cauz ădin Slovacia pe pia ța comunitar ăînainte și dup ă
extindere, efectuat ăpe baza datelor Eurostat, a ar ătat că,î n
anul ader ării, aceste importuri c ătre restul pie ței comunitare
(UE-24) au crescut cu 7 % sau cu 5 911 tone comparativ cuanul de dinaintea ader ării. Aceast ăcreștere a volumului este
foarte redus ă, comparativ cu evolu ția importurilor originare din
cele patru țări în cauz ă.
(199) Pe baza celor prezentate anterior, s-a concluzionat c ănu s-a redus
cota de pia țăa industriei comunitare din cauza concuren ței intra-
comunitare.
(200) Prin urmare, se respinge argumentul conform c ăruia concuren ța
intracomunitar ăpoate explica pierderea cotei de pia țăa industriei
comunitare.
Caracterul ciclic al pie țeiși cursul de schimb
(201) Reac ționând la notificarea concluziilor definitive, un produc ător-
exportator a estimat c ănu s-a ținut cont de caracterul ciclic al
pieței o țelului, astfel cum impune articolul 3 alineatul (7) din
regulamentul de baz ă.
(202) În acest sens, trebuie precizat c ăproduc ătorul-exportator respectiv
nu a adus nici un element de prob ăîn sprijinul afirma ției sale,
conform c ăreia caracterul ciclic al pie ței o țelului ar fi la originea
situa ției prejudiciabile a industriei comunitare. De altfel, trebuie
men ționat c ăacest caracter ciclic al pie ței o țelului ar trebui s ă
aibăun impact atât asupra industriei comunitare, cât și asupra
produc ătorilor-exportatori. Prin urmare, un ciclu de depresiune a
pieței tuburilor șițevilor ob ținute f ărăsudur ăcare ar fi avut un
impact negativ asupra st ării industriei comunitare ar fi trebuit s ă
aibăacela și impact asupra volumului importurilor de tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ă. Astfel, volumul importurilor din cele patru
țări în cauz ăar fi trebuit s ăse reduc ă. Cu toate acestea, astfel
cum s-a explicat la considerentul 151, volumul cumulat al impor-turilor din cele patru țări în cauz ăa crescut în fiecare an din 2001
pânăîn 2004. Prin urmare, nu se poate considera c ăla originea
prejudiciului suferit de industria comunitar ăs-ar afla caracterul
ciclic al pie ței o
țelului.▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —36
(1) Trebuie precizat c ăîntre 2001 și 2004 consumul s-a redus cu 165 000 tone.
(203) O societate a sus ținut c ădeprecierea valorii dolarului american în
raport cu euro între 2001 și perioada de anchet ăar fi avut un
impact asupra situa ției industriei comunitare, f ărăa aduce îns ă
vreun element de prob ăcare s ădemonstreze c ăaceste fluctua ții
ale cursului de schimb au avut efectiv o influen țănegativ ăasupra
performan ței industriei comunitare. În absen ța oric ăror informa ții
justificate care s ăarate c ăsitua ția prejudiciabil ăa industriei
comunitare a fost influen țatăde o apreciere a euro în raport cu
dolarul, s-a concluzionat c ăfluctua țiile cursului de schimb nu au
afectat leg ătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul
unui dumping și situa ția prejudiciabil ăa industriei comunitare. În
plus, analiza industriei comunitare s-a bazat pe performan ța
financiar ăa produsului similar vândut pe pia ța comunitar ă.
Cum cea mai mare parte a vânz ărilor produsului similar pe
piața comunitar ăa fost facturat ăîn euro, iar principalele costuri
de produc ție sunt, de asemenea, denominate în principal în euro,
fluctua țiile cursului de schimb n-au putut avea în nici un caz un
impact major asupra situa ției prejudiciabile a industriei comu-
nitare.
(204) Ținând cont de evolu ția men ționatăanterior a volumelor, a
prețurilor și a cotelor de pia țăale importurilor originare din alte
țări ter țe, s-a concluzionat c ăprejudiciul important suferit de
industria comunitar ănu poate fi atribuit acestor importuri.
Cre șterea pre țurilor materiilor prime
(205) Doi produc ători-exportatori au sus ținut c ăscăderea rentabilit ății
este rezultatul cre șterii costurilor materiilor prime șică, prin
urmare, nu poate fi legat ăde importurile care fac obiectul unui
dumping din țările în cauz ă. În fapt, costul fierului vechi sau al
blocurilor, care sunt principalele materii prime pentru produc ția
de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă, a crescut semnificativ pe
parcursul perioadei examinate. Cei doi produc ători comunitari au
demonstrat c ă, în ultimul trimestru din 2003 și în ultimul
trimestru din perioada de anchet ă, pre țurile fierului vechi șia l
blocurilor au crescut cu 66 % și, respectiv, 77 %. Un produc ător
comunitar a demonstrat c ă, pe ansamblul perioadei examinate,
adicăîntre 2001 și perioada de anchet ă, pre țul fierului vechi a
ajuns mai mult decât dublu, crescând de la 99 euro pe ton ăîn
2001 la 253 euro pe ton ăîn perioada de anchet ă. O evolu ție
similar ăa putut fi observat ăși în ceea ce prive ște pre țul mediu
al blocurilor.
(206) Cu toate acestea, prejudiciul important suferit de industria comu-nitarănu se explic ăprin cre șterea costurilor materiilor prime în
sine, ci, astfel cum se explic ăla considerentul 168, prin faptul c ă
industria comunitar ănu a reu șit sărepercuteze aceast ăcreștere a
costurilor asupra consumatorilor. Într-adev ăr, deoarece impor-
turile care fac obiectul unui dumping din țările în cauz ăau
subcotat semnificativ pre țurile industriei comunitare, aceasta din
urmănuși-a putut cre ște pre țurile de vânzare într-o m ăsurăcare
săreflecte în mod corespunz ător cre șterea costurilor materiilor
prime.
