02017R0653 — RO — 19.10.2022 — 005.001

Acest document are doar scop informativ și nu produce efecte juridice. Instituțiile Uniunii nu își asumă răspunderea pentru conținutul său. Versiunile autentice ale actelor relevante, inclusiv preambulul acestora, sunt cele publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și disponibile pe site-ul EUR-Lex. Aceste texte oficiale pot fi consultate accesând linkurile integrate în prezentul document.

►B REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/653 AL COMISIEI din 8 martie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind documentele cu informații esențiale referitoare la produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP), prin stabilirea unor standarde tehnice de reglementare privind modul de prezentare, conținutul, revizuirea și modificarea documentelor cu informații esențiale, precum și condițiile de îndeplinire a cerinței de a furniza astfel de documente (Text cu relevanță pentru SEE) (JO L 100 12.4.2017, p. 1)

Astfel cum a fost modificat prin:





Rectificat prin:









▼B

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/653 AL COMISIEI

din 8 martie 2017

de completare a Regulamentului (UE) nr. 1286/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind documentele cu informații esențiale referitoare la produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP), prin stabilirea unor standarde tehnice de reglementare privind modul de prezentare, conținutul, revizuirea și modificarea documentelor cu informații esențiale, precum și condițiile de îndeplinire a cerinței de a furniza astfel de documente

(Text cu relevanță pentru SEE)







CAPITOLUL I

CONȚINUTUL ȘI PREZENTAREA DOCUMENTULUI CU INFORMAȚII ESENȚIALE

Articolul 1

Secțiunea informații generale

Secțiunea din documentul cu informații esențiale referitoare la identitatea creatorului de PRIIP și a autorității competente a acestuia trebuie să conțină toate informațiile următoare:

(a) denumirea PRIIP atribuită de către creatorul de PRIIP și, dacă există, numărul internațional de identificare a valorilor mobiliare sau identificatorul unic de produs al PRIIP;

(b) denumirea legală a creatorului de PRIIP;

(c) adresa specifică a site-ului prin care creatorul de PRIIP pune la dispoziția investitorilor individuali informații despre modalitatea în care pot lua legătura cu creatorul de PRIIP, precum și un număr de telefon;

(d) denumirea autorității competente responsabile cu supravegherea creatorului de PRIIP în legătură cu documentul cu informații esențiale;

(e) data elaborării sau, dacă documentul cu informații esențiale a fost modificat ulterior, data ultimei modificări a documentului cu informații esențiale.

Informațiile din secțiunea menționată în primul paragraf trebuie să includă și alerta de inteligibilitate menționată la articolul 8 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 în cazul în care PRIIP îndeplinește una dintre următoarele condiții:

(a) este un produs de investiții bazat pe asigurări care nu îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 30 alineatul (3) litera (a) din Directiva (UE) 2016/97 a Parlamentului European și a Consiliului ( 1 );

(b) este un PRIIP care nu îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 25 alineatul (4) litera (a) punctele (i)-(vi) din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului ( 2 ).

Articolul 2

Secțiunea „În ce constă acest produs?”

(1) Informații privind tipul de PRIIP din secțiunea intitulată „În ce constă acest produs?” din documentul cu informații esențiale descrie forma juridică a acestuia.

(2) Informațiile care prezintă obiectivele PRIIP și mijloacele pentru atingerea acestor obiective din secțiunea intitulată „În ce constă acest produs?” din documentul cu informații esențiale trebuie să fie sintetizate într-un mod succint, clar și ușor de înțeles. Aceste informații trebuie să identifice principalii factori de care depinde randamentul, activele suport ale investiției sau valorile de referință și modul în care se stabilește randamentul, precum și relația dintre randamentul PRIIP și cel al activelor suport ale investiției sau al valorilor de referință. Aceste informații trebuie să reflecte relația dintre perioada de deținere recomandată și profilul de risc și de randament al PRIIP.

În cazul în care numărul activelor sau al valorilor de referință menționate în primul paragraf este atât de mare încât într-un document cu informații esențiale nu pot fi prezentate trimiteri specifice la fiecare dintre acestea, se identifică numai segmentele de piață sau tipurile de instrumente care au legătură cu activele suport ale investiției sau cu valorile de referință.

(3) Descrierea tipului de investitor individual căruia i se adresează PRIIP din secțiunea intitulată „În ce constă acest produs?” a documentului cu informații esențiale trebuie să includă informații cu privire la investitorii individuali vizați identificați de creatorul de PRIIP, în special în funcție de nevoile, caracteristicile și obiectivele tipului de client cu care sunt compatibile PRIIP. Această determinare se bazează pe capacitatea investitorilor individuali de a suporta pierderea investiției și pe preferințele lor în ceea ce privește durata investiției, pe cunoștințele teoretice și experiența lor din trecut privind PRIIP și piețele financiare, precum și pe nevoile, caracteristicile și obiectivele potențialilor clienți finali.

(4) Detaliile privind beneficiile de asigurare din secțiunea intitulată „În ce constă acest produs?” a documentului cu informații esențiale cuprind, într-un rezumat general, principalele trăsături ale contractului de asigurare, o definiție a fiecărui beneficiu inclus, cu o explicație din care să reiasă că valoarea respectivelor beneficii este indicată în secțiunea intitulată „Care sunt riscurile și ce aș putea obține în schimb?”, precum și informații care reflectă caracteristicile biometrice tipice ale investitorilor individuali vizați, indicând prima totală, prima de risc biometric care face parte din prima totală și impactul primei de risc biometric asupra randamentului investiției la sfârșitul perioadei de deținere recomandate sau impactul componentei de cost a primelor de risc biometric incluse în costurile recurente din tabelul „Evoluția în timp a costurilor”, calculat în conformitate cu anexa VII. În cazul în care prima se plătește sub formă de primă unică, detaliile cuprind și valoarea investită. În cazul în care prima este eșalonată, în informațiile furnizate trebuie să fie incluse numărul de plăți periodice, o estimare a primei de risc biometric ca procentaj din prima anuală, precum și o estimare a valorii medii investite.

Detaliile menționate în primul paragraf trebuie să includă și o explicație a impactului plăților de prime de asigurare, echivalente cu valoarea estimată a beneficiilor asigurării, asupra randamentului investiției pentru investitorul individual.

(5) Informațiile privind termenul PRIIP din secțiunea intitulată „În ce constă acest produs?” a documentului cu informații esențiale trebuie să cuprindă toate elementele următoare: (a) scadența PRIIP sau precizarea că nu există nicio scadență; (b) o precizare din care să rezulte dacă creatorul PRIIP are dreptul de a rezilia PRIIP în mod unilateral; (c) descrierea circumstanțelor în care PRIIP poate fi reziliat în mod automat și datele de reziliere, dacă acestea sunt cunoscute.

Articolul 3

Secțiunea „Care sunt riscurile și ce aș putea obține în schimb?”

(1) În secțiunea intitulată „Care sunt riscurile și ce aș putea obține în schimb?” a documentului cu informații esențiale, creatorii de PRIIP aplică metoda de prezentare a riscurilor prevăzută în anexa II, includ aspectele tehnice pentru prezentarea indicatorului sintetic de risc prevăzute în anexa III și respectă specificațiile tehnice, formatele și metoda de prezentare a scenariilor de performanță, prevăzute în anexele IV și V.

(2) În secțiunea intitulată „Care sunt riscurile și ce aș putea obține în schimb?” a documentului cu informații esențiale, creatorii de PRIIP trebuie să includă elementele următoare: (a) nivelul de risc al PRIIP exprimat sub forma unei clase de risc, utilizând un indicator sintetic de risc cu o scară numerică de la 1 la 7; (b) o trimitere explicită la PRIIP nelichide sau PRIIP cu risc de lichiditate semnificativ, astfel cum este definit în partea 4 din anexa II, sub forma unei avertizări în acest sens în prezentarea indicatorului sintetic de risc; (c) o explicație care figurează sub indicatorul de risc din care să rezulte că, dacă un PRIIP este exprimat în altă monedă decât moneda oficială a statului membru în care se comercializează PRIIP, atunci randamentul, când este exprimat în moneda oficială a statului membru în care se comercializează PRIIP, poate varia în funcție de fluctuațiile monedei; (d) o scurtă descriere a profilului de risc și de randament al PRIIP și o avertizare din care să reiasă că riscul PRIIP poate fi semnificativ mai mare decât cel reprezentat în indicatorul sintetic de risc, dacă PRIIP nu este păstrat până la scadență sau până la sfârșitul perioadei de deținere recomandate, după caz; (e) în cazul PRIIP cu penalități de ieșire anticipată convenite prin contract sau cu perioade îndelungate de preaviz pentru dezinvestiție, o trimitere la condițiile de bază relevante din secțiunea „Cât timp ar trebui să îl păstrez și pot retrage banii anticipat?”; (f) o precizare privind pierderea maximă posibilă și informații referitoare la faptul că investiția poate fi pierdută dacă nu este protejată sau în cazul în care creatorul PRIIP nu este în măsură să o plătească, precum și la faptul că pot fi necesare plăți de investiții suplimentare față de investiția inițială și că pierderea totală poate depăși în mod semnificativ valoarea totală a investiției inițiale.

(3) Creatorii de PRIIP trebuie să includă patru scenarii de performanță adecvate, astfel cum sunt prevăzute în anexa V din secțiunea intitulată „Care sunt riscurile și ce aș putea obține în schimb?” a documentului cu informații esențiale. Cele patru scenarii de performanță reprezintă un scenariu de criză, un scenariu nefavorabil, un scenariu moderat și un scenariu favorabil.

(4) Pentru produsele de investiții bazate pe asigurări, se include un scenariu de performanță suplimentar în secțiunea intitulată „Care sunt riscurile și ce aș putea obține în schimb?” a documentului cu informații esențiale, care să reflecte beneficiile de asigurare pe care le primește beneficiarul în cazul în care se produce un eveniment împotriva căruia este asigurat.

(5) Pentru PRIIP care sunt contracte futures, opțiuni de cumpărare și opțiuni de vânzare tranzacționate pe o piață reglementată sau pe o piață dintr-o țară terță considerată a fi echivalentă cu o piață reglementată în conformitate cu articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului ( 3 ), scenariile de performanță trebuie incluse sub forma graficelor care arată structura randamentului, prevăzute în anexa V în secțiunea intitulată „Care sunt riscurile și ce aș putea obține în schimb?” a documentului cu informații esențiale.

Articolul 4

Secțiunea „Ce se întâmplă dacă [numele creatorului de PRIIP] nu poate să plătească?”

Creatorii de PRIIP trebuie să includă următoarele informații în secțiunea intitulată „Ce se întâmplă dacă [numele creatorului de PRIIP] nu poate să plătească?” a documentului cu informații esențiale:

(a) o precizare din care să reiasă dacă investitorul individual se poate confrunta cu o pierdere financiară din cauza neîndeplinirii obligațiilor de plată de către creatorul de PRIIP sau a neîndeplinirii obligațiilor de plată de către o altă entitate decât creatorul de PRIIP, precum și identitatea entității respective;

(b) o clarificare din care să reiasă dacă pierderea menționată la litera (a) este acoperită de o schemă de compensare sau de garantare a investitorilor și dacă există restricții sau condiții asociate acestei acoperiri.

Articolul 5

Secțiunea „Care sunt costurile?”

(1) Creatorii de PRIIP trebuie să includă următoarele în secțiunea intitulată „Care sunt costurile?” a documentului cu informații esențiale: (a) metoda de calcul al costurilor prevăzută în anexa VI; (b) tabelele „Evoluția în timp a costurilor” și „Structura costurilor” cu informații privind costurile, astfel cum sunt prevăzute în anexa VII în conformitate cu specificațiile tehnice din aceasta.

(2) În tabelul „Evoluția în timp a costurilor” din secțiunea intitulată „Care sunt costurile?” a documentului cu informații esențiale, creatorii de PRIIP precizează indicatorul sintetic de cost al costurilor totale agregate ale PRIIP sub forma unui număr unic, în termeni monetari și procentuali, pentru diferitele perioade de timp prevăzute în anexa VI.

(3) În tabelul „Structura costurilor” din secțiunea intitulată „Care sunt costurile?” a documentului cu informații esențiale, creatorii de PRIIP trebuie să precizeze următoarele: (a) costurile unice, cum ar fi costurile de intrare și de ieșire, prezentate în termeni procentuali; (b) costurile recurente, cum ar fi costurile anuale de tranzacționare a portofoliului, și alte costuri anuale recurente, prezentate în termeni procentuali; (c) costurile accesorii, precum comisioanele de performanță sau comisioanele pentru randament, prezentate în termeni procentuali.

