STEUNMAATREGELEN VAN DE STATEN — SLOWAAKSE REPUBLIEK

Steunmaatregel SA.52194 (2018/FC) — Slowaakse omzetbelasting detailhandel

Uitnodiging om, overeenkomstig artikel 108, lid 2, van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, opmerkingen te maken

(Voor de EER relevante tekst)

(2019/C 194/03)

De Commissie heeft de Slowaakse Republiek bij brief van 2 april 2019, die na deze samenvatting in de authentieke taal is weergegeven, in kennis gesteld van haar besluit tot inleiding van de procedure van artikel 108, lid 2, van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie ten aanzien van de bovengenoemde steunmaatregel.

Belanghebbenden kunnen hun opmerkingen maken door deze binnen één maand vanaf de datum van de bekendmaking van deze samenvatting en de bijbehorende brief te zenden aan:

Europese Commissie Directoraat-generaal Concurrentie Griffie Staatssteun 1049 Brussel BELGIË Fax +32 22961242 Stateaidgreffe@ec.europa.eu

Deze opmerkingen zullen ter kennis worden gebracht van de Slowaakse Republiek. Een belanghebbende die opmerkingen maakt, kan, met opgave van redenen, schriftelijk verzoeken om vertrouwelijke behandeling van zijn identiteit.

BESCHRIJVING VAN DE MAATREGEL TEN AANZIEN WAARVAN DE COMMISSIE DE PROCEDURE INLEIDT

Op 13 december 2018 heeft het Slowaakse parlement de wet betreffende de bijzondere heffing op detailhandelsketens („de wet betreffende de heffing detailhandel”) (1) aangenomen, waarbij een heffing wordt ingevoerd op de omzet van detailhandelaren die levensmiddelen aan eindverbruikers verkopen („de heffing detailhandel”). De heffing detailhandel is op 1 januari 2019 in werking getreden.

De opgegeven doelstelling van de heffing detailhandel is de herverdeling van onevenredige winsten binnen de voedselvoorzieningsketen die detailhandelsketens met aanmerkelijke marktmacht kunnen behalen doordat zij de prijzen dicteren en druk uitoefenen op lokale producenten.

Het tarief van de heffing detailhandel is 2,5 % op de volledige omzet van detailhandelaren als ten minste 25 % van hun omzet wordt gegenereerd door de verkoop van levensmiddelen aan eindverbruikers en als zij actief zijn in ten minste 15 % van alle Slowaakse administratieve districten. De leden van franchiseketens en handelsallianties worden als afzonderlijke entiteiten behandeld. Verschillende categorieën detailhandelaren en inkomsten zijn van de heffing detailhandel vrijgesteld.

BEOORDELING VAN DE MAATREGEL

Omdat de heffing detailhandel in een wet van het Slowaakse parlement is vastgelegd, is zij toe te rekenen aan de Slowaakse Republiek. De Slowaakse Republiek ziet af van middelen die zij anders had kunnen innen van ondernemingen die volledig of gedeeltelijk van de heffing detailhandel zijn vrijgesteld. De maatregel wordt derhalve met staatsmiddelen bekostigd. De vrijstellingen van de heffing detailhandel verlenen de vrijgestelde ondernemingen een voordeel, in zoverre zij ontheven zijn van een financiële last.

Het fiscale doel van de heffing detailhandel is het belasten van de omzet van detailhandelaren die levensmiddelen verkopen, wat het voorwerp en de belastbare gebeurtenis is die onder die heffing valt. In het licht van die doelstelling bevinden alle detailhandelaren die levensmiddelen verkopen, zich in een feitelijk en juridisch vergelijkbare situatie. De Commissie concludeert bijgevolg voorlopig dat de volledige of gedeeltelijke vrijstelling van de heffing die de vrijgestelde detailhandelaren genieten, een afwijking van het referentiestelsel vormt en derhalve op het eerste gezicht discriminerend is.

In deze fase kan worden geconcludeerd dat twee van de vrijstellingen van de heffing detailhandel kunnen worden gerechtvaardigd. Meer specifiek zijn producentenwinkels (2) en detailhandelaren bij wie de heffing niet meer bedraagt dan 5 000 EUR per kwartaal, niet in staat om onevenredige winsten te behalen door de prijzen te dicteren en druk uit te oefenen op producenten. Daarentegen is het niet uitgesloten dat de andere categorieën detailhandelaren die volledig of gedeeltelijk van de heffing detailhandel zijn vrijgesteld, door hun marktmacht de prijzen kunnen dicteren en druk kunnen uitoefenen op lokale producenten.