(207) Dupănotificarea concluziilor definitive, un produc ător-exportator
a estimat c ăeste incorect s ăse afirme c ărentabilitatea a sc ăzut pe
parcursul perioadei de anchet ăpentru c ăproduc ătorii comunitari
au fost incapabili, din cauza presiunii exercitate asupra pre țului de
importurile care fac obiectul unui dumping, s ăîși creasc ă
propriile pre țuri la niveluri care le-ar fi permis s ăacopere
creșterea costurilor materiilor prime. În opinia societ ății
respective, pre țul materiilor prime (al fierului vechi) a crescut
cu 15,8 % în perioada de anchet ă. S-a argumentat c ăprețurile
importurilor care fac obiectul unui dumping au crescut mai multdecât costurile materiilor prime.▼
B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —37
(208) Cu toate acestea, astfel cum s-a ar ătat mai sus, probele ob ținute
pe parcursul anchetei au ar ătat căcreșterea costurilor materiilor
prime ale produc ătorilor comunitari pe parcursul perioadei de
anchet ăa fost semnificativ mai mare decât procentul presupus
de 15,8 %. Pe baza informa țiilor furnizate de anumi ți produc ători
comunitari, s-a mai observat c ăcreșterea costurilor materiilor
prime a dep ășit cre șterea pre țului mediu ponderat al tuburilor și
țevilor ob ținute f ărăsudur ădin cele patru țări în cauz ă,p e
întreaga perioad ăexaminat ă. Prin urmare, se men ține argumentul
conform c ăruia produc ătorii comunitari nu au putut cre ște
propriile pre țuri de vânzare și nu au putut face vânz ările profi-
tabile din cauza presiunii asupra pre țului exercitate de importurile
care fac obiectul unui dumping.
Comportamentul anticoncuren țial al anumitor produc ători comu-
nitari
(209) Măsurile antidumping vizând produsele care r ăspund defini ției
originale în vigoare din 1997 pentru România și Rusia nu mai
sunt aplicate din iulie 2004, ca m ăsurăde pruden țăîn raport cu
un comportament anticoncuren țial al anumitor produc ători comu-
nitari în trecut.
(210) Anumi ți produc ători-exportatori și importatori au solicitat
realizarea unei anchete pentru determinarea gradului în care
cartelul format de anumi ți produc ători europeni a putut avea un
impact asupra performan ței industriei comunitare în ansamblu.
(211) În acest sens, s-a constatat c ănu exist ănici o suprapunere în timp
între durata înc ălcării m ăsurilor de c ătre anumi ți produc ători
comunitari (din 1990 pân ăîn 1995 și, pentru anumite produse,
pânăîn 1999) și perioada examinat ăîn prezenta procedur ăanti-
dumping (din 2001 pân ăîn 2004). Mai mult, ancheta nu a
eviden țiat nici un element care s ăsugereze c ăprețurile industriei
comunitare sau al ți indicatori de prejudiciu au fost influen țați prin
vreun comportament anticoncuren țial. Pe baza celor de mai sus și
în absen ța oric ăror informa ții sau indica ții care s ădemonstreze
contrariul, se poate concluziona c ăcartelul format de anumi ți
produc ători comunitari înainte de 2001 nu a avut nici un
impact asupra situa ției prejudiciabile a industriei comunitare pe
parcursul perioadei examinate.
(212) Dupănotificarea concluziilor definitive, un produc ător-exportator
a afirmat c ăserviciile Comisiei au omis s ăexamineze efectele
poten țiale ale revenirii industriei comunitare la condi ții normale
de concuren țădupăîncheierea comportamentului de cartel în
1999. S-a argumentat c ăsuprapunerea în timp a comporta-
mentului de cartel cu perioada care face obiectul prezenteiproceduri nu este un factor pertinent șicăserviciile Comisiei s-
au în șelat în aprecierea prejudiciului și a leg ăturii de cauzalitate și
au înc ălcat dispozi țiile articolului 3 alineatul (7) din regulamentul
de baz ă.
(213) În primul rând, trebuie subliniat c ădoar o mic ăparte a produsului
în cauz ă,și anume tuburile OCTG (încadrate la codurile NC
7304 21 00 20 și NC 7304 29 11 20), a f ăcut obiectul procedurii
de cartel. Pe parcursul perioadei de anchet ă, volumul tuburilor
OCTG vândute pe pia ța comunitar ănu a reprezentat decât 5 %
din volumul total al vânz ărilor industriei comunitare.
(214) În plus, termenul de doi ani care s-a scurs între încheierea
comportamentului de cartel și începutul perioadei pentru care s-
a încercat s ăse determine dac ăexistăun prejudiciu este
considerat suficient pentru a permite revenirea industriei comu-nitare la condi ții normale de concuren ță. Oricum, situa ția pe
parcursul perioadei de anchet ăa fost prejudiciabil ă.
(215) Ținând cont de cele precizate anterior, se respinge aceast ăcerere.▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —38
5.4. Concluzie privind leg ătura de cauzalitate
(216) Coinciden ța între, pe de o parte, cre șterea importurilor care fac
obiectul unui dumping din țările în cauz ă, cre șterea cotei de pia ță
a acestora și subcotarea pre țurilor constatat ăși, pe de alt ăparte,
deteriorarea evident ăa situa ției industriei comunitare permite s ă
se concluzioneze c ăimporturile care fac obiectul unui dumping
sunt cauza prejudiciului important suferit de industria comunitar ă,
în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de baz ă.
6.INTERESUL COMUNIT ĂȚII
(217) În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de baz ă, s-a
examinat dac ă, în pofida concluziilor privind dumpingul prejudi-
ciabil, exist ămotive imperioase pentru a concluziona c ănu este
în interesul Comunit ății săadopte m ăsuri în acest caz particular.
În acest sens, trebuie s ăfie examinat ăinciden ța probabil ăa insti-
tuirii sau neinstituirii m ăsurilor asupra tuturor p ărților afectate de
prezenta procedur ă.
6.1. Industria comunitar ă
(218) Situa ția prejudiciabil ăîn care se afl ăindustria comunitar ărezult ă
din dificult ățile de a concura importurile la pre țscăzut care fac
obiectul unui dumping.
(219) Se consider ăcăinstituirea m ăsurilor va permite industriei comu-
nitare s ă-și creasc ăvolumul vânz ărilor și cotele de pia ță, ceea ce
va genera economii de scar ămai importante și îi va permite s ă
genereze nivelul de profit necesar pentru a justifica continuareainvesti țiilor în instala țiile de produc ție.