(4) Creatorii de PRIIP trebuie să introducă o descriere a fiecăruia dintre diferitele costuri incluse în tabelul „Structura costurilor” din secțiunea intitulată „Care sunt costurile?” a documentului cu informații esențiale, specificând în ce situații și modul în care pot apărea diferențe față de costurile efective pe care este posibil să le suporte investitorul individual sau dacă este posibil ca aceste costuri să depindă de alegerea investitorului individual de a exercita sau nu anumite opțiuni.

Articolul 6

Secțiunea „Cât timp ar trebui să îl păstrez și pot retrage banii anticipat?”

Creatorii de PRIIP trebuie să includă următoarele informații în secțiunea intitulată „Cât timp ar trebui să îl păstrez și pot retrage banii anticipat?” a documentului cu informații esențiale:

(a) o scurtă descriere a motivelor care stau la baza alegerii perioadei de deținere recomandate sau a perioadei de deținere minime obligatorii;

(b) o descriere a caracteristicilor procedurii de dezinvestire și a situațiilor în care dezinvestiția este posibilă, inclusiv o precizare a impactului retragerii anticipate a investiției asupra profilului de risc sau de performanță al PRIIP, sau asupra aplicabilității protecției capitalului;

(c) informații referitoare la toate comisioanele și penalitățile suportate pentru dezinvestire în orice moment înainte de scadență sau de sfârșitul perioadei de deținere recomandate, inclusiv o trimitere la informațiile privind costurile care trebuie incluse în documentul cu informații esențiale în conformitate cu articolul 5, precum și o clarificare privind impactul acestor comisioane și penalități pentru diferite perioade de deținere.

Articolul 7

„Cum să depun o reclamație?”

Creatorii de PRIIP trebuie să prezinte următoarele informații în secțiunea intitulată „Cum pot să depun o reclamație?” a documentului cu informații esențiale, sub formă de rezumat:

(a) etapele care trebuie urmate pentru depunerea unei reclamații referitoare la produs sau la comportamentul creatorului de PRIIP sau al persoanei care oferă consultanță cu privire la produs sau care îl vinde;

(b) un link către site-ul relevant pentru astfel de reclamații;

(c) o adresă poștală și de e-mail valabile la care pot fi transmise aceste reclamații.

Articolul 8

Secțiunea „Alte informații relevante”

(1) Creatorii de PRIIP indică în secțiunea intitulată „Alte informații relevante” din documentul cu informații esențiale toate documentele cu informații suplimentare care pot fi furnizate și precizează dacă aceste informații suplimentare sunt puse la dispoziție pe baza unei obligații legale sau numai la cererea investitorului individual.

(2) Informațiile incluse în secțiunea intitulată „Alte informații relevante” din documentul cu informații esențiale pot fi furnizate sub formă de rezumat, incluzând și un link către site-ul unde sunt puse la dispoziția publicului detalii suplimentare față de documentele menționate la alineatul (1).

Articolul 9

Model

Creatorii de PRIIP prezintă documentul cu informații esențiale prin intermediul modelului prevăzut în anexa I. Modelul se completează în conformitate cu cerințele stabilite în prezentul regulament delegat și în Regulamentul (UE) nr. 1286/2014.







CAPITOLUL II

DISPOZIȚII SPECIFICE PRIVIND DOCUMENTUL CU INFORMAȚII ESENȚIALE

Articolul 10

PRIIP care oferă o gamă de opțiuni pentru investiții

Atunci când un PRIIP oferă o gamă de opțiuni de investiții suport, iar informațiile referitoare la opțiunile de investiții suport nu pot fi prezentate într-un singur document concis, de sine stătător, creatorii de PRIIP elaborează unul dintre următoarele documente:

(a) un document cu informații esențiale pentru fiecare opțiune de investiții suport din cadrul PRIIP, inclusiv informații cu privire la PRIIP, în conformitate cu capitolul I;

(b) un document cu informații esențiale general care descrie PRIIP în conformitate cu capitolul I, cu excepția cazului în care se prevede altfel la articolele 11-14.

Articolul 11

Secțiunea „În ce constă acest produs” din documentul cu informații esențiale general

În secțiunea intitulată „În ce constă acest produs”, prin derogare de la articolul 2 alineatele (2) și (3), creatorii de PRIIP precizează următoarele:

(a) o descriere a tipurilor de opțiuni de investiții suport, inclusiv a segmentelor de piață sau a tipurilor de instrumente, precum și a principalilor factori de care depinde randamentul;

(b) indicarea faptului că tipul de investitori cărora li se adresează PRIIP variază în funcție de opțiunea de investiții suport;

(c) o precizare din care să reiasă unde sunt disponibile informațiile specifice privind fiecare opțiune de investiții suport.

Articolul 12

Secțiunea „Care sunt riscurile și ce aș putea obține în schimb?” din documentul cu informații esențiale general

(1) În secțiunea intitulată „Care sunt riscurile și ce aș putea obține în schimb?”, prin derogare de la articolul 3 alineatul (2) litera (a) și alineatul (3), creatorii de PRIIP precizează următoarele: (a) gama de clase de risc ale tuturor opțiunilor de investiții suport oferite de PRIIP, utilizând indicatorul sintetic de risc cu o scară numerică de la 1 la 7, prevăzut în anexa III; (b) indicarea faptului că riscul și randamentul investiției variază în funcție de opțiunea de investiții suport; (c) o scurtă descriere a modului în care performanța PRIIP în ansamblu depinde de opțiunile de investiții suport; (d) o precizare din care să reiasă unde sunt disponibile informațiile specifice privind fiecare opțiune de investiții suport.

(2) În cazul în care creatorii de PRIIP utilizează documentul cu informații-cheie destinate investitorilor în conformitate cu articolul 14 alineatul (2), aceștia folosesc, în scopul precizării claselor de risc menționate la alineatul (1) litera (a), indicatorul sintetic de risc și randament în temeiul articolului 8 din Regulamentul (UE) nr. 583/2010 în legătură cu opțiunile de investiții suport reprezentate de OPCVM-uri sau de fonduri non-OPCVM.

Articolul 13

Secțiunea „Care sunt costurile?” din documentul cu informații esențiale general

(1) În secțiunea intitulată „Care sunt costurile?”, prin derogare de la articolul 5 alineatul (1) litera (b), creatorii de PRIIP precizează următoarele: (a) gama de costuri ale PRIIP din tabelele „Evoluția în timp a costurilor” și „Structura costurilor” care figurează în anexa VII; (b) indicarea faptului că, pentru investitorul individual, costurile variază în funcție de opțiunea de investiții suport; (c) o precizare din care să reiasă unde sunt disponibile informațiile specifice privind fiecare opțiune de investiții suport.

(2) În pofida cerințelor prevăzute la articolul 5 alineatul (1) litera (a) și prin derogare de la punctele 12-20 din anexa VI, în cazul în care creatorii de PRIIP utilizează documentul cu informații-cheie destinate investitorilor în conformitate cu articolul 14 alineatul (2), aceștia pot aplica metodologia prevăzută la punctul 21 din anexa VI în cazul OPCVM-urilor și al fondurilor non-OPCVM existente.

(3) Atunci când creatorii de PRIIP utilizează documentul cu informații-cheie destinate investitorilor în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) în cazul în care singurele opțiuni de investiții suport sunt OPCVM-uri sau fonduri non-OPCVM, prin derogare de la articolul 5, aceștia pot preciza gama de comisioane și cheltuieli pentru PRIIP în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 583/2010.

Articolul 14

Informații specifice privind fiecare opțiune de investiții suport

(1) În ceea ce privește informațiile specifice menționate la articolele 11, 12 și 13, creatorii de PRIIP includ, pentru fiecare opțiune de investiții suport, toate caracteristicile următoare: (a) o alertă de inteligibilitate, acolo unde este cazul; (b) obiectivele de investiții, mijloacele de realizare a acestora și piața țintă vizată în conformitate cu articolul 2 alineatele (2) și (3); (c) un indicator sintetic de risc și o explicație privind riscul, precum și scenarii de performanță în conformitate cu articolul 3; (d) o prezentare a costurilor, în conformitate cu articolul 5.

(2) Prin derogare de la alineatul (1), creatorii de PRIIP pot utiliza documentul cu informații-cheie destinate investitorilor elaborat în conformitate cu articolele 78-81 din Directiva 2009/65/CE pentru a oferi informații specifice în sensul articolelor 1113 din prezentul regulament delegat în cazul în care cel puțin una dintre opțiunile de investiții suport menționate la alineatul (1) este un OPCVM sau un fond non-OPCVM menționat la articolul 32 din Regulamentul (UE) nr. 1286/2014.







CAPITOLUL III

REVIZUIREA ȘI MODIFICAREA DOCUMENTULUI CU INFORMAȚII ESENȚIALE

Articolul 15

Revizuirea

(1) Creatorii de PRIIP revizuiesc informațiile cuprinse în documentul cu informații esențiale de fiecare dată când apare o schimbare care afectează în mod semnificativ sau este susceptibilă de a afecta în mod semnificativ informațiile cuprinse în documentul cu informații esențiale și cel puțin o dată la douăsprezece luni după data publicării inițiale a documentului cu informații esențiale.

(2) Revizuirea menționată la alineatul (1) verifică dacă informațiile cuprinse în documentul cu informații esențiale sunt în continuare precise, corecte, clare și nu induc în eroare. Aceasta verifică, în special: (a) dacă informațiile cuprinse în documentul cu informații esențiale respectă cerințele generale în materie de conținut și de formă din Regulamentul (UE) nr. 1286/2014 sau cerințele specifice în materie de conținut și de formă prevăzute în prezentul regulament delegat; (b) dacă măsura de risc de piață sau de risc de credit al PRIIP s-a schimbat, în cazul în care o astfel de schimbare are ca efect combinat necesitatea de a muta PRIIP într-o altă clasă a indicatorului sintetic de risc decât cea atribuită în documentul cu informații esențiale care face obiectul revizuirii; (c) dacă randamentul mediu pentru scenariul de performanță moderată al PRIIP, exprimat ca randament anualizat sub formă de procentaj, s-a modificat cu mai mult de cinci procente.

(3) În sensul alineatului (1), creatorii de PRIIP instituie și mențin procese corespunzătoare, pe întreaga durată de timp în care PRIIP rămâne la dispoziția investitorilor individuali, pentru a identifica, fără întârzieri nejustificate, circumstanțele care ar putea conduce la o schimbare care afectează sau este susceptibilă să afecteze acuratețea, corectitudinea și claritatea informațiilor cuprinse în documentul cu informații esențiale.

Articolul 16

Modificarea

(1) Creatorii de PRIIP modifică fără întârzieri nejustificate documentul cu informații esențiale în cazul în care o revizuire în temeiul articolului 15 conduce la concluzia că acesta trebuie modificat.

(2) Creatorii de PRIIP se asigură că toate secțiunile documentului cu informații esențiale afectate de astfel de modificări sunt actualizate.

(3) Creatorul de PRIIP publică documentul cu informații esențiale pe site-ul său.







CAPITOLUL IV

FURNIZAREA DOCUMENTULUI CU INFORMAȚII ESENȚIALE

Articolul 17

Condiții privind furnizarea în timp util

(1) Persoana care oferă consultanță cu privire la un PRIIP sau care îl vinde pune la dispoziție documentul cu informații esențiale cu suficient timp în avans pentru a permite investitorilor individuali să examineze documentul înainte să își asume obligații în temeiul unui contract sau al unei oferte legate de PRIIP în cauză, indiferent dacă investitorul individual beneficiază sau nu de o perioadă în care este posibilă renunțarea la contract fără penalizări.

(2) În sensul alineatului (1), persoana care oferă consultanță cu privire la un PRIIP sau care îl vinde evaluează timpul necesar pentru ca fiecare investitor individual să examineze documentul cu informații esențiale, ținând cont de următorii factori: (a) cunoștințele și experiența investitorului individual în ceea ce privește PRIIP în cauză sau PRIIP de natură similară sau cu riscuri similare; (b) complexitatea PRIIP; (c) în cazul în care oferirea de consultanță sau vânzarea se face la inițiativa investitorului individual, caracterul urgent, exprimat în mod explicit de către investitorul individual, al încheierii contractului propus sau al acceptării ofertei propuse.

Articolul 18

Dispoziție finală

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2018.

▼M4

Articolul 14 alineatul (2) se aplică până la 31 decembrie 2022.

▼B

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.









