MELLÉKLET

AZ ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖK KEZELÉSE AZ EGT-BANKSZEKTORBAN (1)

1. Bevezetés

2. Eszközátvétel mint a pénzügyi stabilitás megőrzésének és a hitelezés élénkítésének eszköze

A hitelek elégtelen áramlásának egyik fő oka az értékvesztett eszközök felderítésével és értékelésével kapcsolatos bizonytalanság, amely a válság kezdete óta a problémák egyik forrása a bankszektorban. Az eszközértékeléssel kapcsolatos bizonytalanság nem csupán a bankszektorba vetett bizalmat gyengítette tovább, hanem mérsékelte az eddig meghozott kormányzati támogató intézkedések hatását is. A bankok feltőkésítése például puffert teremtett ugyan az eszközök értékvesztése ellen, de a nyújtott tőkepuffer jelentős részét elnyelték a bankok által az eszközök jövőbeli értékvesztésére képzett céltartalékok. A bankok már tettek lépéseket az értékvesztett eszközök problémájának kezelésére. Így például jelentős összegű értékvesztést írtak le az eszközoldalon (3) , lépéseket tettek a fennmaradó veszteségek korlátozására az eszközök mérlegen belüli átcsoportosítása révén, és fizetőképességi pozíciójuk javítása érdekében fokozatosan pótlólagos tőkét tettek félre. Mindazonáltal a problémát nem sikerült megfelelő mértékben orvosolni, és a gazdaság lelassulásának nem várt mértéke most azt vetíti előre, hogy a banki eszközök hitelminőségének romlása tovább fokozódik és nagyobb kiterjedésű lesz.

3. Hosszabb távú megfontolások: a bankszektor életképességének helyreállítása és az államháztartás fenntarthatósága

4. Az EGT-n belüli közös és koordinált megközelítés szükségessége

5. Iránymutatás az állami támogatási szabályok eszközátvételi intézkedésekre történő alkalmazásáról

5.1. A probléma megfelelő meghatározása és megoldási lehetőségek: teljes körű előzetes átláthatóság, az értékvesztések közzététele és a támogatásra jogosult bankok előzetes értékelése

Valamely bank támogatás iránti kérelmét a bank tevékenységeinek és mérlegének teljes körű felülvizsgálata követi, amelynek célja a bank tőkemegfelelésének és jövőbeli életképességre vonatkozó kilátásainak értékelése (életképesség-elemzés). Ez a felülvizsgálat az eszközátvételi program tárgyát képező értékvesztett eszközök ellenőrzésével párhuzamosan történik, de – tekintettel kiterjedésére – befejezhető a bank eszközátvételi programba történő belépését követően is. Az életképesség-elemzés eredményeit be kell jelenteni a Hatóságnak, és figyelembe kell venni a szükséges nyomon követő intézkedések értékelése során (lásd a 6. szakaszt).

5.2. Az értékvesztett eszközökhöz kapcsolódó költségek megosztása az állam, a részvényesek és a hitelezők között

Általános alapelvként, az értékvesztett eszközökhöz kapcsolódó veszteségeket a lehető legnagyobb mértékben a bankoknak maguknak kell viselniük. Ez először is teljes körű előzetes átláthatóságot és közzétételt tesz szükségessé, ezt követi az eszközök kormányzati beavatkozás előtti korrekt értékelése, valamint az állam megfelelő ellentételezése az eszközátvételi intézkedésért, bármely formában is valósuljon meg ez utóbbi, a konkrét választott modelltől függetlenül biztosítva ezzel a részvényesek azonos mértékű felelősségvállalását és teherviselését. Ezen elemek kombinációja lehetővé teszi, hogy – figyelembe véve a segítségnyújtás különböző típusainak egyedi jellegzetességeit – az állami támogatás valamennyi formája esetében biztosított legyen a teherviselés átfogó koherenciája (12) .