De Commissie concludeert derhalve voorlopig dat de volledige of gedeeltelijke vrijstelling van de volgende categorieën detailhandelaren van de heffing detailhandel op het eerste gezicht discriminerend is en niet gerechtvaardigd is:

— de leden van handelsallianties en franchiseketens;

— detailhandelaren die in minder dan 15 % van alle districten actief zijn;

— kleine en middelgrote ondernemingen;

— detailhandelaren bij wie ten minste 80 % van hun omzet uit de verkoop van levensmiddelen van één categorie voortkomt;

— faciliteiten voor collectieve catering;

— detailhandelaren die omzet genereren uit in de minst ontwikkelde districten gevestigde winkels met minder dan 10 werknemers;

— detailhandelaren die omzet genereren uit winkels die gevestigd zijn in gemeenten met niet meer dan drie winkels die levensmiddelen verkopen, en

— detailhandelaren die minder dan 25 % van hun omzet genereren uit de verkoop van levensmiddelen aan de eindverbruiker.

De maatregel versterkt de positie van de ondernemingen die van de heffing detailhandel zijn vrijgesteld, ten opzichte van ondernemingen die aan de heffing onderworpen zullen zijn en die op de EU-markt concurreren, en kan dus de mededinging vervalsen of dreigen te vervalsen en het handelsverkeer binnen de Unie ongunstig beïnvloeden.

De Commissie concludeert dus voorlopig dat de vrijstellingen van de heffing voor de bovengenoemde categorieën detailhandelaren staatssteun vormen en dat die steun niet verenigbaar is met de interne markt.

Aangezien de heffing detailhandel, met inbegrip van de betrokken vrijstellingen, recentelijk in werking is getreden en van toepassing is op de datum van het besluit, acht de Commissie het nodig om overeenkomstig artikel 13, lid 1, van Verordening (EU) 2015/1589 van de Raad (3) de opschorting ervan te gelasten. Een opschortingsbevel is een voorlopige maatregel van de Commissie waarbij een lidstaat wordt gelast alle onrechtmatige steun op te schorten totdat de Commissie een definitief besluit heeft genomen.

(1) 1 Wet nr. 385/2018 Z. z. van 13 december 2018 betreffende de bijzondere heffing op detailhandelsketens en tot wijziging van wet nr. 595/2003 Z. z. betreffende de inkomstenbelasting, zoals later gewijzigd.

(2) 2 Detailhandelaren die voedselproducenten zijn (of met voedselproducenten verbonden zijn) bij wie ten minste 80 % van hun netto-omzet komt uit de verkoop van door hen geproduceerde levensmiddelen aan eindverbruikers.

(3) Verordening (EU) 2015/1589 van de Raad van 13 juli 2015 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van artikel 108 van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie (PB L 248 van 24.9.2015, blz. 9).

(4) Zákon č. 385/2018 Z. z. z 13. decembra 2018 o osobitnom odvode obchodných reťazcov a o doplnení zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov.

(5) Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 19.

(6) Konkrétne v § 2 ods. 1 písm. a) návrhu zákona o odvode z maloobchodného predaja sa stanovuje, že „obchodným reťazcom sa rozumie zoskupenie obchodných prevádzkarní, ktoré používajú rovnaké alebo vzájomne zameniteľné označenie obchodným názvom alebo ktoré sú prevádzkované tým istým podnikateľom alebo vzájomne majetkovo alebo personálne prepojenými podnikateľmi, alebo obchodná aliancia […]“ (zvýraznené autorom). Okrem toho v § 2 ods. 1 písm. e) návrhu zákona o odvode z maloobchodného predaja sa stanovuje, že obchodnou alianciou je „zoskupenie obchodných prevádzkarní prevádzkovaných viacerými fyzickými osobami alebo právnickými osobami so samostatnou právnou subjektivitou, ktoré nie sú majetkovo alebo personálne prepojenými podnikateľmi, združených na účel spoločného nákupu tovarov, alebo iným spôsobom využívajúce výhody zosúladeného postupu vo vzťahu k dodávateľovi tovarov“.

