ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

E keretrendszer, mint ahogy azt a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások (2) előírják, csak olyan regionális támogatásra vonatkozik, amely az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése a) és c) pontja alapján az induló beruházások támogatására irányul, beleértve az induló beruházáshoz kapcsolódó munkahelyteremtést. E keretrendszer az EGT-megállapodás egyéb rendelkezései, mint például a 61. cikk (3) bekezdése b) pontja alapján nincsen kihatással a támogatási javaslatok értékelésére. A keretrendszer az acél és a szintetikus szálak ágazatában a kis- és középvállalkozások számára nyújtott nagy összegű egyedi támogatásra is vonatkozik, amelyeket egyéb rendelkezések nem mentesítenek. Nem alkalmazandó szerkezetátalakítási támogatásokra, amelyek továbbra is a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló hatósági iránymutatások alá tartoznak (3). A keretrendszer hasonlóképpen nem befolyásolja a meglévő horizontális keretek működését, mint például a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásokról szóló hatósági keretrendszert (4), valamint a környezetvédelemhez nyújtott állami támogatásáról szóló hatósági iránymutatásokat (5).
8.

A fentiek magukban foglalják azt is, hogy a más közüzemi ágazatokban általánosan elfogadott megközelítéssel szemben azokat a költségeket, amelyek – mialatt a kereskedelmi tevékenységekből is hasznot húznak – maradéktalanul a közszolgálati tevékenységeknek tulajdoníthatóak, nem kell elosztani a két tevékenységforma között, és maradéktalanul a közszolgáltatáshoz utalhatóak. Ez lehet például a helyzet egy olyan program előállítási költségei esetén, amelyeket a közszolgálati feladat részeként tüntetnek fel, de amelyeket más műsorszolgáltatóknak is eladnak. A fő példa azonban a közönség, amelyet mind a közszolgálati feladat teljesítése, mind a reklámidő értékesítése céljából teremtenek. Úgy ítélik meg, hogy e költségek teljes elosztása a két tevékenység között az önkényesség és értelmetlenség kockázatával jár. Mindazonáltal a költségek felosztását az elszámolások átláthatósága szempontjából nem szabad összekeverni a költségmegtérüléssel az árpolitikák meghatározásában. Az utóbbi kérdést az alábbi 24 C.6.3.3. szakasz 2. pontja fejti ki.
(3)

Az utóbbi években az EGT-államok tengeri szállítást támogató intézkedései területén lezajlott fejlődés legfontosabb eredménye a hajótér alapú átalányadó rendszerek széles körű elterjedése Európában (»hajótéradó«). A hajótéradót hamarosan Görögországban vezették be, majd fokozatosan Hollandiában (1996), Norvégiában (1996), Németországban (1999), az Egyesült Királyságban (2000), Dániában, Spanyolországban és Finnországban (2002) és Írországban (2002) is alkalmazták. 2002-ben Belgium és Franciaország is a hajótéradó elfogadása mellett döntött, miközben az olasz kormány még vizsgálja ezt a lehetőséget.
5.

A Hatóság szerint elvileg a következő jellegű információ nem tartozik a szakmai titoktartási kötelezettség alá: a) azon információ, amely nyilvánosan hozzáférhető, beleértve azon információk körét is amely különleges információ szolgáltatáson keresztül díjfizetés ellenében elérhető, illetve a szakértők (mérnökök, orvosok) körében közismert információ. Hasonlóképpen, az árbevétel sem tekinthető üzleti titoknak, mivel ezen adat az éves beszámolóban közzétett, illetve a piacon egyéb úton is elérhető. A nem közzétett árbevétel adataira vonatkozó titoktartás iránti kérelmet indokolni kell, és a kérelmeket eseti alapon kell értékelni. Az a tény, hogy egy adott információ nem közzétett, nem feltétlenül jelenti azt, hogy a szóban forgó információ üzleti titoknak minősül; b) múltbeli információ, különösképpen a legalább öt évnél régebbi; c) statisztikai, illetve összesített információ; d) a támogatás kedvezményezettjének neve, tevékenységi ágazata, a támogatás célja és összege, stb.
(55)