5.3. A bankok eszközátvételi intézkedésben való részvétele ösztönzőinek összehangolása a közérdekű célkitűzésekkel

5.4. Támogatható eszközök

Emellett tovább fokozható a rugalmasság annak lehetővé tétele révén, hogy – tekintettel az EFTA-államok és a bankok körülményeinek különböző voltára – egy adott bank eszközátvételi mechanizmusban részt vevő eszközeinek maximum 10–20 %-áig a fent meghatározott támogathatósági körön kívül eső értékvesztett eszközöket is bevonják az átvételi intézkedésbe, anélkül, hogy ehhez különleges indoklásra lenne szükség. Mindazonáltal nem vonhatók be az eszközátvételi intézkedésbe azok az eszközök, amelyek jelenleg nem minősülnek értékvesztettnek. Az eszközátvételi intézkedés nem nyújthat nyílt végű biztosítást a recesszió jövőbeli következményeivel szemben.

5.5. Az átvételi intézkedés körébe bevonható eszközök értékelése és az árazás

5.6. Az eszközátvételi intézkedések tárgyát képező eszközök kezelése

5.7. Eljárási vonatkozású megjegyzések

6. Nyomonkövetési intézkedések – szerkezetátalakítás és az életképesség helyreállítása

7. Záró rendelkezés

(1) Ez a fejezet megfelel az Európai Bizottság Értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről című közleményének.

(2) Bár az euroövezetre vonatkozó adatok szerint a vállalkozásoknak nyújtott hitelek helytállnak, a háttérben gyengülő tendencia mutatkozik, és a hitelezés növekedése 2008 végéig hónapról hónapra egyértelműen lassult. 2008 decemberében 0,4 %-kal kevesebb hitelt nyújtottak a magángazdaságnak (nem monetáris pénzügyi intézményeknek nyújtott hitelek, kormányzat nélkül) mint novemberben.

(3) 2007 közepétől 2009 első negyedévéig összesen 1 063 milliárd USD értékben számoltak el eszközök után értékvesztést, ebből 737,6 milliárd USD-t egyesült államokbeli székhelyű, 293,7 milliárd USD-t pedig európai székhelyű bankok jelentettek be. Ez utóbbin belül 68 milliárd USD-t Svájcból jelentettek. A már bejelentett eszközleírás tetemes volta ellenére az IMF jelenlegi becslése szerint a bankok eszközértékvesztéshez kapcsolódó teljes vesztesége valószínűleg eléri majd a 2 200 milliárd USD-t. Ez a becslés a világszinten birtokolt egyesült államokbeli eredetű és értékpapírosított jelzáloghiteleken, fogyasztási és vállalati hiteleken alapul, és a válság kezdete óta folyamatosan nőtt. Néhány piaci elemző véleménye szerint a veszteségek teljes összege lényegesen nagyobb lehet ennél. Nouriel Roubini például, aki következetesen a hivatalos becslések túl alacsony voltát hangoztatta, most úgy véli, hogy csak az Egyesült Államokban 3 600 milliárd USD lehet a teljes veszteség.

(4) E megoldásokat a 2. melléklet tárgyalja részletesebben.

(5) A kormányzat általi eszközvásárlás hosszabb távon nem feltétlenül jár súlyos költségvetési terhekkel, ha a megszerzett eszközök jelentős része később nyereséggel adható el (lásd az amerikai és svéd példát a 2. mellékletben). Mindazonáltal első körben költségvetési kiadásokat okoz, ami növeli a bruttó államadósságot és az államháztartás bruttó finanszírozási szükségletét. Az államadósság értékvesztett eszközökre történő átváltásán alapuló megközelítés használható a kötvénykibocsátáshoz kapcsolódó operatív problémák könnyítésére, de ezzel nem kerülhető el a költségvetési rátákra gyakorolt hatás, sem pedig az államadósság piaci kínálatának növekedése.

