HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 301/10

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 303/09/COL HATÁROZATA

(2009. július 8.)

a tengeri szállítással kapcsolatos, hajóűrtartalom-adóból és tengerészek foglalkoztatásához nyújtott visszatérítésből álló programról

(Izland)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére,

tekintettel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve (4) I. része 1. cikkének (2) bekezdésére, valamint II. része 4. cikkének (4) bekezdésére, 6. cikkére és 7. cikkének (5) bekezdésére,

tekintettel az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó hatósági iránymutatásra (5), és különösen annak a tengeri szállításra vonatkozó állami támogatásokról szóló fejezetére (6),

tekintettel a 3. jegyzőkönyv II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló, 2004. július 14-i hatósági határozatra (7),

miután felhívta az érdekelteket, hogy a fenti rendelkezéseknek megfelelően tegyék meg észrevételeiket (8),

mivel:

I. TÉNYEK

1. AZ ELJÁRÁS

2007. március 23-án kelt levelükkel (dokumentumszám: 415003) az izlandi hatóságok a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikke (3) bekezdésének megfelelően a tengeri szállítási ágazatnak nyújtani tervezett állami támogatásról értesítették a Hatóságot.

Több levélváltást követően (9) a Hatóság 2007. december 19-i levelével értesítette az izlandi hatóságokat, hogy az izlandi tengeri szállítási ágazat részére nyújtott, hajóűrtartalom-adóból és tengerészek foglalkoztatásához nyújtott visszatérítésből álló állami támogatás tekintetében a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdésében rögzített eljárás megindításáról határozott.

A Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezéséről szóló 721/07/COL sz. határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében (10). A Hatóság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

A Hatósághoz érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.

2. A TERVEZETT INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

A bejelentés két külön intézkedést tartalmazott: egy hajóűrtartalom-adórendszert, és egy külön visszatérítési rendszert hajótulajdonosok részére. A két intézkedés bemutatására az alábbiakban kerül sor.

2.1. A BEJELENTETT PROGRAMOK CÍME ÉS CÉLKITŰZÉSE

A két bejelentett intézkedést a „Ríkisstyrkur vegan kaupskipaútgerðar á Íslandi”, azaz állami támogatás az izlandi tengeri szállításnak című program foglalja magában. A program célja az izlandi tengeri szállítási ágazat támogatása oly módon, hogy előnyöket biztosít a hajótulajdonosoknak azzal a céllal, hogy az olcsó lobogó alatt hajózás helyett az Izlandon való lajstromozásra ösztönözze őket.

2.2. A BEJELENTETT INTÉZKEDÉSEK NEMZETI JOGALAPJA

A fent említett intézkedések jogalapjául a kereskedelmi hajók üzemeltetésének adóztatásáról szóló 86/2007. törvény („Lög um skattlagningu kaupskipaútgerðar”, a továbbiakban: hajóűrtartalom-adóról szóló törvény) szolgál. A törvényt az izlandi parlament 2007. március 17-én fogadta el, és 2007. március 30-án hirdették ki a Jogi Közlönyben. A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 17. cikkének megfelelően a törvény 2008. január 1-jén lépett hatályba.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvényt az izlandi nemzetközi hajólajstromról (11) (a továbbiakban: IIS) szóló 38/2007. törvénnyel („um íslenska alþjóðlega skipaskrá”) együttesen kell vizsgálni, amely 2008. január 1-jén lépett hatályba (12).

2.3. A HAJÓŰRTARTALOM-ADÓ

Izlandon a rendes társaságiadó-kulcs 15 % (13). A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény alapján azonban a hajózási társaságok ahelyett, hogy a hajózási tevékenységből származó nyereségre közvetlenül alkalmaznák a 15 %-os rendes társaságiadó-kulcsot, élhetnek a kedvezőbb hajóűrtartalom-adó lehetőségével, amely a szóban forgó hajó űrtartalmától függő, egy napra vetített fiktív nyereség alapján kerül kiszámításra. Ha egy hajózási társaság nyereségét továbbra is az általános társaságiadó-szabályok alapján kívánja kiszámítani, úgy erre lehetősége van.

A fiktív nyereség, amely egy rögzített kulcs tényleges hajóűrtartalomra történő alkalmazásából adódik, ezt követően a rendes társasági adó szerint adózik.

A hajóűrtartalom-adó így mindaddig mentesíti a jogosult vállalkozásokat a hajózásból származó nyereségre kivetett rendes társasági adó alól, amíg a nyereséget a programban részt vevő vállalkozásokban tartják. A mentesség nem vonatkozik a kamatokra, a részvénykereskedelemből származó nettó nyereségre vagy más forrásból eredő bevételekre.

2.3.1. Támogatható tevékenységek

A program az IIS-ben szereplő, legalább 100 BT űrtartalmú, nemzetközi személy- vagy rakományszállításra, valamint belföldi rakományszállításra használt hajókra terjed ki. A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 3. cikke rögzíti, hogy a rakomány- vagy személyszállítást az alábbiak valamelyikének igénybevételével kell megvalósítani:

1. a hajóüzemeltető tulajdonában álló kereskedelmi hajók;

2. személyzet nélkül lízingbe adott hajók (bareboat charter – személyzet nélküli hajóbérlet);

3. személyzettel lízingbe adott hajók (időbérletbe adott hajó).

A kereskedelmi hajók üzemeltetése nem foglalja magában a három évnél hosszabb időszakra történő személyzet nélküli hajóbérletet. Az izlandi hatóságok jelezték, hogy nincs külön szabály a személyzettel vagy anélkül lízingelhető hajók és a hajóüzemeltető tulajdonában álló hajók arányára vonatkozóan.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a következő tevékenységek nem támogathatók a törvény alapján: halászat, kikötői építkezés, búvárkodás, révkalauzolás és hajómentés, oktatási és képzési tevékenység vagy más szociális tevékenység, sport-, szórakoztatási és szabadidős tevékenység, a bálnamegfigyelést is ideértve, valamint az Izlandon belüli, nem nemzetközi kikötők közötti személyszállítás.

Az izlandi hatóságok megerősítették, hogy a törvény alapján a vontatás és a kotrás sem támogatható.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 3. cikke úgy rendelkezik, hogy a következő kiegészítő tevékenységek támogathatók:

1. a rakományszállításhoz konténerek használata;

2. be- és kirakodási, valamint karbantartási létesítmények üzemeltetése;

3. jegyárusítás és utasterminálok üzemeltetése;

4. irodák üzemeltetése és létesítmények kezelése;

5. fogyasztási cikkek értékesítése kereskedelmi hajók fedélzetén.