(7) V znení zákona o odvode z maloobchodného predaja, ktoré prijal slovenský parlament, bolo vymedzenie pojmu obchodný reťazec v § 2 ods. 1 písm. a) zmenené takto: „zoskupenie obchodných prevádzkarní, ktoré používajú rovnaké alebo vzájomne zameniteľné označenie obchodným názvom a ktoré sú prevádzkované tým istým podnikateľom alebo vzájomne majetkovo alebo personálne prepojenými podnikateľmi […]“ (zvýraznené autorom).

(8) Ustanovenie § 2 ods. 1 písm. e) návrhu zákona o odvode z maloobchodného predaja nebolo zahrnuté do konečnej verzie prijatého zákona.

(9) Nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1 – 78).

(10) Príloha 6 k sťažnosti: Obraty a informácie o trhových podieloch obchodných reťazcov.

(11) Rozsudok Súdneho dvora zo 16. mája 2000, Francúzsko/Ladbroke Racing Ltd a Komisia, C-83/98 P, EU:C:2000:248, body 48 až 51. Podobne opatrenie, ktoré určitým podnikom umožňuje zníženie dane alebo odklad platby normálne splatnej dane, môže predstavovať štátnu pomoc (pozri rozsudok Súdneho dvora z 8. septembra 2011, Paint Graphos a i., spojené veci C-78/08 až C-80/08EU:C:2011:550, bod 46).

(12) Vec C-417/10, 3M Italia, EU:C:2012:184, bod 38.

(13) Vec 173/73, Taliansko/Komisia, EU:C:1974:71, bod 13.

(14) Rozsudok Súdneho dvora z 15. decembra 2005, Taliansko/Komisia, C-66/02, EU:C:2005:768, bod 78; rozsudok Súdneho dvora z 10. januára 2006, Cassa di Risparmio di Firenze a iní, C-222/04, EU:C:2006:8, bod 132; rozsudok Súdneho dvora z 9. októbra 2014, Ministerio de Defensa a Navantia, C-522/13, EU:C:2014:2262, body 21 až 31.

(15) Rozsudok Súdneho dvora z 15. júna 2006, Air Liquide Industries Belgium, C-393/04 a C-41/05, EU:C:2006:403, bod 30 a rozsudok Súdneho dvora z 15. marca 1994, Banco Exterior de España, C-387/92, EU:C:1994:100, bod 14.

(16) Vec C-374/17, A Brauerei, EU:C:2018:1024, bod 35 a citovaná judikatúra.

(17) Vec C-374/17, A Brauerei, EU:C:2018:1024, bod 36 a citovaná judikatúra.

(18) Vec C-374/17, A Brauerei, EU:C:2018:1024, bod 39.

(19) Príloha 6 k sťažnosti: Obraty a informácie o trhových podieloch obchodných reťazcov.

(20) Príloha 2 k sťažnosti: Štúdia INNES o osobitnom odvode obchodných reťazcov – čo bolo uvedené v konečnej verzii (berúc do úvahy zmeny a doplnenia zo 6. decembra 2018).

(21) Príloha 6 k sťažnosti: Obraty a informácie o trhových podieloch obchodných reťazcov.

(22) Maloobchodníci sú oslobodení od maloobchodnej dane, ak spadajú do vymedzenia pojmu v článku 2 ods. 1 prílohy I k nariadeniu č. 651/2014, v ktorom sa stanovuje: „Kategóriu mikropodnikov, malých a stredných podnikov („MSP“) tvoria podniky, ktoré zamestnávajú menej ako 250 osôb a ktorých ročný obrat nepresahuje 50 mil. EUR a/alebo celková ročná súvaha nepresahuje 43 mil. EUR.“

(23) Vec C-374/17, A Brauerei EU:C:2018:1024, bod 48 a citovaná judikatúra.

(24) Spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, EU:C:2011:550, body 73 a 75.

(25) CBA Kereskedelmi Kft.

(26) Príloha 6 k sťažnosti: Obraty a informácie o trhových podieloch obchodných reťazcov.

(27) Coop Jednota Slovensko, spotrebné družstvo.

(28) Billa (Rewe Group).

(29) Milk-Agro, spol. s.r.o.

(30) Potraviny FRESH s.r.o a CBA Kereskedelmi Kft.

(31) Pozri údaje uverejnené Štatistickým úradom Slovenskej republiky pre okres Prešov a okres Medzilaborce: https://slovak.statistics.sk/wps/portal/ext/themes/demography/population/indicators/.