(220) În absen ța unor m ăsuri, situa ția industriei comunitare va continua
săse deterioreze. Aceasta nu va fi în m ăsurăsăinvesteasc ăîn noi
capacit ăți de produc țieșisăconcureze în mod eficient importurile
din țările ter țe. Anumite societ ăți vor trebui s ăînceteze produc ția
produsului similar șisăîși concedieze personal. Prin urmare, s-a
concluzionat c ăinstituirea m ăsurilor antidumping este conform ă
cu interesul industriei comunitare.
(221) Un produc ător comunitar care nu se num ărăprintre reclaman țiși
care este în leg ăturăcu un produc ător-exportator din România a
afirmat c ăproduc ătorii comunitari lucreaz ădeja la întreaga capa-
citate de produc țieșică, prin urmare, ace știa nu ar fi capabili s ă
satisfac ăcererea ridicat ăde tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăde
pe pia ța comunitar ăși din țările ter țe. Societatea a estimat astfel
căinstituirea drepturilor va duce la o ofert ădeficitar ăpe pia ța
comunitar ă. Cu toate acestea, astfel cum s-a precizat mai sus,
ancheta a ar ătat că, pe întreaga perioad ăexaminat ă, industria
comunitar ăavea importante capacit ăți de produc ție neutilizate,
susceptibile a fi utilizate pentru produc ția produsului în cauz ă
într-o manier ăcare s ăsatisfac ăcererea de tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ăde pe pia ța comunitar ă.
(222) S-a mai sus ținut c ăinstituirea m ăsurilor ar avea ca efect limitarea
concuren ței pe pia ța comunitar ă. Trebuie observat c ă, în afara
produc ătorilor reclaman ți, exist ă, de asemenea, mai mul ția l ți
produc ători importan ți ai produsului în cauz ăîn noile statele
membre, astfel cum se precizeaz ăla considerentul 139.
Numărul produc ătorilor din Comunitate este considerat suficient
de mare pentru a garanta concuren ța pe aceast ăpiață, chiar șiî n
cazul instituirii m ăsurilor antidumping. În plus, astfel cum se
precizeaz ăla considerentele 188-195, produc ătorii din alte țări
terțe (de exemplu, Statele Unite) intr ă, de asemenea, în
concuren țăcu industria comunitar ă, cu produse și pre țuri
similare. Astfel, se estimeaz ăcăinstituirea m ăsurilor nu va▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —39
afecta oferta de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăși nici nu va
limita concuren ța pe pia ța comunitar ă.
6.2. Interesul importatorilor independen ți
(223) În ceea ce prive ște importatorii, doar trei importatori independen ți
au răspuns la chestionar. O vizit ăde verificare a fost efectuat ă
ulterior la doi dintre ace știa. Un al patrulea importator inde-
pendent a acceptat o vizit ăde verificare într-un stadiu ulterior
al procedurii. Volumele produsului în cauz ăimportate de ace ști
patru importatori au reprezentat 8 % din importurile totale aleComunit ățiiși 3 % din consumul comunitar.
(224) Dat fiind faptul c ămajoritatea importurilor de tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ăîn Comunitate se efectueaz ăprin intermediul
importatorilor care sunt în leg ăturăcu produc ători-exportatori și
cămai pu țin de jum ătate din importuri ajung pe pia ța comunitar ă
prin intermediul unor importatori independen ți, importurile celor
patru importatori independen ți pot fi considerate reprezentative
pentru to ți ceilal ți importatori independen ți.
(225) Pentru unul dintre importatori, importurile produsului în cauz ăau
reprezentat 22 % din importurile sale totale de tuburi șițevi
obținute f ărăsudur ă, iar valoarea corespunz ătoare a vânz ărilor a
reprezentat 3 % din cifra de afaceri total ăa acestuia pe parcursul
perioadei de anchet ă. În timpul perioadei de anchet ă, vânz ările în
cauzăau fost foarte profitabile. Ținând cont de faptul c ămajo-
ritatea furnizorilor acestei societ ăți sunt situa ți în Comunitate sau
înțări care nu sunt afectate de instituirea drepturilor antidumping,
impactul acestora nu poate fi considerat semnificativ.
(226) Un al doilea importator, a c ărui activitate principal ăconstăîn
importul și transformarea tuburilor șițevilor ob ținute f ără
sudur ă, a importat toate aceste tuburi șițevi ob ținute f ără
sudur ădin țările în cauz ă, în special din Rusia. O mic ăparte
din importurile respective a constat în a șa-zisele „tuburi certi-
ficate”. Prin urmare, s-a considerat c ăinstituirea drepturilor la
importurile originare din Rusia va avea un impact negativasupra activit ății globale și, în special, asupra rentabilit ății
societ ății în cauz ă. Totu și, deoarece în prezent nu exist ă,î n
afara importatorului respectiv, decât un singur alt furnizor detuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăcertificate în Comunitate, este
foarte probabil c ăo eventual ăcreștere a pre țurilor, datorat ăinsti-
tuirii unui drept antidumping pentru acest produs, va putea firepercutat ăasupra consumatorului final. Mai mult, aceast ă
societate va fi, de asemenea, în m ăsur
ăsărealizeze cel pu țin o
parte din achizi țiile sale de la un furnizor local din Comunitate
sau săînlocuiasc ăo parte din achizi țiile sale cu alte produse decât
produsul în cauz ă.
(227) Ceilal ți doi importatori care au cooperat, al c ăror volum al impor-
turilor a reprezentat, de asemenea, doar o mic ăparte din volumul
total al importurilor produsului în cauz ăpe parcursul perioadei de
anchet ă, au estimat ei în șișicănu vor fi afecta ți de instituirea
drepturilor.
(228) Din motivele de mai sus, se consider ăcăinstituirea m ăsurilor
antidumping va afecta diferit importatorii, în func ție de situa ția
individual ăa acestora. Astfel, se poate concluziona c ăinstituirea
măsurilor ar putea, într-adev ăr, afecta negativ situa ția financiar ăa
anumitor importatori. Totu și, în medie, aceast ăinciden țănu ar
trebui s ăaibăun impact financiar semnificativ asupra situa ției
financiare globale a importatorilor.