2.3.2. Lajstromozás az IIS-ben és teljes körű adókötelezettség

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 1. cikke értelmében

„[a]zon korlátolt felelősségű társaságok és zártkörűen működő részvénytársaságok, amelyek a jövedelemadóról szóló 90/2003. törvény 2. cikke (1) bekezdésének 1. pontja alapján adókötelesek és az izlandi nemzetközi hajólajstromba (IIS) bejegyzett kereskedelmi hajókat üzemeltetnek, dönthetnek úgy, hogy kereskedelmi hajóik üzemeltetése után a 90/2003. törvény helyett e törvény alapján kívánnak adózni.”

A támogatható tevékenységekre vonatkozó követelmények mellett a hajóűrtartalom-adóról szóló törvény értelmében még a következő két feltételnek kell eleget tenni:

— először is, a hajóknak szerepelniük kell az IIS-ben. Az izlandi hatóságok arra hivatkoznak, hogy az IIS-be való bejegyzés nem minősül lobogóhoz kötöttségnek. Szűkebb értelemben véve a izlandi lobogóhoz való kifejezett kötöttség nem követelmény. Az IIS-ről szóló 38/2007. törvény 6. cikke értelmében „az izlandi nemzetközi hajólajstromba bejegyzett kereskedelmi hajó izlandi hajónak tekintendő, és jogosult Izland nemzeti lobogója alatt hajózni”. Az izlandi hatóságok ennek alapján a lobogóval való kapcsolatot jogként és nem a program alapján való támogathatóság feltételeként írják le. A nem az izlandi lobogó alatt közlekedő hajók is adózhatnak a hajóűrtartalom-adó alapján, ha szerepelnek az IIS-ben. E tekintetben ugyanezen törvény 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a bejegyzésre lehetőség van, amennyiben „a kereskedelmi hajó tulajdonosa izlandi állampolgár, az Európai Gazdasági Térség valamely más államának vagy az Európai Szabadkereskedelmi Térség valamely alapító államának állampolgára, a Feröer-szigetek állampolgára vagy Izlandon bejegyzett jogi személy”.

— másodszor, a korlátolt felelősségű társaságoknak és zártkörűen működő részvénytársaságoknak a jövedelemadóról szóló 90/2003. törvény (a továbbiakban: jövedelemadóról szóló törvény) 2. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti adókötelezettség alá kell tartozniuk. E rendelkezés rögzíti, hogy az izlandi illetőségű társaságok Izlandon fennálló adókötelezettsége teljes jövedelmükre kiterjed (teljes körű adókötelezettség). Egy jogi személy akkor minősül izlandi illetőségűnek, ha Izlandon vették nyilvántartásba, Izlandot társasági szerződése értelmében székhelyének tekinti, vagy üzletvezetésének tényleges központja Izlandon van. A jövedelemadóról szóló törvény 3. cikke kimondja, hogy a külföldi illetőségű társaságok adókötelezettsége az Izlandról származó jövedelmükre terjed ki (forrásadó-rendszer). Az izlandi hatóságok megerősítették, hogy a támogathatóságnak nem feltétele, hogy az érintett társaság az izlandi tárasági jog alapján, izlandi gazdasági társaságként legyen bejegyezve. Következésképpen a valamely más EGT-állam társasági joga alapján bejegyzett társaságok is részt vehetnek a hajóűrtartalom-adórendszerben, feltéve, hogy a további követelmények teljesülnek.

2.3.3. Az adóalap megállapítása

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 6. cikke értelmében az adóalapot (fiktív nyereség) a következőképpen határozzák meg:

— 25 000 NT-ig bezárólag – 30 ISK/100 NT;

— 25 001 NT-től – 10 ISK/100 NT.

Az adóalapból való levonásnak nincs helye.

2.3.4. A jövedelemadóról szóló törvény szerinti adózás és az elkülönített könyvelés

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 4. cikke értelmében, amennyiben a hajóüzemeltető a hajóűrtartalom-adó alapján adóztatható tevékenységeken kívül más tevékenységet is folytat, úgy ez utóbbi tevékenység után a jövedelemadóról szóló törvény alapján kell adóznia.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 7. cikke előírja, hogy a kereskedelmi hajók üzemeltetéséből származó jövedelmet és költségeket az egyéb tevékenységekből származó jövedelmektől és költségektől elkülönítetten kell nyilvántartani, a kereskedelmi hajók üzemeltetéséhez használt eszközök, illetve az egyéb célra használt eszközök könyv szerinti értékével arányos módon.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 9. cikke rögzíti, hogy a kereskedelmi hajók üzemeltetésének költségeit nem lehet a hajóüzemeltetőnek a jövedelemadóról szóló törvény szerinti adózás alá tartozó jövedelmeiből levonni. A pénzügyi költségek kivételével az olyan költségeket, amelyek egyidejűleg a kereskedelmi hajók üzemeltetéséből származó jövedelem megszerzéséhez, valamint más jövedelemszerzéshez is kapcsolódnak, a jövedelemmel arányosan kell megosztani. Abban az esetben, ha a jövedelemadóról szóló törvény 49. cikke szerinti kamatkiadások, értékcsökkenés és árfolyamveszteségek egyidejűleg a kereskedelmi hajók üzemeltetéséből származó jövedelem megszerzéséhez, valamint más jövedelemszerzéshez is kapcsolódnak, e pénzügyi költségeket a kereskedelmi hajók üzemeltetéséhez használt eszközök, illetve az egyéb célra használt eszközök könyv szerinti értékének arányában kell megosztani. Azon költségekre, amelyek a kereskedelmi hajók üzemeltetéséből származótól eltérő jövedelem megszerzéséhez kapcsolódónak minősülnek, a jövedelemadóról szóló törvény alkalmazandó.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 11. cikke értelmében a kereskedelmi hajók üzemeltetéséből származó veszteségek nem vonhatók le a jövedelemadóról szóló törvény szerint adózó más tevékenységek tekintetében.

2.3.5. A program időtartama és a kötöttségi időszak

Az izlandi hatóságok jelezték, hogy a programokat határozatlan időre jelentették be, azonban készek arra, hogy a Hatósággal való megállapodás alapján meghatározott időszak elteltével újból bejelentsék azokat.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 2. cikke alapján a hajóűrtartalom-adórendszer hároméves kötöttségi időszakot tartalmaz. Ez azt jelenti, hogy a hajóűrtartalom-adót választó hajótulajdonosnak három évig ebben a rendszerben kell maradnia.