Így a 31–53. pontban felsorolt feltételek egyformán alkalmazandók a támogatható térségekre is, még akkor is, ha figyelembe veszik a regionális fejlesztési szükségleteket. A támogatható térségekben azonban a támogatás jóváhagyásának feltételei – a kompenzációs intézkedések megvalósítása és a kedvezményezett által teljesítendő hozzájárulás mértékének tekintetében – kevésbé szigorúak is lehetnek, kivéve, ha egy bizonyos ágazatnak nyújtott állami támogatásra vonatkozó szabályok másképpen rendelkeznek. Amennyiben a regionális fejlesztési igények indokolják – azokban az esetekben, amikor a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentése tűnik a leghelyénvalóbb intézkedésnek a verseny torzulásának elkerülése érdekében –, a támogatható térségekben alacsonyabb lesz az előírt csökkentés, mint a nem támogatható térségekben. Azokban az esetekben, amikor az érintett EFTA-államoknak igazolást kell benyújtaniuk, különbséget tesznek az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti regionális támogatásra jogosultak és a megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatásra jogosultak között, hogy figyelembe vegyék az előbbi térségek súlyosabb regionális problémáit.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 90/9

A Norvég Kormány bejelentése a papír- és cellulózipar számára nyújtott bizonyos adócsökkentésekről

Az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy határozott, hogy nem emel kifogást a bejelentett intézkedés ellen

(2005/C 90/04)

A határozat elfogadásának időpontja:

EFTA-állam: Norvégia

Ügyszám: 56456

Megnevezés: Az ásványi olajakra kirótt szén-dioxid-adó ideiglenes csökkentése, valamint az egyszerű fűtőolaj adója alóli mentesség révén a papír- és cellulóziparnak nyújtott állami támogatás bejelentése.

Célkitűzés: Az adók kivetése környezetvédelmi célokat szolgál. Bizonyos eltéréseket helyeztek kilátásba a nemzetközi versenyképesség csökkenésének kockázata miatt, valamint hogy segítséget nyújtsanak az iparágnak egy, az Európai Közösségek által megállapított minimális szintnél magasabb adóhoz való alkalmazkodásban.

Jogalap: The Norwegian Regulation on Excise Duties, chapters 3-6 and 3-10 of 11 December 2001.

Időtartam: 2005. január 1-től2010. december 31-ig.

Egyéb információ:: E határozat minden bizalmas információtól mentes hiteles szövege az alábbi internetes oldalon található meg:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 65/7

Állami támogatás engedélyezése az EGT-megállapodás 61. cikkének és a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésének értelmében

Az EFTA Felügyeleti Hatóság kifogást nem tartalmazó határozata

(2005/C 65/07)

A határozat elfogadásának időpontja:

EFTA-állam: Norvégia

Támogatás száma: 56 430 ügy

Megnevezése: Az átmeneti regionális hitelprogram meghosszabbítása (közzétéve: Hivatalos Lap C 308., 2003.12.18., 33. o.)

Célkitűzés: Az átmeneti regionális hitelprogram elsődleges célkitűzése, hogy fellendítse Norvégia kevésbé előnyös helyzetben lévő, illetve félreeső régióinak gazdasági fejlődését, melyet a befektetések és a munkahelyteremtés gazdaságilag fenntartható módon történő támogatása révén kíván elérni. A program másodlagos célkitűzése: K+F és foglalkoztatás.

Jogalap: Parliament decision nr 124 of 9 December 2003 (in case nr 2, published in the Parliament journal (Stortingstidende) page 1046–1053, 1071–1073), proposed by The Standing Committee on Business and Industry 3 December 2003 (Proposed decision IV of Innst.S.nr.71 (2003–2004))

Költségvetés/Időtartam: 500 millió norvég korona kölcsönök, és 75 millió norvég korona kamattámogatás nyújtásához. A program 2005. december 31-ig működik.