6.3. Interesele utilizatorilor
(229) Nici un utilizator al produsului în cauz ănu a r ăspuns chestio-
narului trimis de Comisie. Totu și, ancheta a ar ătat cătuburile și▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —40
țevile ob ținute f ărăsudur ăsunt utilizate în principal de societ ăți
de construc țiiși societ ăți petroliere. Pe baza informa țiilor dispo-
nibile, tuburile șițevile ob ținute f ărăsudur ăsunt componente ale
unor proiecte mai importante (boilere, conducte, lucr ări de
construc ții), reprezentând doar o parte limitat ăa acestora. prin
urmare, s-a concluzionat c ăinstituirea m ăsurilor antidumping
pentru tuburile șițevile ob ținute f ărăsudur ănu va avea, cel
mai probabil, un impact semnificativ asupra costurilor utiliza-
torilor respectivi, ceea ce ar putea explica, de altfel, lipsa de
cooperare a acestora la prezenta procedur ă.
(230) Ținând cont de cele de mai sus și în absen ța oric ărui alt element
sau a oric ărei alte reac ții din partea organiza țiilor de consumatori,
s-a concluzionat c ăimpactul m ăsurilor propuse asupra consuma-
torilor va fi, cel mai probabil, marginal.
(231) Prin urmare, s-a ajuns concluzionat c ănu exist ănici un motiv
imperios referitor la interesul comunitar pentru a nu instituimăsurile antidumping în cauz ă.
7.MĂSURILE ANTIDUMPING DEFINITIVE
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(232) Se consider ăoportun ăadoptarea m ăsurilor antidumping pentru a
împiedica continuarea prejudiciului cauzat de importurile care facobiectul unui dumping.
(233) Măsurile trebuie s ăfie instituite la un nivel suficient pentru a
elimina prejudiciul cauzat de aceste importuri, f ărăa se dep ăși
însămarja de dumping constatat ă. Pentru a calcula valoarea
dreptului necesar pentru eliminarea efectelor dumpingului preju-diciabil, s-a considerat c ăorice m ăsurăar trebui s ăpermit ă
industriei comunitare s ă-și acopere costurile de produc țieșisă
realizeze profitul înainte de impozitare care este rezonabil a fiobținut într-o industrie de acest tip din sectorul respectiv în
condi ții normale de concuren ță, adic ăîn absen ța importurilor
care fac obiectul unui dumping, pentru vânzarea produsuluisimilar în Comunitate. Ținând cont de rentabilitatea medie
realizat ăde industria comunitar ăîn 2001, s-a considerat c ăo
marjăde profit de 3 % din cifra de afaceri este minimul pe
care industria respectiv ăl-ar fi putut a ștepta în absen ța
dumpingului prejudiciabil. Majorarea necesar ăa pre țului a fost
determinat ăprin compararea pre țului de import mediu ponderat,
utilizat pentru stabilirea subcot ării, cu pre țul neprejudiciabil al
produselor vândute de industria comunitar ăpe pia ța comunitar ă.
Prețul neprejudiciabil a fost ob ținut prin ajustarea pre țurilor de
vânzare ale industriei comunitare, pentru a se
ține cont de pier-
derile/profiturile reale din perioada de anchet ășia dăugând marja
de profit men ționatăanterior. Orice diferen țărezultat ădin aceast ă
compara ție a fost ulterior exprimat ăca procentaj din valoarea
totalăCIF la importuri.
7.2. Măsuri definitive
(234) Ținând cont de cele men ționate anterior, se consider ăcă,î n
temeiul articolului 9 din regulamentul de baz ă, drepturile anti-
dumping definitive la importurile produsului în cauz ătrebuie s ă
fie instituite la nivelul celei mai sc ăzute marje (de dumping sau
de prejudiciu), în conformitate cu regula dreptului minim.
(235) Deoarece nivelurile de eliminare a prejudiciului sunt superioaremarjelor de dumping stabilite, m ăsurile definitive trebuie s ăse
bazeze pe cele din urm ă. Marjele de dumping reziduale au fost
stabilite, pentru fiecare țară, la nivelul societ ății cu cea mai
ridicat ămarjăindividual ă.▼
B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —41
(236) Drepturile care se aplic ă, exprimate ca procentaj din pre țul CIF
franco frontier ăcomunitar ăînainte de v ămuire, se stabilesc dup ă
cum urmeaz ă:
Țara Societatea Nivelul dreptului (%)
Croa ția Toate societ ățile 29,8 %
România S.C. T.M.K. Artrom S.A. 17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A. 17,7 %S.C. Silcotub S.A. 11,7 %
Toate celelalte societ ăți 17,8 %
Rusia Joint Stock Company
Chelyabinsk Tube Rolling Plantși Joint Stock Company Pervou-
ralsky Novotrubny Works24,1 %
Toate celelalte societ ăți 35,8 %
Ucraina OJSC Dnepropetrovsk Tube
Works12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless
Tubes Plant Niko Tube și OJSC
Nizhnedneprovsky Tube RollingPlant25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant
Yutist25,7 %
Toate celelalte societ ăți 25,7 %
(237)
Nivelurile individuale ale drepturilor antidumping specifice
fiecărei societ ăți, precizate în prezentul regulament, au fost
stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare,acestea reflect ăsitua ția societ ăților în cauz ăîn momentul
anchetei. Aceste niveluri ale drepturilor (în contradic ție cu drep-
turile na ționale aplicabile „tuturor celelalte societ ăți”) se aplic ă,
astfel, exclusiv importurilor de produse originare din țara în
cauză, produse de societ ățile și, deci, de persoanele juridice
expres men ționate. Produsele importate fabricate de orice alt ă
societate, a c ărei denumire nu este specific men ționatăîn dispo-
zitivul prezentului regulament, inclusiv entit ățile de leg ăturăale
societ ăților expres men ționate, nu pot beneficia de aceste niveluri
ale drepturilor și sunt supuse drepturilor aplicabile „tuturor
celelalte societ ăți”.