2.4. A TENGERÉSZEK JÖVEDELEMADÓJÁHOZ KAPCSOLÓDÓ KÜLÖNLEGES VISSZATÉRÍTÉS

Az izlandi hatóságok tengerészeket célzó bruttó bértámogatási rendszert is bejelentettek, amelynek keretében a hajótulajdonosok részére a foglalkoztatott tengerészek bruttó bére alapján kiszámított jövedelemadó 90 %-ának megfelelő mértékű támogatás nyújtható. Ahhoz, hogy ilyen támogatásban részesülhessen, a hajótulajdonosnak Izlandon teljes körű adókötelezettség alá tartozó korlátolt felelősségű társaságnak vagy zártkörűen működő részvénytársaságnak kell lennie, a hajóknak szerepelniük kell az IIS-ben, és a hajótulajdonosnak Izlandon adóköteles tengerészeket kell foglalkoztatnia.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 16. cikke úgy rendelkezik, hogy

„Azon korlátolt felelősségű társaságok és zártkörűen működő részvénytársaságok, amelyek a jövedelemadóról szóló 90/2003. törvény 2. cikke (1) bekezdésének 1. pontja alapján adókötelesek és az izlandi nemzetközi hajólajstromba (IIS) bejegyzett kereskedelmi hajókat (lásd 3. cikk) üzemeltetnek, az érintett kereskedelmi hajók legénységének bérét terhelő jövedelemadó és települési jövedelemadó mint forrásadó helyesen megállapított összege 90 %-ának megfelelő támogatásban részesülnek, a személyes adókedvezmények és a tengerészek kedvezményének figyelembevételével. A forrásadót egyebekben oly módon kell megosztani, hogy 5 %-ot az államkincstárnak, 5 %-ot a legénység érintett tagja településének kell fizetni. E rendelkezés egyéb tekintetben a forrásadóról szóló törvény, a jövedelemadóról szóló törvény és a települések bevételeinek alapjáról szóló törvény szerinti, a forrásadóról való rendelkezés és felosztás helyébe lép. A pénzügyminiszter rendeletben szabályozza az (1) bekezdés szerinti kifizetések végrehajtását, ideértve a támogatás iránti kérelem formáját, a kifizetések időpontját és a kifizetetlen állami követelésekkel szembeni beszámítást.”

Az izlandi hatóságok megerősítették, hogy a tengerészek szintjén a kereskedelmi hajózási társaság általi foglalkoztatottságon és az izlandi adókötelezettségen kívül nincsenek más támogathatósági követelmények. A visszatérítés csak a tengerészek bérét terhelő jövedelemadó után jár, a társadalombiztosítási járulékokra nem terjed ki. Az izlandi hatóságok megerősítették továbbá, hogy az izlandi állampolgárság e tekintetben nem releváns. A tengerésznek nem kell Izlandon lakóhellyel rendelkeznie ahhoz, hogy a hajótulajdonos jogosult legyen a támogatásra.

2.5. A TÁMOGATÁS KEDVEZMÉNYEZETTJEI, KÖLTSÉGVETÉSE, IDŐTARTAMA ÉS A BEJELENTETT INTÉZKEDÉSEK HATÁLYBALÉPÉSE

Az izlandi hatóságok nem nyújtottak be pontos adatokat arra vonatkozóan, hogy a hajóűrtartalom-adórendszer alkalmazásának következtében mennyivel csökkennek majd az állami bevételek azon adóbevételhez képest, amelyre az állam a rendes társasági adó alkalmazásával szert tett volna.

Az izlandi hatóságok jelezték, hogy a bejelentett intézkedések költsége az IIS-be bejegyzésre kerülő hajók számától függ. A hatóságok arra számítottak, hogy 12 hajót fognak lajstromoztatni, amelyek tekintetében a hajóűrtartalom-adó átlagosan 120 000 ISK-ra tehető. A hajóűrtartalom-adó ebben az esetben 1 440 000 ISK-t tenne ki. Az előzetes becslés azonban nem tartalmazza a rendes társasági adó összegét, amelyet e 12 hajó egyébként fizetett volna.

Az izlandi hatóságok jelezték, hogy eddig az izlandi hajólajstromba való bejegyzés iránti egyetlen kérelem sem érkezett.

Az izlandi hatóságok a két program időtartamát nem korlátozták.

2.6. TÁMOGATÁSHALMOZÓDÁS

A tengeri szállítási iránymutatás 11. szakasza értelmében az engedélyezhető támogatás felső határát a tengerészek jövedelemadójának és társadalombiztosítási hozzájárulásainak nullára csökkentése és a hajózási tevékenységekre vonatkozó társasági adó más EGT-államokban már jóváhagyott támogatási programokhoz hasonló mértékű csökkentése jelenti. A versenytorzulás elkerülése érdekében más támogatási rendszerek nem nyújthatnak ennél nagyobb hasznot. A támogatás mindenesetre nem haladhatja meg a hajózási tevékenységek után és a tengerészektől befolyt adók és társadalombiztosítási hozzájárulások teljes összegét.

Az izlandi hatóságok megerősítették, hogy az izlandi adóhatóságok figyelemmel fogják kísérni a két program más támogatási intézkedésekkel való halmozódását, és a maximális támogatási intenzitásokat be fogják tartani.

2.7. A TENGERI SZÁLLÍTÁSI ÁGAZATRA GYAKOROLT VÁRHATÓ MAKROGAZDASÁGI EREDMÉNYRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

A tengeri szállítási iránymutatás 12(2) szakaszának megfelelően az izlandi hatóságok a bejelentett adóprogramok makrogazdasági eredményének megállapítása érdekében költség-hatás elemzést végeztek. Az elemzés megállapítja, hogy hajóűrtartalom-adó gazdasági hatásait nehéz megjósolni, mivel az az IIS-be regisztráló hajók számától fog függni. A megőrzött vagy létrehozott munkahelyek várható számát illetően az izlandi hatóságok becslése szerint a két támogatási intézkedés hatásaként a következő hat évben a támogatásra jogosult kereskedelmi hajókon új legénységként 200 tengerészt fognak alkalmazni.

3. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATBAN FELMERÜLT KÉTSÉGEK

2007. december 19-én a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás elindításáról határozott az izlandi tengeri szállítási ágazatnak hajóűrtartalom-adó, valamint tengerészek foglalkoztatásához nyújtott visszatérítés formájában nyújtani tervezett állami támogatással kapcsolatban (14).