ANEXA I

MODEL PENTRU DOCUMENTUL CU INFORMAȚII ESENȚIALE

Creatorii de PRIIP trebuie să respecte ordinea secțiunilor și titlurile indicate în model; acesta stabilește lungimea totală a documentului imprimat, care trebuie să fie de maximum trei pagini format A4, fără a fixa însă lungimea fiecărei secțiuni sau numărul de secțiuni care apar pe o pagină.









ANEXA II

METODA DE PREZENTARE A RISCURILOR

PARTEA 1

Evaluarea riscului de piață

Determinarea măsurii riscului de piață (market risk measure – MRM)

1. Riscul de piață se măsoară cu ajutorul volatilității anualizate corespunzătoare valorii la risc (VaR) la un nivel de încredere de 97,5 % pe perioada de deținere recomandată, cu excepția cazului în care se precizează altfel. VaR este procentul din suma investită, care revine investitorului sub formă de randament.

2. Se atribuie fiecărui PRIIP o clasă MRM conform tabelului următor:







Clasa MRM Volatilitatea corespunzătoare VaR (VEV) 1 < 0,5 % 2 0,5 % -5,0 % 3 5,0 % -12 % 4 12 % -20 % 5 20 % -30 % 6 30 % -80 % 7 > 80 %

Specificarea categoriilor de PRIIP pentru evaluarea riscului de piață

3. Pentru determinarea riscului de piață, PRIIP sunt împărțite în patru categorii.

4. Categoria 1 cuprinde:

(a) PRIIP în cazul cărora investitorii pot pierde mai mult decât au investit;

(b) PRIIP care se încadrează într-una din categoriile menționate la punctele 4-10 din secțiunea C a anexei I la Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului ( 4 );

(c) PRIIP sau investițiile suport ale PRIIP, care sunt evaluate mai puțin regulat decât lunar, care nu au un preț de referință adecvat sau un substituent adecvat sau al căror preț de referință adecvat sau substituent adecvat este evaluat mai puțin regulat decât lunar.

5. Categoria 2 cuprinde PRIIP care, în mod direct sau sintetic, oferă o expunere fără efect de levier la prețurile investițiilor suport sau o expunere cu efect de levier la investițiile suport atunci când se plătește un multiplu constant al prețurilor acestor investiții, dacă sunt disponibile pentru PRIIP prețuri istorice zilnice pe cel puțin 2 ani, prețuri istorice săptămânale pe cel puțin 4 ani sau prețuri istorice lunare pe cel puțin 5 ani, sau dacă există prețuri de referință adecvate sau substituenți adecvați, cu condiția ca aceste prețuri de referință sau acești substituenți să îndeplinească aceleași criterii de durată și frecvență în ceea ce privește istoria prețurilor.

6. Categoria 3 cuprinde PRIIP ale căror valori reflectă prețurile investițiilor suport, dar nu ca multiplu constant al acestor prețuri, dacă sunt disponibile prețuri istorice zilnice ale activelor suport pe cel puțin 2 ani, prețuri istorice săptămânale pe cel puțin 4 ani sau prețuri istorice lunare pe cel puțin 5 ani sau dacă există prețuri de referință adecvate sau substituenți adecvați, cu condiția ca aceste prețuri de referință sau acești substituenți să îndeplinească aceleași criterii de durată și frecvență în ceea ce privește istoria prețurilor.

7. Categoria 4 cuprinde PRIIP ale căror valori depind parțial de factori neobservați pe piață, inclusiv PRIIP bazate pe asigurări care distribuie investitorilor individuali o parte din profiturile creatorului de PRIIP.

Utilizarea de prețuri de referință sau de substituenți adecvați pentru specificarea categoriilor de PRIIP

Dacă un creator de PRIIP utilizează prețuri de referință adecvate sau substituenți adecvați, aceste prețuri de referință sau acești substituenți trebuie să fie reprezentativi pentru activele sau expunerile care determină performanța PRIIP. Creatorul de PRIIP documentează utilizarea unor astfel de prețuri de referință sau substituenți.

Determinarea clasei MRM pentru PRIIP din categoria 1

8. Clasa MRM pentru PRIIP din categoria 1 este 7, cu excepția PRIIP menționate la punctul 4 litera (c) din prezenta anexă, pentru care clasa MRM este 6.

Determinarea clasei MRM pentru PRIIP din categoria 2

9. VaR se calculează din momentul observării distribuției randamentelor PRIIP sau a distribuției prețului său de referință sau a prețului substituentului său pe parcursul ultimilor 5 de ani. Observațiile se efectuează cel puțin lunar. Dacă sunt disponibile prețuri zilnice, se efectuează observații zilnice. Dacă sunt disponibile prețuri săptămânale, se efectuează observații săptămânale. Dacă sunt disponibile prețuri bilunare, se efectuează observații bilunare.

10. Dacă nu sunt disponibile prețuri zilnice pe o perioadă de 5 ani, se poate utiliza o perioadă mai scurtă. Observațiile zilnice ale prețului unui PRIIP, ale prețului său de referință sau ale prețului substituentului său trebuie efectuate pe cel puțin 2 ani. Observațiile săptămânale ale prețului unui PRIIP trebuie efectuate pe cel puțin 4 ani. Observațiile lunare ale prețului unui PRIIP trebuie efectuate pe cel puțin 5 ani.

11. Randamentul pe parcursul fiecărei perioade se definește ca fiind logaritmul natural al raportului dintre prețul de închidere a pieței la sfârșitul perioadei curente și prețul de închidere a pieței la sfârșitul perioadei precedente.

12. Măsura VaR în spațiul randamentului este dată de expansiunea Cornish-Fisher, după cum urmează:

unde N este numărul de perioade de tranzacționare din perioada de deținere recomandată și σ, μ1, μ2 sunt, respectiv, volatilitatea, asimetria (skew) și aplatizarea în exces (excess kurtosis) măsurate pe distribuția randamentelor. Volatilitatea, asimetria și aplatizarea în exces se calculează pe baza momentelor definite pornind de la distribuția randamentelor după cum urmează:

— momentul zero, M 0 , este numărul de observații efectuate în perioada respectivă, după cum se precizează la punctul 10 din prezenta anexă.

— primul moment, M 1 , este media tuturor randamentelor observate din eșantion.

— al doilea moment M 2 , al treilea moment M 3 și al patrulea moment M 4 , sunt definite în mod standard: unde r i este randamentul măsurat în perioada a i -a din istoria randamentelor. — volatilitatea, σ, este dată de — asimetria, μ 1 , este egală cu M 3 /σ 3 ; — aplatizarea în exces, μ 2 , este egală cu M 4 /σ 4 – 3.

13. VEV este dată de ecuația:

▼C1

▼B

unde T este durata perioadei de deținere recomandate, exprimată în ani.

14. Pentru PRIIP gestionate conform unor politici sau strategii de investiții care urmăresc obținerea anumitor beneficii prin efectuarea de investiții flexibile în diferite clase de active financiare (de exemplu, participând atât pe piețele de titluri de capital, cât și pe piețele de instrumente cu venituri fixe), se utilizează o VEV determinată după cum urmează:

(a) dacă politica de investiții nu a fost revizuită în cursul perioadei menționate la punctul 10 din prezenta anexă, se utilizează cea mai ridicată dintre următoarele VEV: (i) VEV calculată în conformitate cu punctele 9-13 din prezenta anexă; (ii) VEV a randamentelor combinației de active proforma, care este conformă cu alocarea activelor de referință ale fondului la momentul efectuării calculului; (iii) VEV conformă cu limita de risc a fondului, dacă aceasta există și este adecvată;

(b) dacă politica de investiții a fost revizuită în cursul perioadei menționate la punctul 10 din prezenta anexă, se utilizează cea mai ridicată dintre VEV menționate la litera (a) punctele (ii) și (iii).

15. În funcție de VEV, se atribuie PRIIP o clasă MRM astfel cum se indică la punctul 2 din prezenta anexă. În cazul unui PRIIP care are numai prețuri lunare, se adaugă o clasă suplimentară la clasa MRM atribuită conform punctului 2 din prezenta anexă.

Determinarea clasei MRM pentru PRIIP din categoria 3

16. VaR în spațiul prețului se calculează pornind de la o distribuție a valorilor PRIIP la sfârșitul perioadei de deținere recomandate. Distribuția se obține prin simularea prețului sau a prețurilor care determină valoarea PRIIP la sfârșitul perioadei de deținere recomandate. VaR este valoarea PRIIP la un nivel de încredere de 97,5 % la sfârșitul perioadei de deținere recomandate, actualizată pentru data curentă utilizând factorul estimat de actualizare fără risc de la data curentă până la sfârșitul perioadei de deținere recomandate.

17. VEV este dată de ecuația:

▼C1

▼B

unde T este durata perioadei de deținere recomandate, exprimată în ani. Numai în cazurile în care, înainte de sfârșitul perioadei de deținere recomandate conform simulării, produsul face obiectul unei opțiuni de cumpărare sau este anulat, se utilizează în calcul perioada, exprimată în ani, scursă până la lansarea opțiunii de cumpărare sau până la anulare.

18. În funcție de VEV, se atribuie PRIIP o clasă MRM astfel cum se indică la punctul 2 din prezenta anexă. În cazul unui PRIIP care are numai prețuri lunare, se adaugă o clasă suplimentară la clasa MRM atribuită conform punctului 2 din prezenta anexă.

19. Numărul minim de simulări este 10 000 .

20. Simularea se bazează pe metoda bootstrap aplicată distribuției estimate a prețurilor sau a nivelurilor prețurilor pentru contractele suport ale PRIIP, pe baza distribuției observate a randamentelor acestor contracte cu înlocuire.

21. Pentru simularea menționată la punctele 16-20 din prezenta anexă, există două tipuri de elemente observabile pe piață care pot contribui la valoarea unui PRIIP: prețurile (sau nivelurile prețurilor) la vedere și curbele.

22. Pentru fiecare simulare a unui preț (sau nivel) la vedere, creatorul PRIIP:

(a) calculează randamentul pentru fiecare perioadă observată din ultimii 5 ani, sau în anii menționați la punctul 6 din prezenta anexă, și anume logaritmul raportului dintre prețul de la sfârșitul fiecărei perioade și prețul de la sfârșitul perioadei precedente;

(b) selectează în mod aleatoriu o perioadă observată, care corespunde randamentului tuturor contractelor suport pentru fiecare perioadă simulată din perioada de deținere recomandată (aceeași perioadă observată poate fi utilizată de mai multe ori în aceeași simulare);

(c) calculează randamentul fiecărui contract prin însumarea randamentelor din perioadele selectate și corectarea rezultatului pentru a se asigura că randamentul estimat măsurat cu ajutorul distribuției simulate a randamentelor este randamentul neutru la risc estimat pe parcursul perioadei de deținere recomandate. Valoarea finală a randamentului este dată de ecuația: unde: — al doilea termen efectuează o corecție pentru a ține seama de impactul mediei randamentelor observate; — al treilea termen efectuează o corecție pentru a ține seama de impactul varianței randamentelor observate; — ultimul termen efectuează o corecție pentru a ține seama de impactul opțiunii quanto, dacă moneda de exercitare este diferită de moneda activului. Termenii care contribuie la efectuarea corecției sunt următorii: — ρ este corelația dintre prețul activului și cursul de schimb relevant, măsurată pe perioada de deținere recomandată; — σ este volatilitatea măsurată a activului; — σ ccy este volatilitatea măsurată a cursului de schimb;

(d) calculează prețul fiecărui contract suport, și anume exponentul randamentului.

23. Pentru curbe, se efectuează analiza componentei principale (PCA), pentru a asigura obținerea unei curbe coerente prin simularea evoluției fiecărui punct de pe curbă pe o perioadă lungă de timp.