(238) Orice cerere de aplicare a nivelurilor individuale ale drepturilor
antidumping (de exemplu, ca urmare a modific ării denumirii
entității sau a cre ării unor noi entit ăți de produc ție sau de
vânzare) trebuie adresat ăde îndat ăComisiei (1)și trebuie s ă
conținătoate informa țiile pertinente, în special orice modificare
a activit ăților societ ății în leg ăturăcu produc ția, vânz ările interne
și exportul care rezult ădin aceast ăschimbare a denumirii sau din
crearea acestor noi entit ăți de produc țieși vânzare. În cazul în
care este necesar, se adopt ămăsurile necesare, inclusiv printr-o
actualizare a listei societ ăților care beneficiaz ăde niveluri indi-
viduale ale drepturilor. Pentru a garanta buna aplicare a dreptuluiantidumping, dreptul aplicabil la scar ănaționalănu trebuie s ăfie
aplicat doar exportatorilor care nu au cooperat, ci și societ ăților
care nu au exportat produsul în cauz ăpe parcursul perioadei de
anchet ă. Totu și, acestea din urm ăsunt invitate, de îndat ăce înde-
plinesc condi țiile prev ăzute la articolul 11 alineatul (4) al doilea
paragraf din regulamentul de baz ă,săprezinte o cerere de reexa-▼
B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —42
(1) Comisia European ă,
Direc ția General ăComer ț,
B-1049 Bruxelles.
minare, în conformitate cu acest articol, pentru ca situa ția lor
individual ăsăpoatăfi examinat ă.
(239) Identificarea valorii de echivalent carbon de autorit ățile vamale la
frontiera comunitar ăpoate fi efectuat ăindirect, prin verificarea
celor 11 coduri NC la care este înregistrat produsul în cauz ă.Î n
perioada examinat ă, 99,9 % din totalul importurilor produsului în
cauzăau fost tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă, având o valoare
de echivalent carbon situat ăsub limita de 0,86. Prin urmare, s-a
concluzionat c ăansamblul tuburilor șițevilor ob ținute f ărăsudur ă
importate din țările în cauz ă, încadrate la cele 11 coduri NC în
cauză, ar trebui s ăfie considerate ca produs în cauz ă, cu excep ția
cazurilor foarte rare în care importatorul a fost în m ăsurăsă
demonstreze c ăvaloarea de echivalent carbon a bunurilor
importate dep ășește valoarea de 0,86.
7.3. Cererea de scutire
(240) Un importator care import ăîn Comunitate a șa-numitele „tuburi și
țevi ob ținute f ărăsudur ăcertificate ”a solicitat ca societatea sa s ă
fie scutit ăde drepturile antidumping. Cu toate acestea, societatea
respectiv ănu a precizat nici un motiv care s ăjustifice acordarea
unei astfel de scutiri individuale. Ar trebui precizat c ăimpor-
tatorul respectiv a importat tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă
care fac obiectul unui dumping care a cauzat prejudicii industriei
comunitare șică, prin urmare, nu exist ănici un motiv pentru a i
se acorda o scutire individual ă. Mai mult, s-a considerat c ă
scutirea acestui importator de la plata drepturilor antidumpingar putea prezenta un risc important de eludare a m ăsurii. Într-
adevăr, deoarece tuburile certificate pot fi utilizate pentru o serie
întreag ăde aplica ții diferite, nu exist ăsuficiente garan ții că
importurile respective vor fi utilizate exclusiv pentru lucr ări de
construc ții în Italia.
7.4. Cererea de suspendare par țială
(241) Dupănotificarea concluziilor definitive, un importator a solicitat
o suspendare par țialăa drepturilor pentru o durat ăde nou ăluni
(reînnoibil ăpentru o nou ăperioad ăde dou ăsprezece luni) pentru
anumite importuri ale produsului în cauz ă, produse de produ-
cătorul-exportator rus TMK, încadrate la codul NC 7304 39 92
și certificate de Ministerul italian al Muncii pentru utilizarea în
lucrările publice de construc ții din Italia.
(242) Importatorul respectiv a afirmat c ăo suspendare par țialăse
justific ădin motive de interes comunitar, în conformitate cu
articolul 14 alineatul (4) din regulamentul de baz ă. Acest
importator a ar ătat că, în absen ța acestei suspend ări par țiale a
măsurii, el va înceta s ăimporte tuburi certificate și, în consecin ță,
în Italia va r ămâne o singur ăsocietate produc ătoare de tuburi și
țevi ob ținute f ărăsudur ăcertificate, ceea ce ar constitui o situa ție
de monopol.
(243) Importatorul a afirmat c ăsuspendarea par țialăamăsurii nu ar
cauza prejudicii pretinsului unic produc ător comunitar, al c ărui
volum de produc ție de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăcerti-
ficate nu acoper ădecât dou ătreimi din cererea anual ăde tuburi și
țevi ob ținute f ărăsudur ăcertificate din Italia. Importatorul a mai
estimat c ăo suspendare par țialăamăsurii ar putea fi controlat ăcu
ușurin țăde vămile italiene printr-o simpl ăverificare a docu-
mentelor de certificare care trebuie prezentate la vam ăla
fiecare opera țiune de import.
(244) În ceea ce prive ște argumentul conform c ăruia suspendarea care
nu este par țialăamăsurii ar crea o situa ție de monopol pe pia ța
comunitar ă, trebuie observat c ă,d e și pe parcursul perioadei de
anchet ăexistau doi produc ători italieni de tuburi șițevi ob ținute▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —43
fărăsudur ăcertificate, de la sfâr șitul anului 2005 nu mai exist ă
decât o singur ăsocietate. Cu toate acestea, se poate demonstra c ă,
pe parcursul perioadei de anchet ă, importurile de tuburi certificate
care fac obiectul unui dumping provenind din Rusia au subcotatprețurile tuburilor certificate produse de industria comunitar ăîntr-
o asemenea m ăsurăîncât produc ătorii comunitari nu au mai putut
concura cu aceste importuri care fac obiectul unui dumping și, în
consecin ță, au fost nevoi țisă-și reduc ăputernic produc ția proprie
de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăcertificate. Dac ăpe pia ța
comunitar ănu a mai r ămas decât un singur produc ător comunitar
de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ăcertificate, aceasta este, în
fapt, consecin ța importurilor de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă
certificate care fac obiectul unui dumping provenite din Rusia;astfel, se respinge argumentul conform c ăruia o suspendare
parțialăa drepturilor nu ar aduce nici un prejudiciu industriei
comunitare. Dimpotriv ă, instituirea drepturilor ar trebui s ăducă
la o cre ștere a concuren țeiși la reapari ția pe pia ța comunitar ăa
altor produc ători comunitari de tuburi certificate.