A Hatóság az eljárást megindító határozatában kétségeit fejezte ki a hajóűrtartalom-adórendszerrel kapcsolatban, nevezetesen a hajók IIS-ben való lajstromozásának követelményét illetően, amely kizárja az adórendszerből a más EGT-államokban lajstromozott hajók üzemeltetését, valamint a teljes körű adókötelezettséget illetően, amely a forrásadó alá tartozó tevékenységeket zárja ki a hajóűrtartalom-adó köréből.

A Hatóságnak emellett kétségei voltak azon követelménnyel kapcsolatosan is, amelynek értelmében csak Izlandon bejegyzett jogi személyek lajstromoztathatják hajóikat az IIS-ben, továbbá a hajóüzemeltetéssel foglalkozó társaságok kezelését, valamint az adóalap megállapítását és azon időszak hosszát illetően, amely alatt a hajótulajdonosoknak a hajóűrtartalom-adórendszerben kell maradniuk (kötöttségi időszak).

A tengerészeket célzó visszatérítési rendszer tekintetében a Hatóság az IIS-ben való lajstromozás és a teljes körű adókötelezettség követelményeit illetően fennálló kétségeinek adott hangot. Ezenkívül az EGT-kikötők közötti menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatásokat illetően a Hatóságnak kétségei voltak a tekintetben, hogy a támogatást kizárólag EGT-tengerészek foglalkoztatásához nyújtják majd.

4. AZ IZLANDI HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

Az izlandi hatóságok 2008. február 15-i levelükben (dokumentumszám: 465550) a hajóűrtartalom-adórendszerre és a tengerészeket célzó visszatérítési rendszerre vonatkozó észrevételeket juttattak el a Hatósághoz.

Az izlandi hatóságok az alábbi észrevételeket tették:

— egyetlen hajótulajdonos sem kérte az IIS-be való bejegyzést;

— a támogathatóság feltétele, hogy az érintett társaság Izlandon adóköteles legyen, nem szükséges azonban, hogy az izlandi tárasági jog alapján, izlandi gazdasági társaságként legyen bejegyezve;

— nincsenek külön szabályok a hajótulajdonos tulajdonában álló és a személyzettel üzemeltetett hajók arányára vonatkozóan;

— a más EGT-államokban bejegyzett, Izlandon korlátozott adókötelezettséggel rendelkező jogi személyek tulajdonában álló hajók nem jegyezhetők be az IIS-be;

— a hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 3. cikke kimondja, hogy az e törvény szerinti adózás minden olyan kereskedelmi hajó üzemeltetésére kiterjed, amely megfelel az IIS-be való bejegyzés feltételeinek. A hajóűrtartalom-adórendszer választásakor a társaság vállalja, hogy valamennyi jogosult hajóját és kapcsolódó tevékenységét a hajóűrtartalom-adó alá vonja (az ún. mindent vagy semmit szabály);

— adókulcsok: az izlandi hatóságok arra hivatkoztak, hogy a hajóűrtartalom-adókulcsok összhangban állnak a Hatóság által a jóváhagyott norvég hajóűrtartalom-adórendszerek keretében engedélyezettekkel;

— a program időtartama: az izlandi hatóságok jelezték, készek arra, hogy a Hatósággal való megállapodás alapján újból bejelentsék a programokat;

— támogatáshalmozódás: az izlandi hatóságok jelezték, biztosítani fogják a támogatások halmozódására vonatkozó szabályok betartását.

Az izlandi hatóságok a kötöttségi időszak hosszára vonatkozóan nem tettek észrevételt.

II. ÉRTÉKELÉS

1. ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének szövege a következő:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

Az egyes feltételeket az alábbiakban vizsgáljuk.

1.1. AZ ÁLLAMI FORRÁSOK MEGLÉTE

Állami támogatásnak az a támogatás minősül, amelyet állam által vagy állami forrásból nyújtanak.

A rendes társasági adó helyett az alacsonyabb hajóűrtartalom-adó alkalmazása állami bevételek kieséséhez vezet. A tengerészekre vonatkozó program ugyanúgy állami bevételek kiesésével jár, mivel az állam az egyébként a tengerészektől járó és a hajótulajdonosok által megfizetett jövedelemadó 90 %-ának megfelelő közvetlen támogatást fog nyújtani a hajótulajdonosoknak. A két program eredményeként az állam adóbevételről mond le, amelyet egyébként az érintett vállalkozásoktól megkapott volna. Ezen összegek hiánya terhet jelent az állami források számára, amely olyan költségekből ered, amelyeket általában a részt vevő vállalkozások költségvetéséből fedeznek (15). Az adóbevétel kiesése egyenértékű az állami források pénzügyi jellegű költségvetési kiadások formájában történő felhasználásával (16).

1.2. BIZONYOS VÁLLALKOZÁSOK VAGY BIZONYOS ÁRUK TERMELÉSÉNEK ELŐNYBEN RÉSZESÍTÉSE

A két intézkedés támogatásokon és adókedvezményeken keresztül előnyöket biztosít a hajótulajdonosok számára. A két intézkedés a tengeri szállítási ágazatra korlátozódik, vagyis bizonyos vállalkozásokat előnyben részesít. Ezért az intézkedéseket az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében szelektívnek kell tekinteni (17).

1.3. A VERSENY TORZÍTÁSA ÉS A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖTTI KERESKEDELEMRE GYAKOROLT HATÁS

A támogatásnak torzítania kell a versenyt és hatással kell lennie a Szerződő Felek közötti kereskedelemre.

A programok előnyeit élvező hajótulajdonosok más EGT-államokból származó hajótulajdonosokkal/társaságokkal versenyezve folytatják gazdasági tevékenységüket. A hajóűrtartalom-adó és a tengerészeket célzó program erősíti a hajótulajdonosok helyzetét EGT-beli versenytársaikkal szemben, valamint Izland és a többi EGT-állam és harmadik országok között. Így az intézkedések hatással vannak a Szerződő Felek közötti kereskedelemre.

1.4. KÖVETKEZTETÉS

A Hatóság ezért úgy véli, hogy a bejelentett támogatási intézkedések (hajóűrtartalom-adórendszer és tengerészeket célzó rendszer) az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

A tengeri szállítási iránymutatás kifejezetten úgy rendelkezik, hogy „az ilyen tengeri szállításra irányuló speciális adókedvezmények állami támogatásnak minősülnek. Ennek megfelelően, a rendes társasági adórendszer hajótér alapú adózással történő helyettesítése állami támogatásnak minősül.”

2. ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK

A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy „az EFTA Felügyeleti Hatóságot az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról (…). Amíg ebben az eljárásban végső határozat nem születik, az érintett tagállam a tervezett intézkedéseket nem hajtja végre.”