(6) A bankok tipikusan számos különböző eszközt birtokolnak, beleértve a következőket: készpénz, pénzügyi eszközök (kincstárjegyek, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok, értékesíthető hitelek és áruk), derivatívák (swapok, opciók), hitelek, pénzügyi befektetések, immateriális javak, telkek, ingatlanok és felszerelések. Veszteség keletkezhet, ha az eszközöket könyv szerinti értékük alatt értékesítik, ha értékük csökkent és a lehetséges jövőbeli veszteségre tartalékot képeznek, vagy utólag, ha a lejáratkori hozam alacsonyabb, mint a könyv szerinti érték.

(7) A garancia állami támogatásnak minősül, ha a kedvezményezett bank nem talál a piacon olyan független magángazdasági szereplőt, amely hajlandó lenne hasonló garanciát nyújtani. Az állami támogatás összege az állam maximális nettó kötelezettségének összege.

(8) A Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásának VIII. része: Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása (a HL L 17., 2011.1.20., 1. o. és 3. EGT-kiegészítésében [2011.1.20., 1. o.] tették közzé). A Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásának frissített változatát közzétették a Hatóság honlapján:

http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(9) A Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásának VIII. része: A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok (a HL L 17., 2011.1.20., 1. o. és 3. EGT-kiegészítésében [2011.1.20., 1. o.] tették közzé). A Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásának frissített változatát közzétették a Hatóság honlapján:

http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(10) A terhek megfelelő megosztásával járó eszközátvételi intézkedés mérlegre gyakorolt hatására vonatkozó közzétételi követelmény sérelme nélkül az „átláthatóság” és „teljes körű közzététel” kifejezések a nemzeti hatóságok, az érintett független szakemberek és a Hatóság felé biztosított átláthatóságot jelentik.

(11) A támogatás összege az eszközök (rendszerint tényleges gazdasági értékükön alapuló) átvételi értéke és a piaci ár közötti különbségnek felel meg. E fejezetben a felmerült veszteség összege az eszköz átvételi értéke és könyv szerinti értéke közötti különbség. A tényleges veszteség rendszerint csak utólag válik ismertté.

(12) Az eszközátvételi intézkedések bizonyos mértékig összehasonlíthatók a tőkeinjekcióval, mivel veszteségátvállalási mechanizmust biztosítanak, és hatással vannak a szavatolótőkére. Az előbbi esetében azonban az állam általában nagyobb kockázatot vállal, amely az értékvesztett eszközök egy speciális portfóliójához kapcsolódik, és nincs közvetlen hozzájárulás a bank egyéb jövedelemteremtő tevékenységeiből és forrásaiból – így az állam kockázata nagyobb lehet a bankban meglévő részesedésénél. Tekintettel arra, hogy az eszközátvételi intézkedés hátrányai meghaladják előnyeit, ellentételezésének rendes esetben nagyobbnak kell lennie, mint a tőkeinjekcióé.

(13) Az eszközök könyv szerinti értékének összehasonlítása átvételi értékükkel (azaz tényleges gazdasági értékükkel).

(14) A részvényesek védelme azonban rendes esetben kizárt. Lásd az NN 39/08 (Dánia, a Roskilde Bank likvidálásához nyújtott támogatás) és NN 41/08 (Egyesült Királyság, a Bradford & Bingleynek nyújtott megmentési támogatás) bizottsági határozatot.

(15) Ez előfordulhat abban az esetben, ha a bank mérete vagy tevékenységének típusa miatt a csődgondnoki vagy bírósági eljárást, illetve a rendes felszámolást nem lehetne a más pénzügyi intézményekre vagy a reálgazdaságnak történő hitelezésre gyakorolt veszélyes szisztematikus hatás nélkül végrehajtani. E tekintetben szükség van a monetáris és/vagy felügyeleti hatóság indokolására.

(16) A megfelelő szintet más tényezők, például a magasabb ellentételezés is befolyásolhatja. Ezenfelül meg kell jegyezni, hogy az utólagos kompenzáció esetében előfordulhat, hogy csak több évvel az intézkedés bevezetése után kerül rá sor, ami így nemkívánatos módon meghosszabbíthatja az értékvesztett eszközök értékelésével kapcsolatos bizonytalanságot. Az előzetes értékelésen alapuló visszakövetelési rendelkezés esetében ez a probléma nem áll fenn.

