(6.)

6.1. Cerințe privind dimensiunile 6.1.1. Valoarea grosimii în secțiune a unui pneu 6.1.1.1. Sub rezerva dispozițiilor de la punctul 6.1.1.2, valoarea grosimii în secțiune este calculată cu ajutorul formulei următoare S = S1 + K (A – A1) în care: S = „valoarea grosimii în secțiune” (exprimată în milimetri) ( 13 )măsurată pe janta de măsurare; S1 = „valoarea nominală a grosimii în secțiune” (exprimată în milimetri) așa cum figurează pe partea laterală a pneului în desemnarea dimensiunilor în conformitate cu cerințele; A = lățimea (exprimată în milimetri) a jantei de măsurare indicată de producător în fișa de informații (a se vedea anexa I punctul 6.11 apendicele 1); A1 = lățimea (exprimată în milimetri) a jantei de măsurare teoretică; se reține pentru A1 valoarea S1 multiplicată cu factorul x, indicat de producătorul de pneuri (a se vedea anexa I punctul 6.15 apendicele 1); pentru K, se reține valoarea 0,4. 6.1.1.2. Pentru tipurile de pneuri a căror desemnare a dimensiunilor figurează în prima coloană a tabelului de la apendicele 5A sau 5B, lățimea jantei de măsurare (A) și valoarea grosimii în secțiune (a grosimilor în secțiune) va (vor) fi cea (cele) care figurează în aceste tabele înaintea desemnării dimensiunilor pneului; 6.1.2. Diametrul exterior al unui pneu 6.1.2.1. Sub rezerva dispoziției de la punctul 6.1.2.2, diametrul exterior al unui pneu este calculat cu ajutorul formulei următoare: D = d + 0,02 H în care: — D = diametrul exterior exprimat în milimetri, — d = număr convențional definit la punctul 2.17.1.3 (exprimat în milimetri), — H = înălțimea nominală a grosimii în secțiune (exprimată în milimetri) și egală cu S1 × 0,01 Ra; unde — Ra = raportul nominal de aspect, toate aceste cote apar pe partea laterală a pneului în desemnarea dimensiunilor prevăzută la punctul 3. 6.1.2.2. Totuși, pentru tipurile de pneuri a căror desemnare a dimensiunilor apare în prima coloană a tabelelor de la apendicele 5, diametrul exterior va fi acela care figurează în aceste tabele înaintea desemnării dimensiunii pneului. 6.1.3. Metoda de măsurare a dimensiunilor pneului Măsurarea dimensiunilor reale ale pneului trebuie să fie efectuată în conformitate cu apendicele 6. 6.1.4. Specificarea toleranțelor privind valoarea grosimii în secțiune a pneului 6.1.4.1. Grosimea totală a pneului poate fi inferioară valorii grosimii în secțiune determinată în conformitate cu punctul 6.1.1 sau indicată în apendicele 5; 6.1.4.2. Ea nu poate depăși această valoare mai mult decât în procentajele următoare: 6.1.4.2.1. în cazul în care pneul are o structură diagonală, 6 % pentru pneurile pentru autoturisme și 8 % pentru pneurile vehiculelor utilitare; 6.1.4.2.2. în cazul pneului cu structură radială, 4 % și 6.1.4.2.3. în plus, dacă pneul prezintă un cordon special de protecție, valorile corespunzătoare la aplicarea acestor toleranțe pot fi depășite cu 8 mm. 6.1.4.2.4. Totuși, pentru pneurile care au o valoare a grosimii în secțiune mai mare de 305 mm și pentru care este prevăzută montarea la roți duble, depășirea valorii nominale nu poate fi mai mare de 2 % pentru pneurile cu structură radială și de 4 % pentru pneurile cu structură diagonală. 6.1.5. Specificarea toleranțelor privind diametrul exterior al pneurilor Diametrul exterior al pneului trebuie situat în limitele date de valorile Dmin și Dmax obținute pornind de la formulele următoare: Dmin = d + (2H × a) Dmax = d + (2H × b) 6.1.5.1. pentru cotele enumerate la apendicele 5: H = 0,5 (D – d) – (pentru referințe, a se vedea punctul 6.1.2.2) 6.1.5.2. pentru celelalte cote, care nu sunt menționate la apendicele 5: „H” și „d” sunt definite la punctul 6.1.2.1 6.1.5.3. coeficienții „a” și „b” sunt respectiv: 6.1.5.3.1. coeficientul „a” = 0,97; 6.1.5.3.2. coeficientul „b” pentru pneurile normale, speciale și de zăpadă sau pneurile de rezervă de uz temporar:



Categorii de utilizare Pneuri pentru autoturisme Pneuri pentru vehicule utilitare Structură radială Structură diagonală și centură încrucișată Structură radială Structură diagonală și centură încrucișată Normale 1,04 1,08 1,04 1,07 Speciale – – 1,06 1,09 Pentru zăpadă 1,04 1,08 1,04 1,07 Uz temporar 1,04 1,08 – – 6.1.5.4. Pentru pneurile de zăpadă, diametrul total (Dmax) stabilit în conformitate cu prevederile anterioare poate fi depășit cu 1 %. 6.2. Cerințe privind testarea încărcare/viteză 6.2.1. Pneul trebuie să fie supus unui testări încărcare/viteză efectuat în conformitate cu modul de operare corespunzător, descris în apendicele 7. 6.2.2. Un pneu care, după ce a fost supus testării încărcare/viteză, nu prezintă nici o dezlipire a benzii de rulare, a pânzei sau a inserției metalice, nici desprinderea sau ruptura acestora din urmă, este declarat conform. 6.2.3. Diametrul exterior al pneului, măsurat la șase ore după testarea încărcare/viteză, nu trebuie să fie mai mare cu mai mult de 3,5 % decât diametrul exterior măsurat înainte de testare. 6.2.4. Atunci când este cerută omologarea unui tip de pneu pentru vehicule utilitare, sunt aplicate cuplurile de valori atribuite încărcării și vitezei care sunt date în tabelul din apendicele 8 și nu este necesar să se efectueze testarea de încărcare/viteză prevăzută la punctul 6.2.1 pentru valori ale încărcării și vitezei, altele decât valorile nominale. 6.2.5. Atunci când este cerută (a se vedea anexa I apendicele 1 punctul 6.13) omologarea pentru un tip de pneu pentru vehicule utilitare având, pe lângă cuplurile de valori pentru încărcare și pentru viteză indicate la tabelul din apendicele 8, o altă combinație a acestor valori, trebuie efectuată și testarea încărcare/viteză prevăzută la punctul 6.2.1, pentru această altă combinație de valori, pe un al doilea pneu de același tip. 6.2.6. Atunci când un producător de pneuri produce o gamă de pneuri, nu este necesar să efectueze o testare încărcare/viteză pe fiecare tip de pneu al gamei. Problema selectării cazului celui mai defavorabil este lăsată la discreția autorităților de omologare competente. 6.3. Indicatori de uzură 6.3.1. Pneurile pentru autoturisme trebuie să comporte cel puțin șase rânduri transversale de indicatori de uzură, aproximativ egal depărtați și situați în crestăturile principale ale zonei centrale a benzii de rulare, care acoperă aproape trei sferturi din lățimea acesteia. Acești indicatori de uzură trebuie să fie proiectați în așa fel încât să nu fie confundați cu punctele de cauciuc existente între nervurile sau elementele de sculptură ale benzii de rulare. 6.3.2. Totuși, pentru dimensiunile destinate a fi montate pe jante cu diametrul nominal mai mic sau egal cu 12 țoli, sunt acceptate patru rânduri de indicatori de uzură. 6.3.3. Indicatorii de uzură trebuie să permită semnalarea faptului că aceste crestături ale benzii de rulare nu mai au decât o adâncime de 1,6 mm cu o toleranță de + 0,6/ – 0 mm.