A két támogatási intézkedésre vonatkozó, Izland Európai Unió Melletti Képviseletének 2007. március 23-i levelével továbbított bejelentés (dokumentumszám: 415003) benyújtásával az izlandi hatóságok eleget tettek a bejelentési kötelezettségnek.

Az izlandi hatóságok azonban végrehajtották a bejelentett intézkedéseket, mielőtt a Hatóság azokról végső döntést hozott volna. A Hatóság ezért megállapítja, hogy az izlandi hatóságok nem tettek eleget a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeiknek.

3. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében ugyanakkor az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. A Hatóság véleménye szerint a bejelentett intézkedések összeegyeztethetősége értékelésének jogalapját az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja jelenti, a tengeri szállítási iránymutatással együtt.

A tengeri szállítási iránymutatás 1.2(c) szakaszának (4) bekezdése megengedi az EFTA-államoknak a tengeri szállítási ágazat támogatását: „A tengeri ágazat elválaszthatatlanul kapcsolódik a tengeri szállításhoz. Ez a kapcsolat fontos érv az EGT-hajózástól függő flotta fenntartását célzó pozitív intézkedések mellett. Mivel a tengeri szállítás általában véve a szállítás egyik és különösen a tengeri ágazat fontos láncszeme, az európai flotta versenyképességének fenntartását szolgáló intézkedések hatást gyakorolnak a tengeri ágazathoz kapcsolódó szárazföldi beruházásokra, illetve a tengeri szállításnak az EGT-gazdaság egészéhez való hozzájárulására, valamint általában a foglalkoztatásra.”

A két bejelentett intézkedés működési támogatásra vonatkozik, azaz olyan támogatásra, amelynek célja, hogy olyan kiadásoktól mentesítse a vállalkozást, amelyeket egyébként szokásos tevékenységeinek napi ellátása keretében viselnie kellene. Működési támogatást általában nem indokolt engedélyezni, kivéve, ha ezt a Hatóság állami támogatásról szóló iránymutatása kifejezetten megengedi. A Hatóság tengeri szállítási iránymutatása rendelkezik működési támogatás nyújtásának lehetőségéről, egyrészt hajóűrtartalom-adó formájában a 3.1. szakaszban, másrészt a munkához kapcsolódó költségek csökkentése formájában a 3.2. szakaszban.

A Hatóság elemzésében megvizsgálta a hajóűrtartalom-adórendszerre és a tengerészeket célzó programra egyaránt jellemző feltételeket (3.1), valamint a csak a hajóűrtartalom-adórendszerre (3.2), illetve csak a tengerészeket célzó programra jellemző feltételeket (3.3).

3.1. A HAJÓŰRTARTALOM-ADÓRENDSZERRE ÉS A TENGERÉSZEKET CÉLZÓ VISSZATÉRÍTÉSI RENDSZERRE EGYARÁNT JELLEMZŐ FELTÉTELEK: A HAJÓ IIS-BEN VALÓ LAJSTROMOZÁSÁNAK KÖVETELMÉNYE, AMELY A MÁS EGT-ÁLLAMOKBAN LAJSTROMOZOTT HAJÓK KIZÁRÁSÁHOZ VEZET

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 1. cikkében szereplő követelmény, amelynek értelmében a hajóknak szerepelniük kell az IIS-ben ahhoz, hogy a hajóűrtartalom-adórendszerben részt vehessenek, a nem Izlandon lajstromozott hajók kizárásához vezet. Ez a korlátozás akkor is alkalmazandó, ha az ilyen hajók üzemeltetését Izlandon adóztatják. Így azt a hajótulajdonost, aki két hajóval rendelkezik, amelyek közül az egyik az IIS-ben, míg a másik más EGT-államban van lajstromozva, Izlandon mindkét hajó üzemeltetéséből származó nyereség után adókötelezettség terhelheti (18). Csak az IIS-be bejegyzett hajó részesülhet azonban a hajóűrtartalom-adó előnyeiből.

Bár a közvetlen adóztatás alapvetően az EGT-államok hatáskörébe tartozik, e hatáskörüket ennek ellenére az EGT-joggal összhangban kell gyakorolniuk (19). A letelepedési jog magában foglalja valamely EGT-állam (természetes és jogi személy) állampolgárainak jogát egy másik EGT-államban vállalkozások alapítására és irányítására, a fogadó ország joga által a saját állampolgáraira előírt feltételek szerint. A letelepedési jog korlátainak eltörlése vonatkozik a képviseletek, fióktelepek vagy leányvállalatok alapítását érintő korlátozásokra is (20). Ezenkívül a letelepedési jog korlátozásának tilalma az adójogi rendelkezésekre is vonatkozik (21). A letelepedési jog tehát magában foglalja egy EGT-államban letelepedett olyan társaság, amelynek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye az EGT-n belül található, azon jogát, hogy fióktelepen vagy ügynökségen keresztül más EGT-államban folytassa tevékenységét, és ott ez utóbbi államban alapított társaságokkal azonos adójogi elbánásban részesüljön. Az eltérő adójogi bánásmód csak akkor tekinthető az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összeegyeztethetőnek, ha olyan helyzetekre vonatkozik, amelyek egymással objektíve nem összehasonlíthatók, vagy ha azt közérdeken alapuló kényszerítő okok igazolják (22).

Egy hajó lajstromozása letelepedésnek minősülhet, ha a hajó állandó telephely fenntartásával járó gazdasági tevékenység gyakorlásának eszközét képezi. Ezért a hajók más EGT-államokban való lajstromozására vonatkozó korlátozások ellentétesek lehetnek az EGT-megállapodás 31. cikkében biztosított letelepedési joggal (23).

Mint azt a fentiekben bemutattuk, egy Izlandon teljes körű adókötelezettséggel és más EGT-államban lajstromozott kereskedelmi hajókkal rendelkező hajótulajdonos kedvezőtlenebb adójogi elbánásban részesül, mint egy Izlandon teljes körű adókötelezettséggel és az IIS-ben lajstromozott kereskedelmi hajókkal rendelkező hajótulajdonos. Ezen eltérő elbánás a letelepedési jog korlátozását jelenti, mivel visszatartja a hajótulajdonosokat attól, hogy hajóikat más EGT-államokban lajstromoztassák.