(a) PCA se efectuează prin: (i) colectarea punctelor de scadență istorice care definesc curba pentru fiecare perioadă de tranzacționare din ultimii 5 ani, sau din anii menționați la punctul 6 din prezenta anexă; (ii) asigurarea faptului că fiecare punct de scadență este pozitiv; dacă un punct de scadență este negativ, toate punctele de scadență se deplasează cu numărul întreg minim sau cu procentul minim care asigură valori pozitive pentru toate punctele de scadență; (iii) calcularea randamentului pentru fiecare perioadă și fiecare punct de scadență, și anume a logaritmului natural al raportului dintre prețul/nivelul de la sfârșitul fiecărei perioade de observare și prețul/nivelul de la sfârșitul perioadei precedente; (iv) corectarea randamentelor observate la fiecare punct de scadență, astfel încât media setului de randamente rezultat la fiecare astfel de punct să fie zero; (v) calcularea matricei de covarianță dintre diferitele scadențe prin însumarea randamentelor; (vi) calcularea vectorilor proprii și a valorilor proprii ale matricei de covarianță; (vii) selectarea vectorilor proprii care corespund primelor trei valori proprii ca mărime; (viii) formarea unei matrice cu 3 coloane, în care prima coloană este vectorul propriu cu cea mai mare valoare proprie; coloana din mijloc este vectorul propriu cu a doua valoare proprie ca mărime, iar ultima coloană este vectorul propriu cu a treia valoare proprie ca mărime; (ix) proiectarea randamentelor pe cei 3 vectori proprii principali calculați în etapa precedentă, prin înmulțirea matricei N×M a randamentelor, obținută la punctul (iv), cu matricea M×3 a vectorilor proprii, obținută la punctul (viii); (x) calcularea matricei randamentelor care urmează să fie utilizate în simulare, prin înmulțirea rezultatului obținut la punctul (ix) cu matricea vectorilor proprii obținută la punctul (viii). Acesta este setul de valori care se utilizează în simulare.

(b) Simularea curbei se efectuează după cum urmează: (i) pasul de timp în simulare este o perioadă. Pentru fiecare perioadă de observare din perioada de deținere recomandată, se selectează în mod aleatoriu un rând din matricea randamentelor calculată anterior. Randamentul pentru fiecare punct de scadență, T, este suma valorilor aflate la intersecția coloanei corespunzătoare punctului de scadență T cu rândurile selectate; (ii) rata simulată pentru fiecare punct de scadență T este rata curentă la punctul de scadență T: — înmulțită cu exponentul randamentului simulat, — ajustată pentru a ține seama de toate deplasările efectuate cu scopul de a asigura valori pozitive pentru toate punctele de scadență și — ajustată astfel încât media estimată să corespundă ratei curente estimate la punctul de scadență T , la sfârșitul perioadei de deținere recomandate.

24. Pentru PRIIP din categoria 3, care sunt caracterizate de o protecție necondiționată a capitalului, creatorul PRIIP poate considera că VaR la nivelul de încredere de 97,5 % este egală cu nivelul protecției necondiționate a capitalului la sfârșitul perioadei de deținere recomandate, actualizat pentru data curentă utilizând factorul estimat de actualizare fără risc.

Determinarea clasei MRM pentru PRIIP din categoria 4

25. Dacă performanța unui PRIIP, sau a unei componente a unui PRIIP, depinde de un factor (factori) neobservat (neobservați) pe piață sau aflat (aflați), într-o anumită măsură, sub controlul creatorului de PRIIP, acesta trebuie să urmeze metoda descrisă în prezenta secțiune, pentru a ține seama de acest factor (acești factori).

26. Se identifică diferitele componente ale PRIIP care contribuie la performanța acestuia, pentru ca acele componente care nu sunt integral sau parțial dependente de un factor neobservat (factori neobservați) pe piață să fie tratate conform metodelor relevante prevăzute în prezenta anexă pentru PRIIP din categoria 1, 2 sau 3. Pentru fiecare dintre aceste componente se calculează o VEV.

27. Pentru componenta PRIIP care depinde integral sau parțial de un factor neobservat (factori neobservați) pe piață trebuie să se aplice standarde de reglementare și standarde ale sectorului, bine definite și recunoscute, de determinare a estimărilor relevante în ceea ce privește contribuția viitoare a acestor factori și eventuala incertitudine a contribuției respective. În cazul în care componenta nu depinde integral de un factor neobservat pe piață, se aplică metoda bootstrap prevăzută pentru PRIIP din categoria 3, pentru a ține seama de factorii de piață. VEV pentru componenta PRIIP este rezultatul combinației dintre metoda bootstrap și standarde ale sectorului și de reglementare, bine definite și recunoscute, de determinare a estimărilor relevante în ceea ce privește contribuția viitoare a acestor factori neobservați pe piață.

28. Pentru a obține o VEV globală a PRIIP se ponderează în mod proporțional VEV ale tuturor componentelor PRIIP. La ponderare, se ține seama de caracteristicile produselor. După caz, se iau în considerare algoritmi care minimizează riscul de piață, precum și caracteristicile componentei de participare la profit.

29. Pentru PRIIP din categoria 4, care sunt caracterizate de o protecție necondiționată a capitalului, creatorul PRIIP poate considera că VaR la nivelul de încredere de 97,5 % este egală cu nivelul protecției necondiționate a capitalului la sfârșitul perioadei de deținere recomandate, actualizat pentru data curentă utilizând factorul estimat de actualizare fără risc.

PARTEA 2

Metoda de evaluare a riscului de credit

I. CERINȚE GENERALE

30. Se consideră că un PRIIP sau investițiile ori expunerile sale suport implică un risc de credit, dacă randamentul PRIIP sau al investițiilor ori al expunerilor sale suport depinde de bonitatea creatorului PRIIP sau a unei părți obligate să efectueze, direct sau indirect, plăți către investitor. Nu este necesar să se evalueze riscul de credit al unui PRIIP cu clasa MRM 7.

31. Dacă o entitate se angajează direct să efectueze o plată către un investitor individual pentru un PRIIP, se evaluează riscul de credit al entității care este debitorul direct.

32. Dacă toate obligațiile de plată ale unui debitor sau ale unuia ori mai multor debitori indirecți sunt garantate necondiționat și irevocabil de către o altă entitate (garantul), se poate utiliza evaluarea riscului de credit al garantului, dacă este mai favorabilă decât evaluarea riscului de credit al debitorului sau debitorilor respectivi.

33. În cazul PRIIP care sunt expuse la investiții sau tehnici suport, inclusiv al PRIIP care implică ele însele un risc de credit sau care, la rândul lor, efectuează investiții suport care implică un risc de credit, se evaluează atât riscul de credit aferent PRIIP, cât și riscul de credit aferent investițiilor sau expunerilor suport (inclusiv expunerilor față de alte PRIIP), prin metoda transparenței și adoptând o evaluare în cascadă, dacă este necesar.

34. Dacă riscul de credit există numai la nivelul investițiilor sau al expunerilor suport (inclusiv al expunerilor față de alte PRIIP), acesta nu se evaluează la nivelul PRIIP, ci la nivelul investițiilor sau al expunerilor suport respective, prin metoda transparenței. Dacă PRIIP este un organism de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) sau un fond de investiții alternative (FIA), se consideră că acestea nu implică un risc de credit, dar investițiile sau expunerile lor suport se evaluează, dacă este necesar.

35. Dacă PRIIP este expus la mai multe investiții suport care implică o expunere la riscul de credit, riscul de credit aferent fiecărei investiții suport care reprezintă o expunere de 10 % sau mai mult din totalul activelor PRIIP sau din valoarea PRIIP se evaluează separat.

36. În sensul evaluării riscului de credit, se consideră că investițiile sau expunerile suport la instrumente financiare derivate tranzacționate la bursă sau la instrumente financiare derivate extrabursiere compensate nu prezintă un risc de credit. Dacă o expunere este garantată integral și în mod adecvat sau dacă expunerile negarantate care implică un risc de credit reprezintă mai puțin de 10 % din totalul activelor PRIIP sau din valoarea PRIIP, se consideră că nu există un risc de credit.

II. EVALUAREA RISCULUI DE CREDIT

Evaluarea creditului în cazul debitorilor

37. Dacă sunt disponibile, creatorul de PRIIP desemnează ex ante una sau mai multe instituții externe de evaluare a creditului (ECAI), certificate sau înregistrate la Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1060/2009 al Parlamentului European și al Consiliului ( 5 ), la ale căror evaluări ale creditului se raportează în mod consecvent pentru evaluarea riscului de credit. Dacă, în conformitate cu această politică, sunt disponibile mai multe evaluări ale creditului, se utilizează ratingul median, selectând cea mai mică dintre cele două valori care se află în mijloc în cazul unui număr par de evaluări.

38. Nivelul riscului de credit al PRIIP și al fiecărui debitor relevant se evaluează, după caz, pe baza:

(a) evaluării creditului atribuite de o ECAI unui PRIIP;

(b) evaluării creditului atribuite de o ECAI debitorului relevant;

(c) evaluării implicite a creditului stabilite la punctul 43 din prezenta anexă, în lipsa evaluării creditului de la (a) sau (b) sau a ambelor.

Corespondența dintre evaluările creditului și nivelurile de calitate a creditului

39. Clasificarea evaluărilor de credit efectuate de ECAI pe o scară obiectivă a nivelurilor de calitate a creditului se bazează pe Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1800 al Comisiei ( 6 ).

40. În cazul evaluării riscului de credit prin metoda transparenței, nivelul atribuit de calitate a creditului corespunde mediei ponderate a nivelurilor de calitate a creditului aferente fiecărui debitor relevant pentru care trebuie efectuată o evaluare a creditului, în mod proporțional cu totalul activelor pe care aceștia le reprezintă.

41. În cazul evaluării riscului de credit în cascadă, toate expunerile la riscul de credit se evaluează separat, per strat, iar nivelul atribuit de calitate a creditului este cel mai înalt nivel de calitate a creditului, în condițiile în care un nivel 3 de calitate a creditului este mai înalt decât un nivel 1 de calitate a creditului.

42. Nivelul de calitate a creditului conform punctului 38 din prezenta anexă se ajustează, potrivit tabelului de mai jos, în funcție de scadența PRIIP sau de perioada de deținere recomandată a PRIIP, cu excepția cazului în care a fost atribuită o evaluare a creditului care reflectă scadența sau perioada de deținere recomandată:







Nivelul de calitate a creditului conform punctului 38 din prezenta anexă Nivelul ajustat de calitate a creditului, în cazul în care scadența PRIIP, sau perioada de deținere recomandată, dacă PRIIP nu are scadență, este de până la un an Nivelul ajustat de calitate a creditului, în cazul în care scadența PRIIP, sau perioada de deținere recomandată, dacă PRIIP nu are scadență, este cuprinsă între un an și doisprezece ani Nivelul ajustat de calitate a creditului, în cazul în care scadența PRIIP, sau perioada de deținere recomandată, dacă PRIIP nu are scadență, depășește doisprezece ani 0 0 0 0 1 1 1 1 2 1 2 2 3 2 3 3 4 3 4 5 5 4 5 6 6 6 6 6

43. Dacă debitorul nu are evaluări externe ale creditului, evaluarea implicită a creditului menționată la punctul 38 din prezenta anexă este:

(a) nivelul 3 de calitate a creditului, dacă debitorul este constituit ca instituție de credit sau societate de asigurări în conformitate cu legislația aplicabilă a Uniunii sau în conformitate cu un cadru legislativ considerat echivalent în temeiul legislației Uniunii și dacă ratingul statului membru în care debitorul își are domiciliul este nivelul 3 de calitate a creditului;

(b) nivelul 5 de calitate a creditului, în cazul oricărui alt debitor.

III. MĂSURA RISCULUI DE CREDIT

44. Se alocă fiecărui PRIIP o măsură a riscului de credit (credit risk measure – CRM) pe o scară de la 1 la 6 conform tabelului de corespondență prevăzut la punctul 45 din prezenta anexă și se aplică, după caz, factorii de minimizare a riscului de credit menționați la punctele 46, 47, 48 și 49 din prezenta anexă sau factorii de majorare a riscului de credit menționați la punctele 50 și 51 din prezenta anexă.

45. Tabel de corespondență între nivelurile de calitate a creditului și CRM:







Nivelul ajustat de calitate a creditului Măsura riscului de credit 0 1 1 1 2 2 3 3 4 4 5 5 6 6

46. CRM atribuită poate fi 1, dacă activele unui PRIIP, sau garanția reală adecvată ori activele cu care este garantată obligația de plată a PRIIP, sunt:

(a) în orice moment până la scadență, echivalente cu obligațiile de plată ale PRIIP către investitorii săi;

(b) deținute de un terț într-un cont separat, în condiții echivalente cu cele prevăzute în Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului ( 7 ) sau în Directiva 2014/91/UE ( 8 ); și

(c) neaccesibile, în nicio circumstanță, altor creditori ai creatorului PRIIP, în temeiul legislației aplicabile.

47. CRM atribuită poate fi 2, dacă activele unui PRIIP, sau garanția reală adecvată ori activele cu care este garantată obligația de plată a PRIIP, sunt:

(a) în orice moment până la scadență, echivalente cu obligațiile de plată ale PRIIP către investitorii săi;

(b) identificate și deținute în conturi sau înscrise în registre în baza legislației aplicabile, inclusiv a articolelor 275 și 276 din Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului ( 9 ); și

(c) de așa natură încât creanțele investitorilor individuali au prioritate față de creanțele altor creditori ai creatorului de PRIIP sau ai oricărei părți obligate să efectueze, direct sau indirect, plăți relevante către investitor.