(245) Deși este recunoscut faptul c ăar putea fi efectuat ămonitorizarea
unei suspend ări par țiale, în principiu, de autorit ățile vamale
italiene, suspendarea par țialăsolicitat ăar trebui, de asemenea,
săfie respins ă, pe baza acelora și motive pentru care a fost
respins ăcererea de scutire prezentat ăla considerentul 240.
Acordarea unei suspend ări par țiale a m ăsurii pentru un importator
individual prezint ăun risc ridicat de eludare a m ăsurii, deoarece
tuburile șițevile ob ținute f ărăsudur ăcertificate, importate de
societatea respectiv ăar putea fi utilizate și în alte scopuri, nu
doar pentru lucr ări de construc ții în Italia.
7.5. Angajamente
(246) Acela și importator a propus s ăfie acceptat un angajament al
produc ătorului-exportator rus care îi este furnizor. Angajamentul
ar stabili un plafon cantitativ pentru volumul importurilor scutitede drepturile antidumping. Importatorul a afirmat c ă, pân ăla
acest plafon cantitativ, importurile ar fi utilizate doar pentrulucrări publice de construc ții în Italia. Prin urmare, aceste
importuri nu ar putea cauza un prejudiciu industriei comunitare.De altfel, exist ăo ofert ăinsuficient ăde tuburi șițevi ob ținute f ără
sudur ăcertificate în Comunitate. Cu toate acestea, ar trebui
precizat c ă, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regu-
lamentul de baz ă, doar produc ătorii exportatori în șiși pot propune
angajamente, nu importatorii. Prin urmare, cererea a fost respins ă.
(247) Dupăce au fost informa ți în mod corect despre faptele și consi-
derentele esen țiale pe baza c ărora s-a inten ționat s ăse recomande
instituirea m ăsurilor antidumping definitive, majoritatea produc ă-
torilor-exportatori din țările vizate au oferit angajamente de pre ț,
în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de
bază.
(248) Cu toate acestea, produsul în cauz ăse caracterizeaz ăprintr-un
număr considerabil de tipuri de produse diferite, prezentând
anumite caracteristici care nu sunt u șor identificabile în
momentul importului. Prin urmare, virtual este imposibil s ăse
stabileasc ăprețuri minime pentru fiecare tip de produs, care s ă
poatăfi controlate în mod corespunz ător de Comisie și de auto-
ritățile vamale din statele membre în momentul importului. În
afara de aceasta, produsul în cauz ăs-a caracterizat în ultimii
ani printr-o volatilitate considerabil ăa pre țurilor și nu este
adaptat pentru un angajament de pre țuri fixe pentru o perioad ă
prelungit ă. Aceast ăvolatilitate a pre țurilor se explic ăprin volati-
litatea pre țurilor materiilor prime, și anume a blocurilor și
lingourilor din o țelși a fierului vechi, care constituie componente
esen țiale, dar fluctuante, ale costului de produc ție. În cazul în
care pre țurile minime de import ar fi indexate în func ție de▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —44
prețul uneia dintre materiile prime, ar trebui definit ăo formul ăde
indexare diferit ăpentru fiecare grup ăde subprodus, ceea ce ar
face ca determinarea parametrilor formulelor de indexare și moni-
torizarea angajamentelor s ăfie extrem de complexe.
(249) În plus, se aminte ște căangajamentele au fost acceptate în trecut
doar pentru anumite produse care corespund defini ției produsului,
reținutăpentru prezenta anchet ă. Pe baza principiului c ăprețurile
pe grup de produs corespund aceleia și structuri a pre țurilor în
vigoare în Comunitate, aceste angajamente s-au dovedit foartedificil de monitorizat de c ătre Comisie sau nu au reu șit să
determine cre șterea pre țurilor la niveluri neprejudiciabile, care
săpermit ărestabilirea condi țiilor de concuren țăechitabil ăpe
piața comunitar ă(
1).
(250) De altfel, într-un anumit num ăr de cazuri, clasificarea propus ăa
produsului nu a fost suficient de detaliat ăpentru a permite o
monitorizare adecvat ăsau nivelul propus al pre țurilor nu
permitea eliminarea dumpingului prejudiciabil.
(251) Având în vedere cele prezentate anterior, în special dificult ățile
ridicate de controlul diferitelor pre țuri minime de import, se
consider ăcăangajamentele sunt, în principiu, imposibil de pus
în practic ă. Totu și, dat ăfiind viitoarea aderare a României la
Comunitate, durata m ăsurilor va fi limitat ăîn timp pentru țara
respectiv ă. Astfel, riscul de eludare a pre țurilor minime de import
de către exportatorii români este limitat, la fel și eventualitatea
unor modific ări semnificative ale pre țurilor. Prin urmare, prin
Decizia 2006/441/CE a Comisiei (2) din 23 iunie 2006 de
acceptare a angajamentelor oferite în cadrul procedurii anti-dumping privind importurile anumitor tuburi șițevi ob ținute
fărăsudur ă, din fier sau o țel, originare, printre altele, din
România, Comisia a acceptat angajamentul propus de produ-cătorii-exportatori români. Motivele care justific ăacceptarea
angajamentului sunt expuse în decizia men ționatăanterior.
Comisia recunoa ște căangajamentul oferit elimin ăefectele preju-
diciabile ale dumpingului și limiteaz ăconsiderabil riscul de
eludare.