Az izlandi hatóságok nem adtak elő olyan meggyőző, közérdeken alapuló kényszerítő okokat, amelyek alkalmasak lennének a hajótulajdonosok más EGT-államokban való letelepedésére vonatkozó korlátozás igazolására. Emellett a Hatóság nem azonosított olyan okokat sem, amelyek alapján a letelepedés szabadságának ilyen korlátozása szükséges lenne a hajóűrtartalom-adórendszer céljának eléréséhez, amely az izlandi hajótulajdonosok versenyfeltételeinek javítására irányul a nem-EGT országokban fennálló feltételekhez képest.

A Hatóság véleménye szerint emellett az izlandi lajstromozási követelmény nem összeegyeztethető a tengeri szállítási iránymutatás 3.1(7) szakaszával, amely rögzíti, hogy az adókedvezményeknek valamely „EGT-lobogóhoz” kötöttnek kell lenniük. A tengeri szállítási iránymutatás kifejti, e szabály célja, hogy „javítsa az EGT-flották versenyképességét a globális hajózási piacon”. E célkitűzés fényében „az EGT-állam” megfogalmazás nem támasztja alá a támogatást nyújtó EFTA-államban való lajstromozás követelményének bevezetését. Sokkal inkább azt az álláspontot támasztja alá, amely szerint a feltétel a bármely EGT-államban való lajstromozás kellene, hogy legyen (24).

Az izlandi hatóságok azzal érveltek, hogy nem követelnek meg „lobogóhoz kötöttséget”, mivel az IIS-ben lajstromozott hajók továbbra is jogosultak más lobogó alatt közlekedni. Mint azt feljebb, a 2.3.2. szakaszban kifejtettük, az IIS-ről szóló 38/2007. törvény 6. cikke kimondja, hogy az IIS-ben lajstromozott kereskedelmi hajó izlandi hajónak minősül, függetlenül attól, hogy izlandi lobogó alatt közlekedik-e vagy nem.

A Hatóság véleménye szerint az izlandi lobogó önkéntes használatára vonatkozó érv nem releváns, mivel a letelepedés szabadságának korlátozása – mint azt a fentiekben említettük – a lajstromozási követelményből ered. Így, még ha a hajótulajdonos közlekedhet is az izlanditól eltérő lobogó alatt, köteles azonban hajóját az IIS-ben lajstromoztatni, hogy a kedvezőbb hajóűrtartalom-adó előnyeiből részesülhessen. A Hatóság kérései ellenére az izlandi hatóságok nem terjesztettek elő olyan érvet, amely igazolta volna, hogy e kétszeres lajstromozási követelmény a hajóűrtartalom-adórendszer célkitűzéseinek eléréséhez szükséges és azzal arányos.

A Hatóság ezért megállapítja, hogy a lajstromozási követelmény nem összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével és különösen az EGT-megállapodás 31. cikkében biztosított letelepedési joggal, így az állami támogatásokra vonatkozó EGT-szabályok alapján nem engedélyezhető.

A fentiekre tekintettel a Hatóság nem tartja szükségesnek a 721/07/COL határozatban felvetett, a hajóűrtartalom-adórendszerben és a tengerészeket célzó visszatérítési rendszerben való részvételhez szükséges teljes körű adókötelezettségre vonatkozó kétségek részletes elemzését. Mindenesetre, mint azt a 18. lábjegyzetben említettük, az EGT-államok kettős adóztatásról szóló megállapodásai rendszerint rögzítik, hogy a hajózási társaságok tevékenységét abban az államban adóztatják, ahol a társaság tényleges üzletvezetésének helye található. Így az EGT-ben letelepedett, Izlandon korlátozott adókötelezettséggel rendelkező hajózási társaságok általában csak a letelepedés helye szerinti EGT-államban fognak adózni.

3.2. A HAJÓŰRTARTALOM-ADÓRENDSZERRE JELLEMZŐ FELTÉTELEK

3.2.1. Az adóalap megállapítása

A tengeri szállítási iránymutatás 3.1(18) szakasza alapján a Bizottság csak olyan programokat engedélyez, amelyek esetében az ugyanarra az űrtartalomra vetített adóteher „megközelítőleg megegyezik a már engedélyezett programokban foglaltakkal. Tapasztalatai alapján a Hatóság megállapítja, hogy virtuális nyereségekre alkalmazott szokásos társasági adó kiszámítása helyett néhány állam úgy is dönthet, hogy közvetlenül rögzített, speciális hajótéradókulcsokat alkalmaz. A Hatóság ugyanakkor megkísérli a már jóváhagyott rendszerekkel való egyensúly fenntartását.”

A Hatóság összevetette az izlandi hatóságok által bejelentett kulcsokat a más EGT-államokban jóváhagyott programok keretében alkalmazandó kulcsokkal:

Izland Dánia Litvánia Olaszország Norvégia (25) 25 000 NT-ig 1 000 NT-ig 1 000 NT-ig 1 000 NT-ig Az első 1 000 NT adómentes 30 ISK (0,17 EUR)/100 NT 0,90 EUR/100 NT 0,93 EUR/100 NT 0,90 EUR/100 NT 1 001 NT-től 10 000 NT-ig 1 001 NT-től 10 000 NT-ig 1 001 NT-től 10 000NT-ig 1 001 NT-től 10 000 NT-ig 0,70 EUR/100 NT 0,67 EUR/100 NT 0,70 EUR/100 NT 0,22 EUR/100 NT 10 001 NT-től 25 000 NT-ig 10 001 NT-től 25 000 NT-ig 10 001 NT-től 25 000 NT-ig 10 001 NT-től 25 000 NT-ig 0,40 EUR/100 NT 0,43 EUR/100 NT 0,40 EUR/100 NT 0,15 EUR/100 NT 25 000 NT fölött 25 000 NT fölött 25 000 NT fölött 25 000 NT fölött 25 000 NT fölött 10 ISK (0,06 EUR)/100 NT 0,30 EUR/100 NT 0,27 EUR/100 NT 0,20 EUR/100 NT 0,07 EUR/100 NT Valamennyi érték esetében napi értékről van szó.

Mint a fenti táblázatból megállapítható, az izlandi program lényegesen alacsonyabb adóalapot alkalmaz, mint a másik négy EGT-állam (27).

A Bizottság csak nagyon különleges körülmények között fogad el alacsonyabb adótételeket (28). Az izlandi hatóságok nem bocsátottak a Hatóság rendelkezésére az alacsonyabb adótételek alkalmazását igazoló rendkívüli körülmények fennállására vonatkozó információkat.

A Hatóság véleménye szerint az izlandi adóalap mértéke nem áll összhangban a más EGT-államokban alkalmazott adótételekkel, mivel azoknál jelentősen alacsonyabb, és ennek megfelelően nem felel meg a tengeri szállítási iránymutatás 3.1(18) szakaszának.