(17) Azon programba bevont eszközök esetében, amelyek a program végét követően járnak le.

(18) Az előre nem látható körülmény olyan körülmény, amelyet a vállalat vezetése semmiképpen sem láthatott előre, amikor úgy döntött, a jelentkezési időszakban nem csatlakozik az eszközátvételi programhoz, és ez nem a vállalatvezetés hanyagságának vagy hibájának vagy azon csoport döntésének eredménye, amelyhez a vállalat tartozik. Kivételes körülménynek a még a jelenlegi válságban is kivételesnek tekintett körülmények számítanak. Amennyiben valamely EFTA-állam ilyen körülményeket kíván érvényesíteni, minden szükséges információt be kell jelentenie a Hatóságnak.

(19) A jelek szerint ezt a megközelítést választották az USA-ban a Citigroup és a Bank of America esetében.

(20) Általánosságban véve a Hatóság úgy véli, hogy egy egységes és objektív határnap, mint például 2008 vége, azonos feltételeket biztosít a bankoknak és az EGT-államoknak.

(21) Szükség esetén a jövőbeli eszközök kockázatához kapcsolódó állami támogatás a Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatása, különösen annak a kezességvállalásról szóló fejezete, valamint a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keretszabály alapján kezelhető.

(22) Ez lenne a helyzet például abban az esetben, ha az állam az eszközöket azok névértékén váltja át államkötvényekre, és ezzel egyidejűleg a banktőkére vonatkozó opciós utalványokat kap, amelyek értéke az értékvesztett eszközök tényleges eladási árától függ.

(23) Az eszközbiztosítási intézkedések esetében az átvételi érték alatt a biztosított összeg értendő.

(24) A Hatóság ezen értékelési szakemberek véleményét ahhoz hasonlóan fogja felhasználni, ahogyan más állami támogatási eljárások esetében jár el, amikor külső szaktudást vehet igénybe.

(25) Emellett – amennyiben alkalmazandó – biztosítani kell a Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatása A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban című részének (40) bekezdésében rögzített kritériumoknak való megfelelést is.

(26) Azon bankok esetében, amelyekkel szemben korábban nyújtott állami támogatás következtében fennáll a szerkezetátalakítási terv összeállítására vonatkozó követelmény, a tervnek kellőképpen figyelembe kell vennie az új támogatást, és a szerkezetátalakítástól a rendes felszámolásig minden lehetőséget elemeznie kell.

(27) E bekezdés alkalmazásában nem kell figyelembe venni a jóváhagyott hitelgarancia-programban való részvételt, amennyiben veszteség fedezése céljából nem került sor garancia lehívására.

Az Egyesült Államokban 1989-ben hozták létre a Resolution Trust Corporationt (RTC) állami tulajdonú eszközkezelő vállalkozásként. Az RTC feladata volt, hogy az 1989–1992 közötti takarék- és hitelszövetkezeti válság (savings and loan válság) következményeképpen az Office of Thrift Supervision által fizetésképtelenné nyilvánított takarék- és hitelszövetkezetek eszközeit felszámolja (elsősorban az ingatlanbefektetésekkel kapcsolatos eszközöket, ideértve a jelzáloghiteleket is). Az RTC átvette a korábbi Federal Home Loan Bank Board biztosítási feladatait is. 1989-től 1995 közepéig a Resolution Trust Corporation 747 esetben összesen 394 milliárd USD értékű eszközzel rendelkező takarék- és hitelszövetkezetet zárt be vagy talált más megoldást. 1995-ben feladatait a Federal Deposit Insurance Corporation (Szövetségi Betétbiztosító) részét képező Savings Association Insurance Fund vette át. Az adófizetők költségeit 1995-ös dollárárfolyamon összesen 124 milliárd USD-re becsülték.