(252) Pentru a permite Comisiei și autorit ăților vamale s ămonitorizeze
efectiv respectarea angajamentelor de c ătre societ ăți, cu ocazia
prezent ării autorit ăților vamale competente a cererii de punere
în liber ăcircula ție, scutirea de dreptul antidumping este subor-
donat ă(i) prezent ării unei facturi conforme, adic ăa unei facturi
comerciale care s ăconținăcel pu țin informa țiile și declara ția
prevăzute în anex ă; (ii) condi ției ca m ărfurile importate s ăfi
fost fabricate, expediate și facturate direct de societ ățile în
cauzăprimului client independent din Comunitate și (iii)
condi ției ca m ărfurile declarate și prezentate autorit ăților vamale
săcorespund ăexact descrierii din factura conform ă. În cazul în
care condi țiile men ționate anterior nu sunt îndeplinite, nivelul
dreptului antidumping aplicabil va fi stabilit în momentulaccept ării declara ției de punere în liber ăcircula ție.
(253) În cazul în care, în temeiul articolului 8 alineatul (9) din regula-
mentul de baz ă, Comisia î și retrage acceptarea privind un anga-
jament, ca urmare a unei înc ălcări a acestuia cu privire la tran-
zacțiile specifice și declar ăneconforme facturile corespunz ătoare,
apare o datorie vamal ăîn momentul accept ării declara ției de
punere în liber ăcircula ție referitoare la aceste tranzac ții.
(254) Importatorii trebuie s ăștie căo datorie vamal ăpoate s ăapară,î n
temeiul unui risc comercial normal, în momentul accept ării decla-
rației de punere în liber ăcircula ție, astfel cum s-a precizat la
considerentele 252 și 253, chiar dac ăun angajament propus de▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —45
(1) A se vedea considerentul 137 din Regulamentul (CE) nr. 258/2005.
(2) JO L 175, 29.6.2006, p. 81.
produc ătorul de la care achizi ționeaz ăîn mod direct sau indirect a
fost acceptat de Comisie.
(255) În temeiul articolului 14 alineatul (7) din regulamentul de baz ă,
autorit ățile vamale trebuie s ăinformeze de îndat ăComisia despre
orice indiciu privind înc ălcarea unui angajament.
(256) Din motivele indicate mai sus, ofertele de angajament propuse de
produc ătorii-exportatori români au fost considerate acceptabile de
către Comisie, iar societ ățile în cauz ăau fost informate cu privire
la faptele, considera țiile și obliga țiile esen țiale pe baza c ărora au
fost acceptate angajamentele acestora. Dimpotriv ă, din motivele
men ționate anterior, angajamentele oferite de produc ătorii-expor-
tatori ru șiși ucraineni nu sunt acceptabile.
(257) Ar trebui precizat c ă, în cazul înc ălcării sau retragerii angaja-
mentului sau în cazul retragerii accept ării angajamentului de
către Comisie, dreptul antidumping se va aplica automat, în
conformitate cu articolul 8 alineatele (9) și (10) din regulamentul
de baz ă.
7.6. Concluzie privind cele dou ăreexamin ări intermediare și
măsurile existente
(258) Se aminte ște că, astfel cum s-a men ționat la considerentul 3, dou ă
reexamin ări intermediare au fost ini țiate de Comisie, din proprie
inițiativă, pentru a permite o eventual ămodificare sau abrogare a
măsurilor antidumping definitive în vigoare privind importurile
care corespund defini ției originale a produsului provenind din
Croa ția, România, Rusia și Ucraina.
(259) Pe baza concluziilor prezentei anchete, trebuie impuse m ăsuri la
importurile de tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă, astfel cum sunt
definite acestea la considerentul 17, originare din Croa ția,
România, Rusia și Ucraina. Deoarece produsul în cauz ă, astfel
cum este definit acesta în sec țiunea 2.1, se refer ăși la produsul
supus m ăsurilor deja existente, continuarea aplic ării m ăsurilor
impuse pentru produsul care corespunde defini ției originale prin
Regulamentul (CE) nr. 2320/97 și Regulamentul (CE)
nr. 348/2000 nu mai este oportun ă; prin urmare, aceste regu-
lamente, astfel cum au fost modificate, trebuie s ăfie abrogate.
(260) În paralel, ar trebui s ăfie încheiate cele dou ăreexamin ări inter-
mediare men ționate anterior, precum și reexaminarea intermediar ă
și reexaminarea în temeiul expir ării m ăsurilor ini țiate în
noiembrie 2002, la care se face trimitere în sec țiunea 1.2.
(261) În plus, Regulamentul (CE) nr. 1866/2005 de prelungire a
suspend ării par țiale a m ăsurilor aplicate produsului care
corespunde defini ției ini țiale, originar din Croa țiași Ucraina,
devine caduc ca urmare a abrog ării Regulamentului (CE)
nr. 348/2000,
ADOPT ĂPREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Se instituie un drept antidumping definitiv la importurile anumitor
tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă(„tuburi șițevi ob ținute f ără
sudur ă”), din fier sau din o țel, cu sec țiune circular ă, cu un diametru
exterior care nu dep ășește 406,4 mm și cu o valoare de echivalent
carbon mai mic ăsau egal ăcu 0,86, în conformitate cu formula și
analizele chimice ale Institutului Interna țional de Sudur ă(IIS) (1),▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —46
(1) Valoarea de carbon echivalent trebuie s ăfie determinat ăîn conformitate cu
documentul intitulat Technical Report, 1967, IIW doc. IX-535-67, publicat deIIS.
încadrate la codurile NC ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00,
ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92,ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93 (
1)
(codurile TARIC 7304 10 10 20, 7304 10 30 20, 7304 21 00 20,7304 29 11 20, 7304 31 80 30, 7304 39 58 30, 7304 39 92 30,7304 39 93 20, 7304 51 89 30, 7304 59 92 30 și 7304 59 93 20) și
originare din Croa ția, România, Rusia și Ucraina.