3.2.2. Azon időszak, amely alatt a hajótulajdonosnak a hajóűrtartalom-adórendszerben kell maradnia

Azon időszak, amely alatt a hajótulajdonosnak az izlandi hajóűrtartalom-adórendszerben kell maradnia, három évet tesz ki.

A Hatóság azt az álláspontot képviselte, hogy az EFTA-államokban tízéves időszakot kell alkalmazni (29).

A Hatóság e megközelítése összhangban van a Bizottság megközelítésével. Ezen időszak minimális hossza más jóváhagyott uniós hajóűrtartalom-adórendszerekben tíz év. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a különböző hajóűrtartalom-adórendszerek tekintetében eltérő feltételek engedélyezése annak kockázatával jár, hogy tisztességtelen előnyök alakulnak ki, és a tagállamok között verseny alakulhat ki a hajóűrtartalom-adók szintjét illetően. Ennek következtében a Bizottság kétségeit fejezte ki egy lengyel adórendszert illetően, amely ötéves minimális időtartamról rendelkezett, rámutatva, hogy ez a hajóűrtartalom-adórendszerek közötti hátrányos eltéréshez vezethet, mivel vonzóbbá teheti a lengyel adórendszert és a Közösségen belüli lobogóváltáshoz vezethet (30).

A Hatóság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett program ezen jellemzője nem összeegyeztethető az EGT-megállapodás 61. cikkével.

3.2.3. A hajóüzemeltetéssel foglalkozó társaságok kezelése

755/08/COL határozatában a Hatóság jelezte, a hajóüzemeltetéssel foglalkozó társaságok kezelése tekintetében kétségei vannak a bejelentett program EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségét illetően.

Az izlandi hatóságok nem bocsátottak a Hatóság rendelkezésére a felvetett kétségeket eloszlató információkat.

A fentiekben említett, a bejelentett program EGT-megállapodással való összeegyeztethetetlenségével összefüggő szempontok fényében a Hatóság nem tartja szükségesnek a 721/07/COL határozatában a hajóüzemeltetéssel foglalkozó társaságokat illetően felvetett kétségek részletes elemzését.

3.3. A TENGERÉSZEKET CÉLZÓ VISSZATÉRÍTÉSI RENDSZERRE JELLEMZŐ FELTÉTELEK

3.3.1. Menetrend szerinti személyszállítás EGT-kikötők között: csak EGT-tengerészek foglalkoztatása támogatható

A tengeri szállítási iránymutatás 3.2(2) szakasza értelmében támogatás nyújtható egy EGT-államban bejegyzett hajó fedélzetén foglalkoztatott EGT-tengerészek társadalombiztosítási hozzájárulásainak csökkentése, illetve valamely EGT-államban bejegyzett hajó fedélzetén foglalkoztatott EGT-tengerészeket érintő jövedelemadó-kulcsok csökkentése formájában. Az izlandi hatóságok a tengerészek hozzájárulásaihoz kapcsolódó támogatást jelentettek be, így a hozzájárulások 90 %-a visszatéríthető a hajótulajdonosok részére.

A tengeri szállítási iránymutatás 3.2(2) szakasza szerint az EGT-tengerész meghatározása:

— EGT-államok állampolgárai, menetrend szerinti, EGT-kikötők között utasszállítási szolgáltatásokat nyújtó hajók (beleértve a ro-ro komphajókat is) fedélzetén foglalkoztatott tengerészek esetében,

— EGT-államban adó és/vagy társadalombiztosítási hozzájárulások fizetésére köteles tengerészek minden más esetben.

Az izlandi hatóságok nem küldték meg a tengerész fogalmának jogi vagy közigazgatási aktusban található írásos meghatározását, de megerősítették, hogy nem követelmény sem a tengerész állampolgársága, sem pedig a lakóhelye. Harmadik államok állampolgárai is részesülnének a rendszer előnyeiből. A Hatóság 721/07/COL határozatában jelezte, hogy a tengeri szállítási iránymutatás 3.2(3) szakaszával összhangban az EGT-kikötők közötti utasszállítás esetében támogatás kizárólag EGT-tengerészek foglalkoztatásához nyújtható.

Az izlandi hatóságok nem bocsátottak a Hatóság rendelkezésére ezen értékelésnek ellentmondó információkat.

A rendelkezésére bocsátott információk alapján a Hatóság ezért úgy ítéli meg, hogy a program e jellemzője nem felel meg az EGT-megállapodásnak.

4. KÖVETKEZTETÉS

A fenti értékelés alapján a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a tengeri szállítással kapcsolatos, hajóűrtartalom-adóból és tengerészek foglalkoztatásához nyújtott visszatérítésből álló program összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó szabályaival.

A Hatóság tudomása szerint annak ellenére, hogy a vonatkozó jogszabályok elfogadása önmagában véve kiváltotta a fentiekben említett bejelentési kötelezettséget, a hivatalos vizsgálat tárgyát képező intézkedések alapján kifizetésekre nem került sor, ezért visszatérítésre vonatkozó rendelkezésekre nincs szükség,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tengeri szállítással kapcsolatos, hajóűrtartalom-adóból és tengerészek foglalkoztatásához nyújtott visszatérítésből álló program az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

2. cikk

Az izlandi hatóságok e határozat közlésétől számított két hónapon belül tájékoztatják az EFTA Felügyeleti Hatóságot az e határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.

3. cikk

E határozat címzettje az Izlandi Köztársaság.

4. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 8-án. az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről Per SANDERUD elnök Kristján A. STEFÁNSSON testületi tag

(1) A továbbiakban: Hatóság.

(2) A továbbiakban: EGT-megállapodás.

(3) A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

(4) A továbbiakban: 3. jegyzőkönyv.

(5) Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, közzétéve: az Európai Unió Hivatalos Lapja (a továbbiakban: HL) L 231., 1994.9.3., 1. o. és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változatát közzétették a Hatóság honlapján: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

(6) A továbbiakban: a tengeri szállítási iránymutatás.

(7) A 2005. december 14-i 319/05/COL határozattal (HL C 286., 2006.11.23., 9. o. és 57. EGT-kiegészítés, 2006.11.23., 31. o.) módosított, 2004. július 14-i 195/04/COL határozat (HL L 139., 2006.5.25., 37. o. és 26. EGT-kiegészítés, 2006.5.25., 1. o.).

(8) HL C 96., 2008.4.17., 37. o., valamint 20. EGT-kiegészítés, 2008.4.17., 17. o.