Egyéb információ: E határozat minden bizalmas információtól mentes hiteles szövege az alábbi internetes oldalon található meg:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregister
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 112/8

Állami támogatás engedélyezése az EGT-megállapodás 61. cikkének és a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésének értelmében

Az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy határozott, hogy az intézkedés összeegyeztethető az EGT-megállapodással

(2005/C 112/04)

A határozat elfogadásának időpontja:

EFTA-állam: Izland

Támogatás száma: 47646

Megnevezése: Az izlandi lakásfinanszírozási alap és ezen alap által nyújtott kölcsön növelése a lakóingatlan vételi árának legfeljebb 90 %-ával

Célkitűzés: Kölcsönök nyújtása révén támogatni kívánják, hogy az egyének számára azonos feltételek mellett lehetővé váljon a lakásfinanszírozás, ezenkívül speciális támogatások juttatása annak érdekében, hogy megfelelő feltételek mellett növekedjen az egyének lakóingatlan-vásárlási vagy -bérlési lehetősége.

Jogalap: Act on Housing Affairs 1998 No. 44, as amended by Act No. 57/2004; Regulation No. 544/2004 on the Finances and Risk Management of the Housing Financing Fund; Regulation No. 522/2004 on the Housing Financing Fund's Mortgages and Bonds; and Regulation No. 521/2004 on Loan Proportions and Maximum Amounts of the Housing Financing Fund's Mortgages

Időtartam: korlátlan

E határozat minden bizalmas információtól mentes hiteles szövege az alábbi internetes oldalon található meg:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/
(16)

A figyelembe veendő költségek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésekor felmerülő költségek. Amennyiben a szóban forgó vállalkozás tevékenysége csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra korlátozódik, minden költségét figyelembe lehet venni. Amennyiben a vállalkozás az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívül más tevékenységeket is folytat, csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggő költségeket lehet figyelembe venni. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségek közé tartoznak az azok nyújtása során felmerülő változó költségek, az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és a többi tevékenység állandó közös költségeihez való megfelelő hozzájárulás, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal összefüggő saját tőkehozam (9). Amennyiben az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetéséhez befektetések is szükségesek – különösen az infrastruktúrával összefüggésben –, ezek költségeit is figyelembe lehet venni. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívüli tevékenységekkel összefüggő költségeknek fedezniük kell az összes változó költséget, az állandó közös költségekhez való megfelelő hozzájárulást és a megfelelő tőkehozamot. Ezek a költségek semmilyen körülmények között nem számíthatók be az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokba. A költségeket az előzetesen meghatározott kritériumok és az általánosan elfogadott költségelszámolási elvek alapján kell kiszámítani, amelyeket a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésének megfelelő bejelentés keretében a Hatóság tudomására kell hozni.
1.

Az állami támogatásról szóló iránymutatások kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásról szóló 14. fejezetének érvényességét 2006. december 31-ig meghosszabbítják. Az állami támogatásról szóló iránymutatások 14.9 szakaszának (2) bekezdésének szövege a következő: „Ezen iránymutatások 2006. december 31-ig alkalmazandók.” Az állami támogatásokról szóló iránymutatások 14. fejezete 1. lábjegyzetének szövege a következő: „Ezt a fejezetet a 2002. július 26-i és 2005. november 30-i bizottsági testületi határozatokkal módosították. A fejezet a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretrendszerre vonatkozik (HL C 45., 1996.2.17., 5. o.), amelyet az 1998. február 13-i (HL C 48., 1998.2.13., 2. o.), a 2002. május 8-i (HL C 111., 2002.5.8., 3. o.) és a 2005. november 9-i bizottsági közlemény módosított.”
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 304/36

Állami támogatás engedélyezése az EGT-megállapodás 61. cikkének és a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésének értelmében

EFTA Felügyeleti Hatóság kifogást nem tartalmazó határozata

(2005/C 304/14)

A határozat elfogadásának időpontja:

EFTA-állam: Norvégia

Támogatás száma: 56573 sz. ügy

Megnevezése: Támogatási rendszer a Norvég Hajózási Regiszterben nyilvántartott hajók nitrogén-oxid kibocsátásának csökkentésére