48. Dacă riscul de credit se evaluează prin metoda transparenței sau în cascadă, factorii de minimizare menționați la punctele 46 și 47 din prezenta anexă se pot aplica și la evaluarea riscului de credit al fiecărui debitor suport.

49. Dacă un PRIIP nu poate satisface criteriile menționate la punctul 47 din prezenta anexă, CRM determinată conform punctului 45 din prezenta anexă poate fi micșorată cu o clasă în cazul în care creanțele investitorilor individuali au prioritate față de creanțele creditorilor obișnuiți, astfel cum se prevede la articolul 108 din Directiva 2014/59/UE, ai creatorului de PRIIP sau ai oricărei părți obligate să efectueze, direct sau indirect, plăți relevante către investitor, în măsura în care debitorul este supus cerințelor prudențiale relevante în ceea ce privește asigurarea unui echilibru adecvat între active și obligații.

50. CRM determinată conform punctului 45 din prezenta anexă se majorează cu două clase în cazul în care creanța investitorului individual este subordonată creanțelor creditorilor de rang superior.

51. CRM determinată conform punctului 45 din prezenta anexă se majorează cu trei clase dacă PRIIP face parte din fondurile proprii ale debitorului PRIIP, definite la articolul 4 alineatul (1) punctul 118 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului ( 10 ) sau la articolul 93 din Directiva 2009/138/UE.

PARTEA 3

Agregarea riscului de piață și a riscului de credit în indicatorul sintetic de risc

52. Indicatorul sintetic global de risc (SRI) se atribuie în funcție de combinația dintre clasele CRM și MRM, conform tabelului următor:







Clasa MRM Clasa CRM MR1 MR2 MR3 MR4 MR5 MR6 MR7 CR1 1 2 3 4 5 6 7 CR2 1 2 3 4 5 6 7 CR3 3 3 3 4 5 6 7 CR4 5 5 5 5 5 6 7 CR5 5 5 5 5 5 6 7 CR6 6 6 6 6 6 6 7

Date de monitorizare cu relevanță pentru indicatorul sintetic de risc

53. Creatorul PRIIP monitorizează datele de piață relevante pentru calculul clasei MRM și, dacă MRM trece într-o altă clasă, acesta atribuie PRIIP clasa MRM în care PRIIP s-a încadrat în majoritatea punctelor de referință din cursul ultimelor patru luni.

54. Creatorul PRIIP monitorizează, de asemenea, criteriile de risc de credit relevante pentru calculul CRM și, dacă în conformitate cu aceste criterii CRM trece într-o altă clasă, acesta reatribuie PRIIP clasa CRM relevantă.

55. Revizuirea claselor MRM se efectuează întotdeauna în urma unei decizii a creatorului PRIIP referitoare la politica și/sau la strategia de investiții a PRIIP. În aceste circumstanțe, se consideră că orice modificare a MRM este o nouă determinare a clasei MRM a PRIIP și, prin urmare, trebuie efectuată în conformitate cu normele generale privind stabilirea unei clase MRM pentru categoria respectivă de PRIIP.

PARTEA 4

Riscul de lichiditate

56. Se consideră că un PRIIP are un risc de lichiditate semnificativ, dacă este îndeplinit unul dintre următoarele criterii:

(a) PRIIP este admis la tranzacționare pe o piață secundară sau într-un sistem alternativ de lichiditate și nu există o lichiditate angajată, oferită de formatorii de piață sau de creatorul PRIIP, astfel încât lichiditatea depinde numai de existența cumpărătorilor și vânzătorilor pe piața secundară sau în sistemul alternativ de lichiditate, ținând seama de faptul că tranzacționarea regulată a unui produs la un moment dat nu garantează tranzacționarea regulată a aceluiași produs în orice alt moment;

(b) profilul mediu de lichiditate al investițiilor suport este semnificativ mai scăzut decât frecvența obișnuită de rambursare a PRIIP, atunci când și în măsura în care lichiditatea oferită de PRIIP este condiționată de lichidarea activelor sale suport;

(c) creatorul PRIIP estimează că investitorul individual se poate confrunta cu dificultăți semnificative în ceea ce privește timpul sau costurile de dezinvestire pe durata de viață a produsului, în funcție de condițiile specifice de piață.

57. Se consideră că un PRIIP este, contractual sau nu, nelichid, dacă este îndeplinit unul dintre următoarele criterii:

(a) PRIIP nu este admis la tranzacționare pe o piață secundară și niciun sistem alternativ de lichiditate nu este propus de creatorul PRIIP ori de o parte terță sau sistemul alternativ de lichiditate este supus unor limitări semnificative, care includ sancțiuni substanțiale în caz de ieșire anticipată sau prețuri de răscumpărare discreționare, sau nu există proceduri pentru obținerea de lichidități;

(b) PRIIP oferă posibilități de ieșire anticipată sau de răscumpărare înainte de scadență, dar acestea sunt supuse fie unor limitări semnificative, care includ sancțiuni substanțiale în caz de ieșire sau prețuri de răscumpărare discreționare, fie aprobării prealabile a creatorului PRIIP, fiind la discreția acestuia;

(c) PRIIP nu oferă posibilități de ieșire anticipată sau de răscumpărare înainte de scadență.

58. În toate celelalte cazuri, se consideră că PRIIP este lichid.









ANEXA III

PREZENTAREA SRI

Formatul de prezentare

1. Creatorii de PRIIP trebuie să utilizeze formatul de mai jos pentru prezentarea SRI în documentul cu informații esențiale. Numărul relevant se evidențiază astfel cum este indicat, în funcție de SRI al PRIIP.

Ghid de completare în ceea ce privește SRI

2. Textul explicativ care se inserează după SRI expune pe scurt scopul SRI și riscurile aferente.

3. Imediat sub SRI, se indică durata perioadei de deținere recomandate. În plus, în următoarele cazuri se include o avertizare direct sub SRI:

(a) dacă se consideră că riscul PRIIP este semnificativ mai mare în cazul în care perioada de deținere este diferită;

(b) dacă se consideră că PRIIP, prin contract sau nu, are un risc de lichiditate semnificativ sau este nelichid.

4. Pentru fiecare PRIIP, textul explicativ include, după caz:

(a) o avertizare cu caractere aldine, dacă: (i) se consideră că PRIIP are riscul valutar menționat la articolul 3 alineatul (2) litera (c) din prezentul regulament (elementul C); (ii) PRIIP implică adăugarea unei eventuale obligații la investiția inițială (elementul D);

(b) după caz, o explicație a riscurilor semnificative ale PRIIP care nu pot fi reflectate în mod adecvat de SRI (elementul E);

(c) precizarea: (i) dacă este cazul, că PRIIP include o protecție (parțială) a capitalului împotriva riscului de piață, inclusiv specificarea procentului din capitalul investit care este protejat (elementul F); (ii) condițiilor specifice ale limitărilor, dacă protecția (parțială) a capitalului împotriva riscului de piață este limitată (elementul G); (iii) dacă este cazul, că PRIIP nu include nicio protecție a capitalului împotriva riscului de piață (elementul H); (iv) dacă este cazul, că PRIIP nu include nicio protecție a capitalului împotriva riscului de credit (elementul I); (v) condițiilor specifice ale limitărilor, dacă protecția împotriva riscului de credit este limitată (elementul J).

5. În cazul PRIIP care oferă o gamă de opțiuni pentru investiții, creatorii de PRIIP utilizează pentru prezentarea SRI formatul menționat la punctul 1 din prezenta anexă, indicând toate clasele de risc oferite, de la cea mai scăzută până la cea mai ridicată.

6. În cazul instrumentelor financiare derivate care sunt contracte futures, opțiuni de cumpărare și opțiuni de vânzare tranzacționate pe o piață reglementată sau pe o piață dintr-o țară terță, considerată a fi echivalentă cu o piață reglementată în conformitate cu articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, se includ și elementele A, B și, după caz, H.

Texte explicative

7. Pentru prezentarea SRI, inclusiv astfel cum se indică la punctul 4 din prezenta anexă, se utilizează următoarele texte explicative, după caz:

[Elementul A] Indicatorul sintetic de risc arată nivelul de risc al acestui produs în comparație cu alte produse. Acesta indică probabilitatea ca produsul să implice o pierdere de bani din cauza evoluțiilor înregistrate pe piețe sau din cauză că nu suntem în măsură să efectuăm plăți către dumneavoastră.

[Elementul B] Am încadrat acest produs în clasa de risc [1/2/3/4/5/6/7] din 7, care este [1=„cea mai scăzută clasă de risc” / 2=„o clasă scăzută de risc” / 3=„o clasă scăzută spre medie de risc” / 4=„o clasă medie de risc” / 5=„o clasă medie spre ridicată de risc” / 6=„o clasă ridicată de risc” / 7=„cea mai ridicată clasă de risc”].

[A se insera, în plus, o scurtă explicație, de maximum 300 de caractere în limbaj obișnuit, a clasificării produsului ]

[Exemplu de explicație: Aceasta înseamnă că pierderile potențiale asociate performanței viitoare vor avea un nivel [1=„foarte scăzut”/2=„scăzut”/3=„mediu spre scăzut”/4=„mediu”/5=„mediu spre ridicat”/6=„ridicat”/7=„foarte ridicat”] și că este [1, 2=„foarte puțin probabil”/3=„puțin probabil”/4=„posibil”/5=„probabil”/6=„foarte probabil”] ca deteriorarea condițiilor de piață să afecteze capacitatea [noastră] [X] de a efectua plăți către dumneavoastră.]

[[După caz:] Elementul C, cu caractere aldine] Atenție la riscul valutar. Veți primi plăți într-o altă monedă și, prin urmare, randamentul final pe care îl veți obține va depinde de cursul de schimb dintre cele două monede. Acest risc nu este inclus în indicatorul menționat mai sus.

[[După caz:] Elementul D] În unele circumstanțe, poate fi necesar să efectuați plăți suplimentare, pentru a acoperi pierderile. (cu caractere aldine) Pierderea totală pe care este posibil să o suportați poate depăși substanțial suma investită.

[După caz:] [Elementul E] [A se explica, utilizând maximum 200 de caractere, celelalte riscuri semnificative legate de PRIIP care nu sunt incluse în indicatorul sintetic de risc]

[După caz:] [Elementul F] [Aveți dreptul la restituirea a cel puțin [a se insera %] din capitalul dumneavoastră. Orice sumă suplimentară și orice creștere a randamentului depind de performanța viitoare a pieței și sunt incerte.]

[După caz:] [Elementul G] [Această protecție împotriva performanței viitoare a pieței nu se aplică însă dacă [..]

— [în cazul în care ieșirea anticipată este supusă unor condiții] încasați înainte de [... ani/luni/zile]] — [în cazul în care trebuie efectuate alte plăți] nu efectuați plățile dumneavoastră la timp — [în cazul în care se aplică alte limitări: a se explica aceste limitări utilizând un limbaj obișnuit și maximum […] caractere.]

[După caz:] [Elementul H] [Acest produs nu include nicio protecție împotriva performanței viitoare a pieței și, prin urmare, puteți pierde toată investiția dumneavoastră sau o parte din aceasta.]

[După caz:] [Elementul I] [Dacă (nu suntem) în măsură să vă plătim suma datorată, puteți pierde întreaga investiție.]

[După caz:] [Elementul J] [Puteți beneficia însă de o schemă de protecție a consumatorilor (a se vedea secțiunea „Ce se întâmplă dacă nu putem plăti?”). Indicatorul de mai sus nu ia în considerare această protecție.]









ANEXA IV

SCENARII DE PERFORMANȚĂ

Numărul de scenarii

1. Cele patru scenarii de performanță prevăzute de prezentul regulament, care indică o serie de randamente posibile, sunt următoarele:

(a) scenariul favorabil;

(b) scenariul moderat;

(c) scenariul nefavorabil;

(d) scenariul de criză.

2. Scenariul de criză prezintă efectele negative semnificative asociate produsului care nu sunt reflectate de scenariul nefavorabil menționat la punctul 1 litera (c) din prezenta anexă. Dacă pentru scenariile de performanță prevăzute la punctul 1 literele (a)-(c) din prezenta anexă sunt indicate perioade intermediare, scenariul de criză prezintă, de asemenea, astfel de perioade.