(32) Príloha 2 k sťažnosti: Štúdia INNES o osobitnom odvode obchodných reťazcov – čo bolo uvedené v konečnej verzii (berúc do úvahy zmeny a doplnenia zo 6. decembra 2018).

(33) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o nekalých obchodných praktikách vo vzťahoch medzi podnikmi v potravinovom dodávateľskom reťazci, COM(2018) 173 final – 2018/082 (COD). Pozri aj legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 12. marca 2019 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o nekalých obchodných praktikách vo vzťahoch medzi podnikmi v potravinovom dodávateľskom reťazci [COM(2018) 0173 – C8-0139/2018 – 2018/0082(COD)] uverejnené na webovom sídle Európskeho parlamentu: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2019-0152+0+DOC+PDF+V0//SK.

(34) Napr. Tesco (Spojené kráľovstvo), Lidl (Nemecko), Kaufland (Nemecko), Billa (Rakúsko), Terno (Malta), CBA Slovakia (Luxembursko).

(35) Rozsudok Súdneho dvora zo 14. januára 2015, Eventech/The Parking Adjudicator, C-518/13, EU:C:2015:9, bod 65; rozsudok Súdneho dvora z 8. mája 2013, Libert a i., spojené veci C-197/11 a C-203/11, EU:C:2013:288, bod 76.

(36) Rozsudok Súdneho dvora zo 14. januára 2015, Eventech/The Parking Adjudicator, C-518/13, EU:C:2015:9, bod 66; rozsudok Súdneho dvora z 8. mája 2013, Libert a i., spojené veci C-197/11 a C-203/11, EU:C:2013:288, bod 77; rozsudok Všeobecného súdu zo 4. apríla 2001, Friulia Venezia Giulia, T-288/97, EU:T:2001:115, bod 41.

(37) Rozsudok Súdneho dvora zo 14. januára 2015, Eventech/The Parking Adjudicator, C-518/13, EU:C:2015:9, bod 67; rozsudok Súdneho dvora z 8. mája 2013, Libert a i., spojené veci C-197/11 a C-203/11, EU:C:2013:288, bod 78; rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003, Altmark Trans, C-280/00, EU:C:2003:415, bod 78.

(38) Rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003, Altmark Trans, C-280/00, EU:C:2003:415, body 77 a 78.

(39) Vec T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies/Komisia, EU:T:2007:253, bod 34.

(40) Vec C-74/76, Ianelli/Meroni, EU:C:1977:51, bod 14.

(41) Pozri, analogicky, rozsudok Súdneho dvora z 5. februára 2014, Hervis Sport-és Divatkereskedelmi Kft. C-385/12, EU:C:2014:47, v ktorom Súdny dvor rozhodol takto: „Články 49 ZFEÚ a 54 ZFEÚ sa majú vykladať v tom zmysle, že bránia právnej úprave členského štátu v oblasti dane z obratu z maloobchodnej činnosti v predajniach, ktorá daňovníkom, ktorí tvoria v rámci určitej skupiny spoločností ‚prepojené podniky‘ v zmysle tejto právnej úpravy, ukladá povinnosť sčítať ich obraty na účely uplatnenia značne progresívnej sadzby dane a následne rozdeliť takto získanú sumu dane medzi nich pomerne podľa ich skutočných obratov, ak – čo prislúcha overiť vnútroštátnemu súdu – daňovníci patriaci do skupiny spoločností a podliehajúci najvyššej sadzbe osobitnej dane sú vo väčšine prípadov ‚prepojení‘ so spoločnosťami, ktoré majú svoje sídlo v inom členskom štáte.“

(42) Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (kodifikované znenie) (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

(43) Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis. Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 1 – 8.

(44) Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 19.

(45) Rozsudok Všeobecného súdu z 25. apríla 2018, Maďarsko/Komisia, T-554/15, EU:T:2018:220, bod 27.

(46) Rozsudok Všeobecného súdu z 25. apríla 2018, Maďarsko/Komisia, T-554/15, EU:T:2018:220, bod 30.

(47) Rozsudok Všeobecného súdu z 25. apríla 2018, Maďarsko/Komisia, T-554/15, EU:T:2018:220, bod 70.

(48) Rozsudok Všeobecného súdu z 25. apríla 2018, Maďarsko/Komisia, T-554/15, EU:T:2018:220, bod 136.