Célkitűzés: A támogatási rendszer elsődleges célja a környezetvédelem a hajók NOx kibocsátásának csökkentésén keresztül. A támogatási rendszer ösztönzi a nitrogén-oxid kibocsátást csökkentő intézkedések finanszírozását, beleértve az új hajómotorok vásárlását

Jogalap: Parliament decision nr 124 of 9 December 2003 (in case nr 2, published in the Parliament journal (Stortingstidende) page 1046-1053, 1071-1073), proposed by The Standing Committee on Business and Industry 3 December 2003 (Proposed decision IV of Innst.S.nr.71 (2003-2004))

Költségvetés/időtartam: 500 millió norvég korona (NOK) kölcsönök, és 75 millió NOK kamattámogatás nyújtásához. A program 2005. december 31-ig működik

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregister
Jogalap

Transfers to Troms fylkeskommune, the State Budget (St. prp. No 1 2004-2005), post No 551.61 and 551.60
Jogalap

Transfers to Troms fylkeskommune over the State Budget (St. prp. No 1 2004-2005), post No 551.61 and 551.60
Jogalap

The Parliament's annual decision on electricity tax, the Regulation on excise duties, ref. § 3-12-11 (1) and the standard „Agreement Concerning the Promotion of Energy Efficient Energy Use in Energy Intensive Industries” to be entered into between the Norwegian State and each of the relevant companies qualifying for participation
The Ministry of Transport and Communications (Közlekedési és Hírközlési Minisztérium)
Jogalap

Decision No 352 to the Storting (2002-2003), Decision No 69 to the Storting (2003-2004), Proposition No 250 to the Storting (2003-2004), decision No 549, Budget resolution No 9 to the Storting (2004-2005) from the Committee for Energy and Environment, Royal decree of 17.12.2004 concerning the establishment and decision on by-laws and authority for the administrative agency Gassnova, and Regulation on amendments to Regulation of 16.12.1977, No 14 and Regulation of 16.12.1977, No 15.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 100/2

Állami támogatások engedélyezése az EGT-megállapodás 61. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésének értelmében

EFTA Felügyeleti Hatóság kifogást nem tartalmazó határozata

(2006/C 100/02)

Elfogadás időpontja:

EFTA-tagállam: Norvégia

Támogatás száma: 57702 számú ügy

Cím: Környezetbarátabb gáztechnológiákra vonatkozó kutatás-fejlesztési rendszer („Gassnova”)

Célkitűzés: A rendszer fő célkitűzése a gáztüzelésű, szén-dioxid elnyeletésére és tárolására alkalmas erőművekre irányuló K+F intenzitásának növelése, és ezáltal az ilyen erőművek CO2-kibocsátásának csökkentése

Jogalap: Decision No 352 to the Storting (2002-2003), Decision No 69 to the Storting (2003-2004), Proposition No 250 to the Storting (2003-2004), decision No 549, Budget resolution No 9 to the Storting (2004-2005) from the Committee for Energy and Environment, Royal decree of 17.12.2004 concerning the establishment and decision on by-laws and authority for the administrative agency Gassnova, and Regulation on amendments to Regulation of 16.12.1977, No 14 and Regulation of 16.12.1977, No 15

Költségvetés/időtartam: A támogatási rendszer finanszírozási forrása egy 2 milliárd NOK (megközelítőleg 253 millió EUR) értékű elkülönített alap éves osztaléka lesz. Az alap éves osztaléka 91,8 millió NOK (megközelítőleg 12 millió EUR). A rendszer időtartama 10 év

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregister
63.

A piac meghatározásáról szóló közleményben a Hatóság felhívta a figyelmet bizonyos esetekre, ahol az érintett piac határait ki lehet tágítani az olyan termékek vagy földrajzi területek figyelembevételére, amelyeket bár közvetlenül nem helyettesíthetők az úgynevezett „helyettesítési lánc (50)” miatt bele kell foglalni a piac meghatározásába. A helyettesítési lánc lényegében akkor áll fenn, ha bizonyítani lehet, hogy bár az A és a C termékek között nincs közvetlen helyettesítés, a B termék mind az A, mind a C terméket képes helyettesíteni és ennélfogva az A és a C termék ugyanahhoz a termékpiachoz tartozhat, mivel árazásukat a B termék helyettesíthetősége korlátozhatja. Ugyanezen indoklás alkalmazható a földrajzi piac meghatározására is. Az érintett piac kiterjedésének indokolatlan bővítésének velejáró kockázatát figyelembe véve, a helyettesítési láncra vonatkozó megállapításokat megfelelően kell bizonyítani (51).
Jogalap

Regulation for support for audiovisual production of 28 January 2005 (Forskrift om tilskudd til audiovisuelle produksjoner)
31.