Nivelul dreptului antidumping definitiv aplicabil pre țului net franco
frontier ăcomunitar ăînainte de v ămuire, pentru produsele descrise
anterior și fabricate de c ătre societ ățile enumerate în continuare, se
stabile ște dup ăcum urmeaz ă:
Țara SocietateaDreptul anti-
dumpingCod adi țional
TARIC
Croa ția Toate societ ățile 29,8 %
România S.C. T.M.K. Artrom S.A. 17,8 % A738
S.C. Mittal Steel Roman S.A. 17,7 % A739
S.C. Silcotub S.A. 11,7 % A740
Toate celelalte societ ăți 17,8 % A999
Rusia Joint Stock Company
Chelyabinsk Tube RollingPlant și Joint Stock
Company Pervouralsky
Novotrubny Works24,1 % A741
▼M1
OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical
Works, OAO Sinarsky PipePlant și OAO Seversky
Tube Works27,2 % A859
▼B
Toate celelalte societ ăți 35,8 % A999
Ucraina OJSC Dnepropetrovsk Tube
Works12,3 % A742
CJSC Nikopolsky Seamless
Tubes Plant Niko Tube și
OJSC NizhnedneprovskyTube Rolling Plant25,1 % A743
CJSC Nikopol Steel Pipe
Plant Yutist25,7 % A744
Toate celelalte societ ăți 25,7 % A999
Prin derogare de la primul paragraf, dreptul definitiv nu se aplic ăimpor-
turilor puse în liber ăcircula ție în conformitate cu dispozi țiile articolului
2.
În absen ța unei dispozi ții contrare, se aplic ădispozi țiile în vigoare în
materie de drepturi vamale.▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —47
(1) Astfel cum sunt definite acestea în Regulamentul (CE) nr. 1719/2005 al
Comisiei din 27 octombrie 2005 de modificare a anexei I la Regulamentul(CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifar ăși statistic ăși
Tariful Vamal Comun (JO L 286, 28.10.2005, p. 1). Ansamblul produselor
reglementate este determinat prin combinarea descrierii produsului de laarticolul 1 alineatul (1) și descrierea produselor încadrate la codurile NC
corespunz ătoare considerate în ansamblu.
Articolul 2
(1) Importurile declarate pentru punerea în liber ăcircula țieși
facturate de societ ăți ale c ăror angajamente au fost acceptate de
Comisie și care sunt men ționate în Decizia 2006/441/CE a
Comisiei (1) din 23 iunie 2006 ( și modific ările acesteia) sunt scutite
de dreptul antidumping instituit prin articolul 1, cu condi ția ca:
—mărfurile s ăfi fost produse, expediate și facturate direct de socie-
tățile respective primului client independent din Comunitate;
—mărfurile s ăfie înso țite de o factur ăde conformitate, adic ăde o
factur ăcomercial ăcare s ăconținăcel pu țin informa țiile și declara ția
prevăzute în anex ăși
—mărfurile declarate și prezentate autorit ăților vamale s ăcorespund ă
exact descrierii din factura de conformitate.
(2) O datorie vamal ăapare în momentul accept ării declara ției de
punere în liber ăcircula ție:
—de îndat ăce s-a stabilit, în ceea ce prive ște importurile prev ăzute la
alineatul (1), c ăuna sau mai multe din condi țiile enumerate la
alineatul (1) nu au fost îndeplinite sau
—atunci când Comisia retrage acceptarea angajamentului, în confor-
mitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de baz ă, printr-un
regulament sau printr-o decizie referitoare la tranzac ții specifice și
declar ăfacturile corespunz ătoare ca nefiind în conformitate cu anga-
jamentul.
Articolul 3
Regulamentul (CE) nr. 2320/97 și Regulamentul (CE) nr. 348/2000 se
abrog ă.
Articolul 4
Reexamin ările intermediare ale drepturilor antidumping aplicabile
importurilor anumitor tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă, din fier sau
din o țel nealiat, originare, printre altele, din Rusia și România și din
Croa țiași Ucraina, deschise în martie 2005, sunt încheiate.
Reexaminarea intermediar ăși reexaminarea în temeiul expir ării
măsurilor, deschise în noiembrie 2002 și continuate în temeiul conside-
rentului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1322/2004 sunt încheiate.
Articolul 5
Prezentul regulament intr ăîn vigoare în ziua urm ătoare datei public ării
înJurnalul Oficial al Uniunii Europene .
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale șis e
aplicădirect în toate statele membre.▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —48
(1) JO L 175, 29.6.2006, p. 81.
ANEX Ă
Informa țiile urm ătoare trebuie s ăfie men ționate pe facturile comerciale care
înso țesc vânz ările anumitor tuburi șițevi ob ținute f ărăsudur ă, din fier sau
oțel, spre Comunitate, efectuate în cadrul unui angajament:
1. titlul „FACTUR ĂCOMERCIAL ĂDE ÎNSO ȚIRE A M ĂRFURILOR CARE
FAC OBIECTUL UNUI ANGAJAMENT ”;
2. denumirea societ ății care emite factura comercial ă, men ționatăla articolul 1
din Decizia 2006/441/CE a Comisiei de acceptare a angajamentului;
3. num ărul facturii comerciale;
4. data de emitere a facturii comerciale;
5. codul adi țional TARIC la care m ărfurile de pe factur ătrebuie s ăfie vămuite la
frontiera comunitar ă;
6. descrierea exact ăamărfurilor, în special:
—numărul de cod al produsului (NCP), utilizat în scopul anchetei șia l
angajamentului ( „NCP 1 ”„NCP 2 ”etc.);
—o descriere, în limbaj clar, a m ărfurilor corespunz ătoare num ărului de cod
al produsului în cauz ă;
—codul produsului societ ății (dup ăcaz);
—codul NC;
—cantitatea (în tone);
7. descrierea condi țiilor de vânzare, în special:
—prețul pe ton ă;
—condi țiile de plat ă;
—condi țiile de livrare;
—valoarea total ăa reducerilor și rabaturilor;
8. denumirea societ ății care ac ționeaz ăca importator în Comunitate, c ăreia îi este
emisăfactura de înso țire a m ărfurilor reglementate de un angajament, direct de
societate;
9. numele reprezentantului societ ății care a emis factura și urm ătoarea declara ție,
semnat ăde aceast ăpersoan ă:
„Subsemnatul certific c ăvânzarea la export direct spre Comunitatea
European ăamărfurilor acoperite de prezenta factur ăse efectueaz ăîn cadrul
și în conformitate cu termenii angajamentului oferit de [SOCIETATE] și
acceptat de Comisia European ăprin Regulamentul 2006/441/CE. Declar c ă
informa țiile furnizate în prezenta factur ăsunt complete și corecte. ”▼B2006R0954 —RO—16.08.2008 —001.001 —49