(9) A Hatóság és az izlandi hatóságok közötti levélváltást illetően részletesebb információk találhatók a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatában, 721/07/COL határozat (közzététel: HL C 93., 2008.4.17., 37. o., és EGT-kiegészítés 20., 2008.4.17., 17. o.).

(10) A HL-hivatkozásért lásd a 8. lábjegyzetet.

(11) Emellett már létezik egy izlandi hajólajstrom, amely a halászhajókra, vitorlás hajókra, kompokra stb. terjed ki; ezt az újonnan létrehozott IIS nem váltja fel, a két lajstrom párhuzamosan fog működni.

(12) Az izlandi hatóságok jelezték, hogy az izlandi kormány törvényjavaslatot nyújtott be a parlamenthez, amely a 38/2007. törvény hatálybalépését 2009. január 1-jéig elhalasztotta volna. A törvényjavaslatot 2007. november 28-án nyújtották be a parlamenthez, amely azt 2007. december 4-én tárgyalta. A javaslatról azonban nem jutottak megegyezésre, így az második olvasatban nem is került a parlament elé. Következésképpen mind a 86/2007., mind a 38/2007. törvény 2008. január 1-jén hatályba lépett.

(13) A program bejelentésének időpontjában a társaságiadó-kulcs 18 %-os volt. Ezt a 2007. június 7-i törvény („Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar”) 15 %-ra módosította.

(14) A Hatóság által megfogalmazott kétségek részletes elemzéséhez lásd a 721/07/COL határozat 3. szakaszát.

(15) A C-156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2000., I-6857. o.) 26. pontja.

(16) Lásd többek között az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló állami támogatási iránymutatás 3(3) szakaszát.

(17) A C-75/97. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-3671. o.) 33. pontja.

(18) Ahol kettős adóztatásról szóló megállapodások vannak érvényben, az adóztatási jog rendszerint azt az államot illeti meg, amelynek területén a társaság tényleges üzletvezetésének helye található, a más EGT-államokban fióktelepen stb. keresztül végzett tevékenységek tekintetében is. Így a fenti példában az Izlandon tartósan letelepedett társaság Izlandon adózna, az izlandi területen kívül keletkezett jövedelme után is. Ugyanakkor csak az izlandi nemzetközi hajólajstromban szereplő hajó által generált nyereség adózna a hajóűrtartalom-adórendszer alapján, a másik hajó üzemeltetéséből származó nyereség a rendes társaságiadó-rendszer alapján adózna. Az izlandi hatóságok megerősítették ezt az értelmezést.

(19) Az E-6/98. sz., Norvégia kormánya kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben hozott ítélet (EFTA bírósági jelentés 1999., 74. oldal) 34. pontja; az E-1/04. sz., Fokus Bank ügyben hozott ítélet (EFTA bírósági jelentés 2004., 11. o.) 20. pontja.

(20) Lásd például a C-270/83. sz., Bizottság kontra Franciaország ügyben hozott ítélet (EBHT 1986., 273. o.) 13. pontját és a C-311/97. sz., Royal Bank of Scotland ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-2651. o.) 22. pontját.

(21) A C-471/04. sz., Keller Holding ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., I-2017. o.) 49. pontja.

(22) A 270/83. sz., Bizottság kontra Franciaország ügyben hozott ítélet (EBHT 1986., 273. o.) 13. pontja; a C-311/97. sz., Royal Bank of Scotland ügyben hozott fent hivatkozott ítélet 23–31. pontja; és a C-253/03. sz., CLT-UFA SA ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., I-1831. o.) 14–17. pontja.

(23) A C-221/89. sz., Factortame Ltd. és társai ügyben hozott ítélet (EBHT 1991., I-3905. o.) 22–23. pontja.

(24) Mint az a 2008. december 3-i 755/08/COL határozat esetében fennállt, ahol a program alapján valamely EGT-állam lobogójához kötöttség volt feltétel.

(25) Norvégiában nem kerül sor fiktív nyereség számítására. A hajóűrtartalom-adót közvetlenül az adókulcsok és a tényleges űrtartalom szorzataként számítják ki. Az Izland, Dánia, Litvánia és Olaszország esetében megadott adatok a fiktív nyereségnek felelnek meg, amelyre ezt követően a rendes belföldi társasági adót alkalmazzák. Ezért annak ellenére, hogy a norvégiai és az izlandi kulcsok nagyon hasonlónak tűnhetnek, a hajótulajdonos által ténylegesen fizetett adó mértékét illetően nagy különbségekhez vezetnek. Így például egy hajótulajdonos 30 000 NT űrtartalom után Norvégiában körülbelül 46 EUR, Izlandon körülbelül 7 EUR összegű hajóűrtartalom-adót fizetne ().

(26) Lásd még a Hatóság határozatát a norvég hajóűrtartalom-adórendszerről, 2008. december 3-i 755/08/COL határozat.

(27) A feltüntetett kulcsok a határozat elfogadásának napján érvényes értékek, az aktuális átváltási árfolyamokat tükrözik. A Hatóság véleménye szerint azonban az izlandi adóalap mértéke már a pénzügyi válság izlandi koronára gyakorolt hatása előtt sem volt összhangban a többi EGT-államban alkalmazandó kulcsokkal, lásd a 721/07/COL határozatot.

(28) Lásd a Belgiumban bevezetni tervezett, a tengeri szállítást elősegítő adóügyi intézkedéssorozatról szóló, 2004. június 30-i 2005/417/EK bizottsági határozatot (HL L 150., 2005.6.10., 1. o.). A belga hatóságok azt tervezték, hogy alacsonyabb adótételeket fognak kínálni a lobogót cserélő nagyobb hajóknak. Ebben az ügyben a 40 000 tonna fölötti űrtartalomra vonatkozó csökkentett adótételről volt szó, amely akkor volt alkalmazható, ha az érintett hajó új volt, vagy a belga rendszerbe való belépését megelőző öt évben harmadik ország lobogója alatt volt lajstromozva. A Bizottság ezzel az eltérő adóalappal kapcsolatban aggályosnak találta, hogy egy ilyen alacsony adóalap a verseny torzulásához vezethet, ha a nem belga hajótulajdonosokat arra ösztönzi, hogy hajóikat valamely közösségi hajólajstromból a belga lajstromba írassák át.

(29) Lásd a 2008. december 3-i 755/08/COL határozatot a hajózásra vonatkozó norvég speciális adórendszer módosításainak bejelentéséről.

(30) N 93/2006. sz. határozat – Lengyelország.