A II. fejezet 15. cikke (3) bekezdésének megfelelően a nemzeti versenyhatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság észrevételeket nyújthatnak be az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkének alkalmazásával összefüggő kérdésekről azokhoz a nemzeti bíróságokhoz, amelyeknek alkalmazniuk kell e rendelkezéseket. A II. fejezet különbséget tesz az írásbeli észrevételek között, amelyeket a nemzeti versenyhatóságok és a Hatóság saját kezdeményezésükre nyújthatnak be, illetve a szóbeli észrevételek között, amelyek csak a nemzeti bíróság hozzájárulásával nyújthatók be (54).
15.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság a kérelmet általában a rendelkezésre álló információk alapján bírálja el. A 8. pont c) alpontjában foglaltak ellenére a Hatóság felhasználhat a rendelkezésére álló, nyilvános forrásokból, korábbi eljárásokból, vagy bármely más forrásból származó kiegészítő információkat is, és a kérelmező(k)től további információkat is kérhet. A kérelmező(k)től beérkezett információkra a szakmai titoktartás rendes szabályai vonatkoznak.
75.

Ha az erőfölényben lévő vállalkozás egynél több EGT-államban folytat versenykorlátozó magatartást, akkor ez a visszaélés rendszerint pusztán jellegénél fogva képes az EGT-államok közötti kereskedelem hátrányos befolyásolására. Az ilyen magatartás nem csak egyetlen EGT-államban, hanem azon kívül is negatív hatással van a versenyre, és valószínűleg eltéríti a kereskedelmet arról a pályáról, amelyen az a visszaélés hiányában haladt volna. Hátrányos hatás érheti a kereskedelem szerkezetét például akkor, amikor az erőfölényben lévő vállalkozás árengedményt nyújt a hűséges vásárlóknak. A versenykorlátozó árengedményben részesülő vásárlók valószínűleg kevesebbet vásárolnak az erőfölényben lévő vállalkozás versenytársaitól, mint azt egyébként tennék. A közvetlenül a versenytárs félreállítását célzó versenykorlátozó magatartás – mint például a felfaló árazás – az EGT versenypiacának szerkezetére gyakorolt hatása miatt szintén képes hátrányosan befolyásolni az EGT-államok közötti kereskedelmet (56). Ha az erőfölényben lévő vállalat az egynél több EGT-államban működő versenytárs félreállítására irányuló magatartást folytat, a kereskedelmet többféleképpen is érheti hátrányos hatás. Először is fennáll annak a veszélye, hogy a hátrányba került versenytárs többé már nem jön szóba beszerzési forrásként az EGT-n belül. Ha nem is kerül sor a megtámadott vállalkozás félreállítására, a versenyben való jövőbeni magatartása valószínűleg akadályoztatva lesz, ami pedig az EGT-államok közötti kereskedelemre gyakorol hatást. Másodszor, a visszaélés hatást gyakorolhat a többi versenytársra. Az erőfölényben lévő vállalkozás a visszaéléses magatartásával azt jelezheti versenytársainak, hogy megtorolja a valós verseny folytatására tett kísérleteket. Harmadszor, a versenytárs félreállítása már önmagában elegendő ahhoz, hogy hátrányos hatás érhesse az EGT-államok közötti kereskedelmet. Ez az eset állhat fenn még akkor is, ha a félreállítás veszélyétől fenyegetett vállalkozás főként harmadik országoknak bonyolít le kivitelt (57). Az EGT-jogot kell alkalmazni, amikor fennáll annak a veszélye, hogy tovább sérül az EGT hatékony versenypiaci szerkezete.
(23)