Az értékvesztett és a jó eszközök szétválasztása egy bankon vagy a bankszektor egészén belül. E megközelítés többféle változata is lehetséges. Minden egyes bank számára létre lehetne hozni eszközkezelő vállalkozást (rossz bank vagy kockázatlefedésre létrehozott intézmény), így az értékvesztett eszközöket átvenné egy külön jogi személy, a kezelést továbbra is a támogatásra szoruló bank vagy egy külön jogi személy végzi, a lehetséges veszteség pedig megoszlik a jó bank és az állam között. Az állam ennek alternatívájaként önálló intézményt (amelyet gyakran aggregátor banknak neveznek) is létrehozhat, amely felvásárolná az egyes bankoktól vagy a bankszektor egészétől az értékvesztett eszközöket, ezáltal pedig lehetővé tenné a bankoknak, hogy az eszközleírás kockázatának terhe nélkül visszatérhessenek a normál hitelezési magatartásukhoz. E megközelítés esetében sor kerülhetne előzetes államosításra is, azaz az állam a jó és a rossz eszközök szétválasztása előtt átvenné az irányítást a szektor néhány vagy összes bankja felett.

3. MELLÉKLET

A támogatható eszközök kategóriáinak (kosarainak) meghatározása, valamint az értékvesztett eszközök és a bank teljes üzleti tevékenységének teljes körű közzététele

I. A TÁMOGATHATÓ ESZKÖZÖK KATEGÓRIÁINAK (KOSARAINAK) MEGHATÁROZÁSA

A bankok értékvesztett pénzügyi eszközeinek kategóriáihoz rendelt meghatározásoknak az alábbi területeken már használatos kategóriákra épülő közös nevezőként kell szolgálniuk:

1. megfontolt jelentéstétel és értékelés (Basel 3-as pillér = a tőkekövetelményekről szóló irányelv XII. melléklete; FINREP és COREP);

2. pénzügyi jelentéstétel és értékelés (az IAS 39 és különösen az IFRS 7);

3. szakosodott ad hoc jelentéstétel a hitelválsággal kapcsolatban: IMF-, FSF-, Roubini- és CEBS-jelentések az átláthatóságról.

Az eszközkosarak meghatározásakor a jelenlegi jelentéstételi és értékelési kategóriák közös nevezőjének használata az alábbiakat eredményezi:

— elkerülhető, hogy a bankokat újabb jelentéstétel terhelje,

— lehetővé teszi az egyes bankok értékvesztetteszköz-kosarának az EGT általi és globális becsléseken alapuló értékelését (ami fontos lehet a gazdasági érték egy bizonyos időpontban történő meghatározásához), valamint

— objektív (ellenőrzött) kiindulási pontot szolgáltat az értékvesztett eszközök értékeléséhez.

A fentiek figyelembevételével a Hatóság javasolja, hogy a gazdasági érték és az értékvesztett eszközök átvételének meghatározásánál az alábbi pénzügyieszköz-kosarak szolgáljanak kiindulópontul:

1. táblázat

I. Strukturált finanszírozás/értékpapírosított termékek A termék típusa Számviteli kategória A program értékelési alapja Megjegyzések Piaci érték Gazdasági érték Átvételi érték 1 RMBS FVPL/AFS (1) További szétválasztás az alábbiak szerint: földrajzi terület, részletek kora, minősítés, másodlagos (subprime) vagy Alt-A vonatkozás, egyéb fedezet, érettség/évjárat, értékcsökkenés és -leírás 2 CMBS FVPL/AFS 3 CDO FVPL/AFS 4 ABS FVPL/AFS 5 Vállalati hitel FVPL/AFS 6 Egyéb hitelek FVPL/AFS Összesen II. Nem értékpapírosított hitelek A termék típusa Számviteli kategória A program értékelési alapja Megjegyzések Költség (2) Gazdasági érték Átvételi érték 7 Vállalati HTM/L&R (1) Költség (2) További szétválasztás az alábbiak szerint: földrajzi terület, partnerkockázat, hitelkockázat-mérséklés (fedezetek) és lejárati struktúrák; értékcsökkenés és -leírás 8 Lakáscélú HTM/L&R Költség 9 Egyéb személyi HTM/L&R Cost Összesen