3. Scenariul suplimentar pentru produsele de investiții bazate pe asigurări se bazează pe scenariul moderat menționat la punctul 1 litera (b), dacă performanța este relevantă pentru randamentul investiției.

Calculul valorilor scenariilor pentru perioada de deținere recomandată

4. Valorile diferitelor scenarii de performanță se calculează în același mod ca măsura riscului de piață. Valorile scenariilor se calculează pentru perioada de deținere recomandată.

5. Scenariul nefavorabil este valoarea PRIIP la a 10-a percentilă.

6. Scenariul moderat este valoarea PRIIP la a 50-a percentilă.

7. Scenariul favorabil este valoarea PRIIP la a 90-a percentilă.

8. Scenariul de criză este valoarea PRIIP care rezultă din metodologia descrisă la punctele 10 și 11 din prezenta anexă pentru PRIIP din categoria 2 și la punctele 12 și 13 din prezenta anexă pentru PRIIP din categoria 3.

9. Pentru PRIIP din categoria 2, valorile estimate la sfârșitul perioadei de deținere recomandate sunt:

(a) Scenariul nefavorabil:

(b) Scenariul moderat:

(c) Scenariul favorabil: unde N este numărul de perioade de tranzacționare din perioada de deținere recomandată, iar ceilalți termeni sunt definiți la punctul 12 din anexa II.

10. Pentru PRIIP din categoria 2, calculul scenariului de criză cuprinde următoarele etape:

(a) Se identifică un subinterval de lungime w care corespunde următoarelor intervale:



1 an > 1 an Prețuri zilnice 21 63 Prețuri săptămânale 8 16 Prețuri lunare 6 12

(b) Se identifică pentru fiecare subinterval de lungime w randamentele istorice log-normale rt , unde t=t0, t1, t2, …, tN .

(c) Se măsoară volatilitatea pe baza formulei de mai jos, de la ti = t0 până la ti = t N – w Unde Mw este numărul de observații din subinterval și

este media tuturor randamentelor istorice log-normale din subintervalul corespunzător.

(d) Se deduce valoarea care corespunde celei de a 99-a percentile pentru un an și celei de a 90-a percentile pentru celelalte perioade de deținere. Această valoare este volatilitatea în condiții de criză .

11. Pentru PRIIP din categoria 2, valorile estimate la sfârșitul perioadei de deținere recomandate pentru scenariul de criză sunt:

unde zα este o valoare selectată proprie a PRIIP la percentila extremă care corespunde unei valori de 1 % pentru un an și de 5 % pentru alte perioade de deținere.

12. Pentru PRIIP din categoria 3 se efectuează următoarele ajustări ale calculului scenariilor de performanță favorabil, moderat și nefavorabil:

(a) randamentul estimat pentru fiecare activ sau active este randamentul observat în cursul perioadei menționate la punctul 6 din anexa II;

(b) performanța estimată se calculează la sfârșitul perioadei de deținere recomandate și nu se actualizează cu ajutorul factorului estimat de actualizare fără risc.

13. Pentru PRIIP din categoria 3 se efectuează următoarele ajustări pentru calculul scenariului de criză:

(a) Se deduce volatilitatea în condiții de criză pe baza metodologiei definite la punctul 10 din prezenta anexă; pe baza metodologiei definite la punctul 10 din prezenta anexă;

(b) se recalculează randamentele istorice rt, pe baza formulei de mai jos;

(c) se aplică metoda bootstrap privind , astfel cum se descrie la punctul 22 din anexa II; , astfel cum se descrie la punctul 22 din anexa II;

(d) se calculează randamentul fiecărui contract prin însumarea randamentelor din perioadele selectate și corectarea rezultatului pentru a se asigura că randamentul estimat măsurat cu ajutorul distribuției simulate a randamentelor este cel de mai jos unde E*[rbootstrapped] este noua medie simulată.

14. Pentru PRIIP din categoria 3, scenariul de criză este valoarea PRIIP la percentila extremă zα, astfel cum este definită la punctul 11 din prezenta anexă, a distribuției simulate, astfel cum se prevede la punctul 13 din prezenta anexă.

15. Pentru PRIIP din categoria 4 se utilizează, în cazul factorilor neobservați pe piață, metoda prevăzută la punctul 27 din anexa II, combinată, dacă este necesar, cu metoda pentru PRIIP din categoria 3. Metodele relevante pentru PRIIP din categoria 2, prevăzute la punctele 9-11 din prezenta anexă, și metodele relevante pentru PRIIP din categoria 3, prevăzute la punctele 12-14 din prezenta anexă, se utilizează pentru componentele relevante ale PRIIP, dacă PRIIP combină diferite componente. Scenariile de performanță sunt media ponderată a componentelor relevante. La calculul performanței se ține seama de caracteristicile produselor și de protecția capitalului.

16. Pentru PRIIP din categoria 1, definite la punctul 4 literele (a) și (b) din anexa II, care nu sunt contracte futures, opțiuni de cumpărare și opțiuni de vânzare tranzacționate pe o piață reglementată sau pe o piață dintr-o țară terță, considerată a fi echivalentă cu o piață reglementată în conformitate cu articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, scenariile de performanță se calculează conform punctelor 12-14 din prezenta anexă.

17. Pentru PRIIP din categoria 1 care sunt contracte futures, opțiuni de cumpărare și opțiuni de vânzare tranzacționate pe o piață reglementată sau pe o piață dintr-o țară terță, considerată a fi echivalentă cu o piață reglementată în conformitate cu articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, scenariile de performanță sunt prezentate sub formă de diagrame ale structurii randamentului. Se include o diagramă pentru prezentarea performanței în toate scenariile, pentru diferite niveluri ale valorii suport. Pe axa orizontală a diagramei se indică diferitele prețuri posibile ale valorii suport, iar pe axa verticală se indică profitul sau pierderea la diferitele prețuri ale valorii suport. Diagrama arată, pentru fiecare preț al valorii suport, profitul sau pierderea rezultată, precum și prețul valorii suport la care profitul sau pierderea sunt egale cu zero.

18. Pentru PRIIP din categoria 1 definite la punctul 4 litera (c) din anexa II se furnizează cea mai bună estimare rezonabilă și prudentă a valorilor așteptate pentru scenariile de performanță prevăzute la punctul 1 literele (a)-(c) din prezenta anexă la sfârșitul perioadei de deținere recomandate.

Scenariile selectate și prezentate trebuie să fie coerente cu celelalte informații cuprinse în documentul cu informații esențiale, inclusiv cu profilul general de risc al PRIIP, și să le completeze. Creatorul PRIIP asigură coerența scenariilor cu concluziile guvernanței interne a produsului, inclusiv, printre altele, cu testele de stres la care a supus PRIIP și cu datele și analizele utilizate pentru obținerea celorlalte informații conținute în documentul cu informații esențiale.

Scenariile sunt selectate astfel încât să ofere o prezentare echilibrată a rezultatelor posibile ale produsului atât în condiții favorabile, cât și în condiții nefavorabile; sunt prezentate numai scenariile care pot fi estimate în mod rezonabil. Scenariile sunt selectate astfel încât să nu evidențieze în mod exagerat rezultatele favorabile în detrimentul celor nefavorabile.

Calculul valorilor estimate pentru perioadele de deținere intermediare

19. Pentru PRIIP cu o perioadă de deținere recomandată cuprinsă între 1 și 3 ani, se indică performanța pentru 2 perioade de deținere diferite: la sfârșitul primului an și la sfârșitul perioadei de deținere recomandate.

20. Pentru PRIIP cu o perioadă de deținere recomandată de 3 ani sau mai mare, se indică performanța pentru 3 perioade de deținere diferite: la sfârșitul primului an, după un interval egal cu jumătate din perioada de deținere recomandată, rotunjit până la sfârșitul celui mai apropiat an, și la sfârșitul perioadei de deținere recomandate.

21. Pentru PRIIP cu o perioadă de deținere recomandată de 1 an sau mai puțin, nu se prezintă scenarii de performanță pentru perioade de deținere intermediare.

22. Pentru PRIIP din categoria 2, valorile indicate pentru perioadele intermediare se calculează cu formulele de la punctele 9-11 din prezenta anexă, unde N este numărul de perioade de tranzacționare cuprinse între data de început și cea de sfârșit a perioadei intermediare.

23. Pentru PRIIP din categoria 1 și PRIIP din categoria 4, valorile indicate pentru perioadele intermediare se estimează de către creatorul PRIIP într-un mod coerent cu estimarea de la sfârșitul perioadei de deținere recomandate. În acest scop, metoda utilizată pentru a estima valoarea PRIIP la începutul fiecărei perioade intermediare trebuie să conducă la aceeași valoare pentru întreaga perioadă de deținere recomandată ca și metoda indicată la punctele 16 și, respectiv, 15 din prezenta anexă.

24. Pentru PRIIP din categoria 3, în vederea elaborării scenariilor favorabil, moderat, nefavorabil și de criză pentru o perioadă intermediară din perioada de deținere recomandată, creatorul PRIIP alege trei simulări suport, după cum se arată la punctele 16-24 din anexa II pentru calculul MRM, și o simulare suport, după cum se arată la punctul 13 din prezenta anexă, bazate numai pe nivelurile suport și astfel încât să asigure probabilitatea ca valoarea simulată a PRIIP pentru perioada intermediară respectivă să fie coerentă cu scenariul relevant.

(a) În vederea elaborării scenariilor favorabil, moderat, nefavorabil și de criză pentru o perioadă intermediară în cazul unui PRIIP din categoria 3 care are un singur suport și despre a cărui valoare se știe că este o funcție crescătoare a nivelului suportului său, creatorul PRIIP alege trei simulări suport, după cum se arată la punctele 16-24 din anexa II pentru calculul MRM, și o simulare suport, după cum se menționează la punctul 13 din prezenta anexă, care conduc la nivelul celei de a 90-a percentile pentru scenariul nefavorabil, la nivelul celei de a 50-a percentile pentru scenariul moderat, la nivelul celei de a 10-a percentile pentru scenariul favorabil și, respectiv, la nivelul percentilei care corespunde valorii de 1 % pentru un an și de 5 % pentru celelalte perioade de deținere pentru scenariul de criză.

(b) În vederea elaborării scenariilor favorabil, moderat, nefavorabil și de criză pentru o perioadă intermediară în cazul unui PRIIP din categoria 3 care are un singur suport și despre a cărui valoare se știe că este o funcție descrescătoare a nivelului suportului său, creatorul PRIIP alege trei simulări suport, după cum se arată la punctele 16-24 din anexa II pentru calculul MRM, și o simulare suport, după cum se arată la punctul 13 din prezenta anexă, care conduc la nivelul celei de a 90-a percentile pentru scenariul nefavorabil, la nivelul celei de a 50-a percentile pentru scenariul moderat, la nivelul celei de a 10-a percentile pentru scenariul favorabil și, respectiv, la nivelul percentilei care corespunde valorii de 1 % pentru un an și de 5 % pentru celelalte perioade de deținere pentru scenariul de criză.

(c) În vederea elaborării scenariilor favorabil, moderat, nefavorabil și de criză pentru o perioadă intermediară în cazul unui PRIIP din categoria 3, altul decât cele menționate la literele (a) și (b), creatorul PRIIP alege valori suport care corespund nivelului celei de a 90-a, de a 50-a și de a 10-a percentile și nivelului percentilei care corespunde valorii de 1 % pentru un an și de 5 % pentru celelalte perioade de deținere a PRIIP și utilizează aceste valori ca valori de pornire pentru simularea efectuată în vederea determinării valorii PRIIP.

25. Pentru PRIIP din categoria 1 care sunt contracte futures, opțiuni de cumpărare și opțiuni de vânzare tranzacționate pe o piață reglementată sau pe o piață dintr-o țară terță, considerată a fi echivalentă cu o piață reglementată în conformitate cu articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, nu se includ scenarii de performanță pentru perioadele de deținere intermediare.

26. În cazul scenariilor favorabil, moderat și nefavorabil pentru perioade intermediare, distribuția estimată utilizată pentru citirea valorii PRIIP la diferite percentile trebuie să fie coerentă cu randamentul observat și volatilitatea observată în ultimii 5 ani pentru toate instrumentele de piață care determină valoarea PRIIP. În cazul scenariului de criză pentru perioade intermediare, distribuția estimată utilizată pentru citirea valorii PRIIP la diferite percentile trebuie să fie coerentă cu distribuția simulată pentru toate instrumentele de piață care determină valoarea PRIIP, astfel cum este prevăzută la punctele 11 și 13.