Egy vállalkozás azonban a független kategóriába sorolható, és ennélfogva társvállalkozással nem rendelkezőnek tekintendő még akkor is, ha az alábbi befektetők elérték vagy meghaladták ezt a 25 %-os küszöbértéket, feltéve, hogy az említett befektetők a (24)–(28) bekezdés értelmében sem egyedileg, sem együttesen nem kapcsolódnak a kérdéses vállalkozáshoz: a) közbefektetési társaságok, kockázatitőke-társaságok, rendszeres kockázatitőke-befektetési tevékenységet végző magánszemélyek vagy magánszemélyek csoportjai, akik részvénytőkét fektetnek be tőzsdén nem jegyzett vállalkozásokba (»üzleti angyalok«), feltéve, hogy az adott »üzleti angyalok« egyazon vállalkozásba eszközölt összes befektetése kevesebb mint 1 250 000 EUR; b) egyetemek vagy nonprofit kutatóközpontok; c) intézményi befektetők, ideértve a regionális fejlesztési alapokat is; d) autonóm önkormányzatok, 10 millió EUR-t el nem érő éves költségvetéssel és kevesebb mint 5 000 lakossal.
Jogalap

Annual fiscal budget according to decision made by the Norwegian Parliament and regulation 21 December 2005 No 1720
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 143/7

Az EFTA-államok által szolgáltatott információ az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1f. pontjában említett jogszabály (az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet) értelmében nyújtott állami támogatásokról

(2007/C 143/05)

Támogatás száma: Aid to SME – 4/2006 – Norway (Támogatás kkv-k számára – 4/2006 – Norvégia)

EFTA-állam: Norvégia

A támogatási program megnevezése: Wood-based Innovation Scheme (Faanyag alapú innovációs program)

Jogalap: St.prp. nr 1, chapter 1149 under item 71. Yearly letter of allocation from the Royal Ministry of Food and Agriculture

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás: Teljes éves összeg: körülbelül 4,3 millió EUR évente

Maximális támogatási intenzitás: A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban valamint a 364/2004/EK bizottsági rendelet 5. cikkének a)–c) pontjával összhangban

A végrehajtás időpontja:

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A hatóságok éves támogatásától függően

A támogatás célja: Kis- és középvállalkozások támogatása

Érintett gazdasági ágazatok: A faanyagok fokozottabb felhasználásához és a faalapú előállítási láncban az értéknövekedéshez hozzájáruló valamennyi ágazat (kivéve a bioenergia előállítás, valamint a cellulóz- és papírgyártás fejlesztéséhez nyújtott támogatás)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

Nagy összegű egyedi támogatások: A rendelet 6. cikkével összhangban
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 143/8

Az EFTA-államok által az EGT-megállapodás XV. melléklete 1d. pontjában említett jogszabály szerint nyújtott állami támogatásra vonatkozóan közölt információ (a Bizottság 68/2001/EK rendelete az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének képzési támogatásra történő alkalmazásáról)

(2007/C 143/06)

Támogatás száma: Training Aid – 5/2006 – Norway (Képzési támogatás – 5/2006 – Norvégia)

EFTA-állam: Norvégia

A támogatási program megnevezése: Wood-based Innovation Scheme (Faanyag alapú innovációs program)

Jogalap: St.prp. nr 1, chapter 1149 under item 71. Yearly letter of allocation from the Royal Ministry of Food and Agriculture

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás: Körülbelül évente 4,3 millió EUR értékű teljes éves összeg

Maximális támogatási intenzitás: A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban

A végrehajtás időpontja:

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A hatóságok éves támogatásától függően

A támogatás célja: Általános- és szakképzés

Érintett gazdasági ágazatok: A faanyagok fokozottabb felhasználásához és a faalapú előállítási láncban az értéknövekedéshez hozzájáruló valamennyi ágazat (kivéve a bioenergia-előállítás, valamint a cellulóz- és papírgyártás fejlesztéséhez nyújtott támogatás)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

Nagy összegű egyedi támogatás: A rendelet 5. cikkével összhangban