II. AZ ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖK ÉS A KAPCSOLÓDÓ ÜZLETI TEVÉKENYSÉGEK TELJES KÖRŰ KÖZZÉTÉTELE

A fenti eszközkosarak alapján egy banknak az eszközátvételi intézkedéssel érintett értékvesztett eszközeivel kapcsolatos információt részletesebben, az 1. táblázat „Megjegyzés” rovatában javasoltak szerint kell megjeleníteni.

Az európai bankfelügyelők bizottsága (CEBS) által megfigyelt (3), a piaci zavarok sújtotta tevékenységek közzétételének bevált gyakorlatai alapján az értékvesztett eszközökhöz kapcsolódó banki tevékenységekre vonatkozó, az 5.1. szakaszban említett életképesség-elemzés részét képező tájékoztatást az alábbiak alapján lehetne rendszerezni:

2. táblázat

A CEBS által megfigyelt bevált gyakorlatok Senior Supervisors Group (SSG): A bevált gyakorlatok közzététele Üzleti modell Az üzleti modell (azaz a tevékenység megkezdésének indokai és az értékteremtési folyamathoz való hozzájárulás), valamint az adott esetben (pl. a válság eredményeként) végrehajtott módosítások ismertetése. Stratégiák, célkitűzések ismertetése. A tevékenységek fontosságának és az üzletre kifejtett hatásuknak az ismertetése (beleértve a mennyiségi kifejtést). A tevékenységek ismertetése, ennek részeként az eszközök, működésük, valamint a termékek/beruházások által teljesítendő kritériumok leírása. Az intézmény szerepének és érintettségének, azaz a kötelezettségvállalásoknak és a kötelezettségeknek az ismertetése. Tevékenységek (SPE) (4). A kockázat természete (szponzor, likviditást, illetve hitelminőség-javítást biztosító) (SPE). A finanszírozásáttételi politika minőségi ismertetése. Kockázatok és kockázatkezelés A tevékenységekkel és eszközökkel összefüggő kockázatok jellegének és mértékének ismertetése. A tevékenységek szempontjából releváns kockázatkezelési gyakorlatok ismertetése, valamint az ezek kezelésére hozott korrektív intézkedésekben megállapított hiányosságok leírása. A mostani válság kapcsán különleges figyelmet kell fordítani a likviditási kockázatokra. A válság hatása az eredményekre Az eredmények minőségi és mennyiségi ismertetése, különös tekintettel – adott esetben – az eredményt befolyásoló veszteségekre és leírásokra. A leírások/veszteségek részletes ismertetése a válság által érintett termékek és eszközök típusai szerint (CMBS, RMBS, CDO, ABS és LBO, különböző kritériumok alapján tovább bontva). Az okok és a mutatkozó hatásért felelős tényezők ismertetése. A i. (releváns) időszakok közötti hatások, valamint ii. a válság előtti és utáni eredménykimutatások összehasonlítása. A realizált és nem realizált összegekkel való csökkentés közötti különbségtétel. A válság által a cég részvényeinek árára gyakorolt hatás ismertetése. A maximális veszteségi kockázat ismertetése és annak leírása, hogy a piaci zavar további súlyosbodása, illetve a piaci fellendülés milyen hatással lenne az intézmények helyzetére. A saját kötelezettségek hozamkülönbség-mozgásai által az eredményekre gyakorolt hatás ismertetése, valamint az e hatás meghatározására alkalmazott módszerek leírása. A kockázat változása a kezdeti időszaktól, ideértve az értékesítést és a leírásokat (CMB/LF). Kockázati szintek és típusok A fennálló kockázatok névértéke (vagy amortizált bekerülési értéke) és valós értéke. Tájékoztatás a hitelkockázati fedezetekről (pl. hitel-nemteljesítési csereügyletek révén) és a kockázatokra gyakorolt