27. Scenariul nefavorabil este estimarea valorii PRIIP la începutul perioadei intermediare care corespunde celei de a 10-a percentile.

28. Scenariul moderat este estimarea valorii PRIIP la începutul perioadei intermediare care corespunde celei de a 50-a percentile.

29. Scenariul favorabil este estimarea valorii PRIIP la începutul perioadei intermediare care corespunde celei de a 90-a percentile.

30. Scenariul de criză este estimarea valorii PRIIP la începutul perioadei intermediare care corespunde nivelului percentilei aferent valorii de 1 % pentru un an și de 5 % pentru alte perioade de deținere a distribuției simulate, astfel cum se prevede la punctul 13.

Cerințe generale

31. Performanța PRIIP se calculează după deducerea tuturor costurilor aplicabile în conformitate cu anexa VI, pentru scenariul și perioada de deținere respective.

32. Aceasta se exprimă în unități monetare. Se utilizează sumele menționate la punctul 90 din anexa VI.

33. Performanța se indică și în procente, ca randament anual mediu al investiției. În acest caz, se calculează ca raport dintre performanța netă și suma investită inițial sau prețul plătit.

Pentru PRIIP în cazul cărora nu există o investiție inițială sau un preț plătit, cum ar fi contractele futures sau swap, procentul se calculează ținând seama de valoarea nominală a contractului, iar calculul se explică într-o notă de subsol.

34. Pentru un produs de investiții bazat pe asigurări, la calculul scenariilor de performanță pentru investiție, în plus față de metodele sus-menționate, inclusiv la punctul 15, se aplică următoarele:

(a) se ia în considerare participarea viitoare la profit;

(b) ipotezele privind participarea viitoare la profit trebuie să fie coerente cu ipoteza privind ratele anuale de randament ale activelor suport;

(c) ipotezele privind modul de distribuire a profitului viitor între creatorul PRIIP și investitorul individual, precum și alte ipoteze privind distribuirea profitului viitor trebuie să fie realiste și să corespundă practicilor economice curente și strategiei curente de afaceri a creatorului PRIIP. În cazul în care există suficiente dovezi că societatea își va schimba practicile sau strategia, ipotezele privind distribuirea profitului viitor trebuie să corespundă noilor practici sau noii strategii. Pentru asigurătorii de viață care intră sub incidența Directivei 2009/138/CE, aceste ipoteze trebuie să corespundă ipotezelor privind viitoarele decizii de management utilizate pentru evaluarea rezervelor tehnice din bilanțul „Solvabilitate II”;

(d) dacă o componentă a performanței se referă la o participare la profit care se plătește în mod discreționar, această componentă se ia în considerare numai în scenariile de performanță favorabile;

(e) scenariile de performanță se calculează pe baza sumelor investițiilor prevăzute la punctul 32 din prezenta anexă.









ANEXA V

METODA DE PREZENTARE A SCENARIILOR DE PERFORMANȚĂ

PARTEA 1

Specificații generale de prezentare

1. Scenariile de performanță sunt prezentate corect, precis și clar, nu induc în eroare investitorul și pot fi înțelese de investitorul individual mediu.

2. Dacă scenariile de performanță pot fi prezentate numai la scadență sau la sfârșitul perioadei de deținere recomandate, ca în cazul PRIIP menționate la punctul 21 din anexa IV, acest lucru se precizează clar în textul explicativ prevăzut la elementul E din partea 2 a prezentei anexe.

3. Textele explicative prevăzute la elementele A, B, C, D și F din partea 2 a prezentei anexe se includ în toate cazurile cu o singură excepție, și anume PRIIP din categoria 1 menționate la punctul 17 din anexa IV, pentru care se utilizează în schimb textele explicative prevăzute la elementele G-K.

PARTEA 2

Prezentarea scenariilor de performanță

Pentru toate PRIIP, cu excepția PRIIP din categoria 1 menționate la punctul 17 din anexa IV, creatorii de PRIIP prezintă scenariile de performanță utilizând formatele de mai jos în funcție de caracteristicile PRIIP, și anume dacă acesta presupune o investiție unică ori o primă unică sau plăți periodice ori prime eșalonate. Perioadele intermediare pot să difere în funcție de durata perioadei de deținere recomandate. Pentru produsele de investiții bazate pe asigurări se adaugă rânduri suplimentare pentru scenariul referitor la beneficiile asigurării, care include prima de risc biometric cumulativ corespunzătoare unui produs de investiții bazat pe asigurări, pentru care se plătesc prime eșalonate. Randamentele corespunzătore acestui scenariu se indică numai în valori absolute.

Modelul A: Se plătește o singură investiție și/sau o primă unică.

Se plătește o singură investiție

Se plătește o primă unică

Modelul B: Se plătesc investiții periodice și/sau prime eșalonate.

Se plătesc investiții periodice

Se plătesc prime eșalonate

Scenarii de performanță

[Elementul A] [Acest tabel/această diagramă] arată banii pe care îi puteți primi în următorii [perioada de deținere recomandată] ani, în funcție de diferitele scenarii, presupunând că investiți […] EUR [în fiecare an].

[Elementul B] Scenariile prezentate indică posibila performanță a investiției dumneavoastră. Puteți să le comparați cu scenariile altor produse.

[Elementul C] Scenariile prezentate sunt o estimare a performanței viitoare pe baza datelor din trecut referitoare la variația valorii acestei investiții și nu constituie un indicator exact. Suma pe care o veți obține va depinde de modul în care evoluează piața și de durata de timp pe care păstrați investiția/produsul.

[Elementul D] Scenariul de criză arată care este suma pe care ați putea să o primiți înapoi în circumstanțe de piață extreme și nu ține cont de situația în care nu suntem în măsură să vă plătim.

[După caz] [Elementul E] Pentru acest produs, banii nu se pot încasa [cu ușurință] anticipat. Acest lucru înseamnă că este dificil de estimat suma pe care o primiți dacă încasați înainte de [sfârșitul perioadei de deținere recomandate/scadență]. Fie nu veți putea încasa anticipat, fie va trebui să plătiți costuri ridicate sau să suportați o pierdere importantă.

[Elementul F] Cifrele indicate includ toate costurile produsului în sine [după caz]:[, dar este posibil să nu includă toate costurile pe care le plătiți consultantului sau distribuitorului dumneavoastră] [și, de asemenea, costurile consultantului sau distribuitorului dumneavoastră]. Cifrele nu iau în considerare situația dumneavoastră fiscală, care poate afecta, de asemenea, suma pe care o primiți.

[Elementul G] Această diagramă indică posibila performanță a investiției dumneavoastră. Puteți să o comparați cu diagramele de randament ale altor instrumente financiare derivate.

[Elementul H] Diagrama prezentată arată o gamă de rezultate posibile și nu indică exact suma pe care o puteți obține. Această sumă depinde de evoluția activului suport. Pentru fiecare valoare a activului suport, diagrama indică profitul pe care îl puteți obține sau pierderea pe care o puteți suferi cu acest produs. Pe axa orizontală sunt indicate diferitele prețuri posibile ale activului suport la data scadenței, iar pe axa verticală sunt indicate profitul sau pierderea.

[Elementul I] Dacă achiziționați acest produs, înseamnă că sunteți de părere că prețul suport va [crește/scădea].

[Elementul J] Pierderea întregii investiții, și anume a primei plătite, este pierderea maximă pe care o puteți suferi.

[Elementul K] Cifrele indicate includ toate costurile produsului în sine, dar este posibil să nu includă toate costurile pe care le plătiți consultantului sau distribuitorului dumneavoastră. Cifrele nu iau în considerare situația dumneavoastră fiscală, care poate afecta, de asemenea, suma pe care o primiți.









ANEXA VI

METODA DE CALCUL AL COSTURILOR

PARTEA 1

Lista costurilor

I. LISTA COSTURILOR FONDURILOR DE INVESTIȚII (OPCVM ȘI FIA)

Costurile comunicate

Costuri unice

1. Un cost unic este un cost de intrare sau de ieșire, care:

(a) este plătit direct de investitorul individual; sau

(b) este dedus dintr-o plată primită de la investitorul individual sau datorată acestuia.

2. Costurile unice sunt costurile suportate de investitorul individual, care nu sunt deduse din activele FIA sau OPCVM.

3. Costurile unice cuprind, fără a se limita la acestea, următoarele tipuri de costuri inițiale, care se includ în costul total ce trebuie comunicat în documentul cu informații esențiale:

(a) comisionul de distribuție, în măsura în care cuantumul acestuia este cunoscut de către societatea de administrare. Dacă societatea de administrare nu cunoaște cuantumul efectiv, se indică cel mai mare dintre costurile posibile de distribuție cunoscute pentru PRIIP respectiv;

(b) costurile de constituire (partea plătită în avans);

(c) costurile de marketing (partea plătită în avans);

(d) comisionul de înscriere, inclusiv taxele.

Costuri recurente

4. Costurile recurente sunt plățile deduse din activele FIA sau OPCVM și reprezintă următoarele:

(a) cheltuieli pe care acestea le suportă în mod necesar în operațiunile lor;

(b) orice plăți, inclusiv remunerații, către părțile legate de FIA sau de OPCVM ori care le furnizează acestora servicii;

(c) costuri de tranzacționare.

5. Costurile recurente cuprind, fără a se limita la acestea, următoarele tipuri de costuri deduse din activele FIA sau OPCVM și se includ în costul total ce trebuie comunicat în documentul cu informații esențiale:

(a) toate plățile efectuate către următoarele persoane, inclusiv către cele cărora acestea le-au delegat funcții: (i) societatea de administrare a fondului; (ii) directorii fondului, dacă acesta este o societate de investiții; (iii) depozitarul; (iv) custodele (custozii); (v) consultanții de investiții;

(b) toate plățile efectuate către persoanele care furnizează servicii externalizate oricăreia dintre persoanele de mai sus, inclusiv către: (i) furnizorii de servicii de evaluare și servicii de contabilitate a fondului; (ii) furnizorii de servicii pentru acționari, cum ar fi agenții de transfer și brokerii care sunt proprietarii acțiunilor fondului și asigură servicii de contabilitate dedicată beneficiarilor efectivi ai acțiunilor respective; (iii) furnizorii de servicii de administrare a garanțiilor reale; (iv) furnizorii de servicii de prime brokerage; (v) agenții care dau cu împrumut titluri; (vi) furnizorii de servicii de administrare a fondului imobiliar și servicii similare;

(c) taxe de înregistrare, taxe de listare, taxe de reglementare și taxe similare, inclusiv taxe pentru desfășurarea activității în alte state;

(d) comisioane plătite pentru tratamentul specific al câștigurilor și pierderilor;

(e) onorarii de audit;

(f) plăți către consultanți juridici și profesionali;

(g) orice costuri de distribuție sau marketing, în măsura în care cuantumul acestora este cunoscut de către societatea de administrare. Dacă societatea de administrare nu cunoaște cuantumul efectiv, se indică cel mai mare dintre costurile posibile de distribuție cunoscute pentru PRIIP respectiv;

(h) costuri de finanțare legate de împrumuturi (furnizate de părți afiliate);

(i) costurile protecției capitalului furnizate de un garant terț;

(j) plăți către părți terțe pentru acoperirea costurilor suportate în mod necesar pentru achiziționarea sau cedarea activelor din portofoliul fondului (inclusiv a costurilor de tranzacționare menționate la punctele 7-23 din prezenta anexă);

(k) valoarea bunurilor sau a serviciilor primite de societatea de administrare sau de orice persoană legată de aceasta în schimbul plasării ordinelor de tranzacționare;

(l) dacă fondul investește activele în OPCVM sau FIA, indicatorul său sintetic de cost trebuie să țină seama de comisioanele suportate de OPCVM sau FIA. Se includ în calcul următoarele: (i) dacă suportul este un OPCVM sau un FIA, se utilizează cel mai recent indicator sintetic de cost al acestuia, care este disponibil; acesta poate fi cifra publicată de OPCVM sau de FIA, ori de operatorul sau de societatea de administrare a acestora, sau poate fi o cifră calculată de o sursă terță de încredere, dacă este mai recentă decât cifra publicată; (ii) indicatorul sintetic de cost poate fi redus dacă există un acord (care nu este deja reflectat în contul de profit și pierderi al fondului) conform căruia OPCVM sau FIA suport acordă fondului de investiții o reducere sau o cedare a comisioanelor; (iii) dacă achiziționarea sau cedarea de unități nu are loc la prețul mediu al OPCVM sau FIA, diferența dintre prețul de tranzacționare și prețul mediu este considerată cost de tranzacționare, în măsura în care aceasta nu este inclusă în indicatorul sintetic de cost;

(m) dacă fondul investește într-un PRIIP, altul decât OPCVM sau FIA, indicatorul sintetic de cost al acestuia trebuie să țină seama de comisioanele suportate de PRIIP suport. Se includ în calcul următoarele: (i) se utilizează cel mai recent indicator sintetic de cost al PRIIP suport, care este disponibil; (ii) indicatorul sintetic de cost poate fi redus dacă există un acord (care nu este deja reflectat în contul de profit și pierderi al fondului), conform căruia PRIIP suport acordă fondului de investiții o reducere sau o cedare a comisioanelor; (iii) dacă achiziționarea sau cedarea de unități nu are loc la prețul mediu al PRIIP suport, diferența dintre prețul de tranzacționare și prețul mediu este considerată cost de tranzacționare, în măsura în care aceasta nu este inclusă în indicatorul sintetic de cost;

(n) dacă fondul investește într-un produs de investiții, altul decât un PRIIP, indicatorul sintetic de cost al acestuia trebuie să țină seama de comisioanele suportate de produsul de investiții suport. Creatorul PRIIP fie utilizează informațiile publicate care reprezintă un substitut adecvat pentru indicatorul sintetic de cost, fie realizează cea mai bună estimare a nivelului maxim al acestuia, după examinarea prospectului curent al produsului de investiții și pe baza celor mai recente rapoarte și conturi publicate;

(o) costuri de operare (sau orice remunerație) prevăzute într-un acord de împărțire a comisioanelor cu o parte terță, în măsura în care acestea nu au fost deja incluse în alt tip de cost menționat mai sus;

(p) câștiguri rezultate din tehnicile de administrare eficientă a portofoliului, dacă acestea nu sunt plătite direct în portofoliu;

(q) costuri implicite suportate de fondurile structurate, menționate în secțiunea II din prezenta anexă și, în special, la punctele 36-46 din prezenta anexă;

(r) dividende plătite în funcție de acțiunile deținute în portofoliul fondului, dacă acestea nu se varsă în fond.

Costuri accesorii

6. În suma comunicată se includ următoarele tipuri de costuri accesorii:

(a) comisionul de performanță plătit societății de administrare sau unui consultant de investiții, inclusiv comisioanele de performanță menționate la punctul 24 din prezenta anexă;

(b) comisioanele de performanță pentru randament, menționate la punctul 25 din prezenta anexă.

Calculul tipurilor specifice de costuri ale fondurilor de investiții

Costuri de tranzacționare

7. Costurile de tranzacționare se calculează anualizat, pe baza costurilor medii de tranzacționare suportate de PRIIP pe parcursul ultimilor trei ani. Dacă PRIIP a funcționat mai puțin de trei ani, costurile de tranzacționare se calculează utilizând metoda prevăzută la punctul 21 din prezenta anexă.

8. Costurile de tranzacționare agregate ale unui PRIIP reprezintă suma costurilor de tranzacționare calculate conform punctelor 9-23 din prezenta anexă în moneda de bază a PRIIP pentru toate tranzacțiile efectuate de PRIIP în perioada specificată. Această sumă se convertește într-un procent prin împărțirea sa la media activelor nete ale PRIIP pe parcursul aceleiași perioade.

9. Pentru calculul costurilor de tranzacționare suportate de PRIIP în ultimii trei ani, costurile efective de tranzacționare trebuie calculate utilizând metoda descrisă la punctele 12-18 din prezenta anexă pentru investițiile în următoarele instrumente:

(a) valori mobiliare, astfel cum sunt definite la articolul 2 din Directiva 2007/16/CE a Comisiei ( 11 );

(b) alte instrumente, pentru care există ocazii frecvente de cedare, răscumpărare sau valorificare în alt mod, la prețuri accesibile public participanților la piață, care sunt fie prețuri de piață, fie prețuri puse la dispoziție sau validate de sistemele de evaluare independente ale emitentului.

10. Pentru investițiile în alte instrumente sau active trebuie utilizate estimările costurilor de tranzacționare efectuate cu ajutorul metodei descrise mai jos, la punctele 19 și 20 din prezenta anexă.

Tratamentul mecanismelor anti-diluție

11. Dacă PRIIP are un mecanism de evaluare care compensează efectul diluției rezultat din tranzacțiile PRIIP, suma beneficiilor acumulate de deținătorii PRIIP ca urmare a mecanismelor anti-diluție poate fi dedusă din costurile de tranzacționare suportate în cadrul PRIIP, utilizând următoarea metodă:

(a) valoarea monetară a taxei anti-diluție, sau o altă plată către PRIIP legată de o tranzacție în cadrul PRIIP, poate fi dedusă din totalul costurilor de tranzacționare;

(b) beneficiul obținut de PRIIP prin emiterea de unități (sau atragerea, în alt mod, de investiții în PRIIP) la alt preț decât prețul mediu sau prin anularea de unități (sau răscumpărarea, în alt mod, de fonduri din PRIIP) la alt preț decât prețul mediu, cu condiția ca PRIIP să primească acest beneficiu, se calculează după cum urmează și poate fi dedus din costurile de tranzacționare totale: (i) diferența dintre prețul unităților emise și prețul mediu, înmulțită cu numărul net de unități emise; (ii) diferența dintre prețul unităților anulate și prețul mediu, înmulțită cu numărul net de unități anulate.

Costuri de tranzacționare efective

12. Costurile efective de tranzacționare pentru fiecare tranzacție se calculează astfel:

(a) pentru fiecare achiziție efectuată de PRIIP, prețul instrumentului la momentul la care ordinul de achiziție este transmis altei persoane pentru executare (prețul de pornire al achiziției) se deduce din prețul net de executare realizat al tranzacției. Valoarea rezultată se înmulțește cu numărul de unități achiziționate;

(b) pentru fiecare vânzare efectuată de PRIIP, prețul net de executare realizat al tranzacției se deduce din prețul instrumentului la momentul la care ordinul de vânzare este transmis altei persoane pentru executare (prețul de pornire al vânzării). Valoarea rezultată se înmulțește cu numărul de unități vândute.

13. Prețul net de executare realizat este prețul la care se efectuează tranzacția, plus toate taxele, comisioanele și alte plăți (cum ar fi taxele anti-diluție) asociate tranzacției, direct sau indirect, dacă aceste plăți sunt efectuate din activele PRIIP.

14. Prețul de pornire este prețul mediu al pieței oferit pentru investiția respectivă, la momentul la care ordinul de tranzacționare este transmis altei persoane. În cazul ordinelor tranzacționate în altă zi decât cea în care au fost transmise inițial altei persoane, prețul de pornire este prețul de deschidere al investiției la data tranzacției sau, dacă prețul de deschidere nu este disponibil, prețul de închidere precedent. Dacă un preț nu este disponibil la momentul la care ordinul de tranzacționare este transmis altei persoane (de exemplu, din cauza inițierii ordinului în afara orelor de funcționare a pieței sau pe piețe nereglementate pe care nu există transparență în ceea ce privește prețurile intrazilnice), prețul de pornire este prețul de deschidere din ziua tranzacției sau, dacă prețul de deschidere nu este disponibil, prețul de închidere precedent. Dacă un ordin este executat fără a fi transmis altei persoane, prețul de pornire este prețul mediu al pieței oferit pentru investiția respectivă la momentul la care a fost executată tranzacția.

15. Dacă nu se cunoaște momentul la care ordinul de tranzacționare este transmis altei persoane (sau nu se cunoaște suficient de exact) sau dacă prețul la momentul respectiv nu este disponibil, se poate utiliza prețul de deschidere a investiției în ziua tranzacției ca preț de pornire sau, dacă prețul de deschidere nu este disponibil, prețul de închidere precedent. Pentru calculul costurilor de tranzacționare pe baza datelor anterioare zilei de 31 decembrie 2017, se poate considera că nu sunt disponibile prețuri intrazilnice.

16. Costurile asociate tranzacțiilor efectuate de PRIIP cu instrumente financiare care se încadrează într-una din categoriile menționate la punctele 4-10 din secțiunea C a anexei I la Directiva 2014/65/UE se calculează astfel:

(a) pentru instrumentele standardizate, care sunt tranzacționate cu regularitate (de exemplu, contracte futures pe un indice bursier major), costurile de tranzacționare se calculează pe baza instrumentelor respective. Prețul de pornire este prețul mediu al instrumentului;

(b) pentru instrumentele lineare adaptate, dacă nu există transparență în ceea ce privește prețurile sau instrumentele nu se tranzacționează cu regularitate, costurile de tranzacționare se calculează pe baza activului (activelor) suport. Prețul de pornire se calculează pe baza prețului (prețurilor) activelor suport, utilizând ponderi adecvate dacă există mai multe active suport. În cazul în care costul de tranzacționare a instrumentului este semnificativ mai mare decât costul de tranzacționare a activului suport, acest lucru trebuie să se reflecte în calculul costurilor de tranzacționare;

(c) pentru instrumentele nelineare, costurile de tranzacționare se pot calcula ca diferență între prețul plătit sau primit pentru instrumente și valoarea justă a instrumentelor, astfel cum se arată la punctele 36-46 din prezenta anexă.

17. La calculul costurilor asociate cursului de schimb, prețul de pornire nu trebuie să fie pur și simplu prețul oferit de o singură contrapartidă sau platformă de schimb valutar, chiar dacă există un acord de efectuare a tuturor tranzacțiilor de schimb valutar cu o singură contrapartidă, ci trebuie să reflecte o estimare rezonabilă a prețului consolidat.

18. La calculul costurilor asociate ordinelor înscrise inițial într-o licitație, prețul de pornire este prețul mediu imediat anterior licitației.

Costurile de tranzacționare pentru alte active

19. În vederea estimării costurilor de tranzacționare pentru alte active decât cele menționate la punctul 9 din prezenta anexă, se utilizează metoda de la punctul 12 din prezenta anexă, iar prețul de pornire se calculează după cum urmează:

(a) pentru o vânzare: (i) prețul de pornire se calculează ca preț anterior evaluat independent al activului, ajustat, după caz, pentru a ține seama de evoluțiile pieței, utilizând un indice de referință adecvat; (ii) dacă nu este disponibil un preț anterior evaluat independent, costurile de tranzacționare trebuie estimate pe baza diferenței dintre prețul tranzacției și o evaluare a valorii juste a activului înainte de vânzare;

(b) pentru o achiziție: (i) prețul de pornire se calculează ca preț anterior evaluat independent al activului, ajustat, după caz, pentru a ține seama de evoluțiile pieței, utilizând un indice de referință adecvat, dacă un astfel de preț este disponibil; (ii) dacă nu este disponibil un preț anterior evaluat independent, costurile de tranzacționare trebuie estimate pe baza diferenței dintre prețul tranzacției și o evaluare a valorii juste a activului înainte de achiziție.

20. Costurile de tranzacționare estimate nu trebuie să fie mai mici decât costurile efective identificabile, legate direct de tranzacție.

Costurile de tranzacționare pentru noi PRIIP

21. Pentru PRIIP care funcționează de mai puțin de 3 ani și investesc în principal în activele menționate la punctul 9 din prezenta anexă, costurile de tranzacționare pot fi calculate fie înmulțind cifra de afaceri estimată a portofoliului pentru fiecare clasă de active cu costurile calculate utilizând metoda menționată la litera (c), fie ca medie între costurile de tranzacționare efective suportate pe parcursul perioadei de funcționare și o estimare standardizată, efectuată după cum urmează:

(a) pentru perioada de funcționare a PRIIP care reprezintă cel mai mare multiplu de șase luni, costurile de tranzacționare se calculează conform punctelor 12-18 din prezenta anexă;

(b) pentru perioada rămasă până la trei ani, costurile de tranzacționare se estimează înmulțind cifra de afaceri estimată a portofoliului pentru fiecare clasă de active cu costurile calculate conform metodelor menționate la litera (c);

(c) metoda care se utilizează diferă în funcție de categoria de active, și anume: (i) pentru clasele de active indicate în tabelul de mai jos, costurile de tranzacționare se calculează ca medie a costului estimat al tranzacției (pe baza marjelor de licitație împărțite la doi) pentru clasa de active relevantă, în condiții normale de piață. Pentru a estima costul, se identifică unul sau mai mulți indici de referință pentru fiecare clasă de active. Apoi, se colectează marjele de licitație medii pentru indicii suport. Datele colectate se referă la marja de licitație de închidere din a zecea zi lucrătoare a fiecărei luni din ultimul an. Marjele de licitație colectate se împart apoi la doi, pentru a obține