hatásukról. Tájékoztatás a termékek számáról. A kockázat részletes ismertetése az alábbiak szerinti bontásban: — a részletek kora szerinti szintezés, — a hitelminőség szintjei (pl. minősítés, beruházási fokozat, évjáratok), — földrajzi származás, — hogy a kockázatokat kibocsátották, konzerválták, raktározták vagy megvásárolták-e, — termékjellemzők: pl. minősítés, a másodlagos jelzálogkölcsönök aránya, leszámítolási kamatláb, kapcsolódási pontok, szpred, finanszírozás, — a fedezet jellemzői: pl. évjárat, hitelfedezeti ráták, zálogjog-információ, a fedezet súlyozott átlagos élettartama, az előlegfizetés gyorsaságára vonatkozó feltevések, várt hitelveszteség. A kockázatok mozgása a vonatkozó jelentéstételi időszakok között és ennek okai (értékesítés, rendelkezésre állás, vásárlás stb.). A nem konszolidált (vagy a válság folyamán felismert) kockázatok ismertetése és okaik. A szakosodott biztosítók kockázata és a biztosított eszközök minősége: — a biztosított kockázatok és a megvásárolt hitelkockázati fedezetek névértéke (vagy amortizált bekerülési értéke), — a fennálló kockázatok és a kapcsolódó hitelkockázati fedezet valós értéke, — a leírások és veszteségek összege, realizált és nem realizált összegekre bontva, — a kockázatok minősítés vagy partner szerinti bontása. A cég mérete kontra a teljes kockázat (SPE/CDO). Biztosíték: típus, részletek, hitelminősítés, iparág, földrajzi elhelyezkedés, átlagos lejárat, évjárat (SPE/CDO/CMB/LF). Fedezetek, beleértve a szakosodott biztosítók és egyéb partnerek kockázatát (CDO). A fedezeti partnerek hitelképessége (CDO). Továbbértékesített jelzáloghitelek, RMBS, derivatívák, egyéb (O). A hitelminőség részletei (például hitelminősítés, hitelfedezeti ráták, teljesítménymérők) (O). A kockázat változása a kezdeti időszaktól, ideértve az értékesítést és a leírásokat (CMB/LF). A konszolidált és nem konszolidált cégek közötti különbségtétel. A konszolidálás oka (adott esetben) (SPE). Finanszírozott kockázat és finanszírozatlan kötelezettségvállalások (LF). Számviteli politikák és értékelési kérdések Az ügyletek és a strukturált termékek számviteli célok szerinti osztályozása, valamint a megfelelő számviteli kezelés. Az SPE-k és egyéb cégek (pl. VIE-k) konszolidációja, valamint ezek hozzárendelése a másodlagos jelzálogválság által érintett strukturált termékekhez. A pénzügyi eszközök valós értékeinek részletes közzététele: — valós értékkel rendelkező pénzügyi eszközök, — valósérték-hierarchia (minden, a valósérték-hierarchia különböző szintjein valós értéken mért kockázat ismertetése, valamint a pénz-és származékos pénzügyi eszközök közötti bontás, és a különböző szintek közötti mozgások közzététele), — az első nap nyereségének kezelése (beleértve a mennyiségi információkat), — a valósérték-opció alkalmazása (az alkalmazási feltételeket is beleértve), valamint a vonatkozó összegek (megfelelően részletezve). A pénzügyi eszközök értékeléséhez alkalmazott modellező technikák leírása, valamint a következők ismertetése: — a modellező technikák és a hozzájuk tartozó eszközök leírása, — az értékelési folyamatok leírása (beleértve a modellek alapját képező feltételezések és az inputtényezők részletes ismertetését), — a modellkockázat illusztrálására alkalmazott módosítások típusai, valamint egyéb értékelési bizonytalanságok, — a valós értékek érzékenysége, valamint — stresszhelyzetek. Értékelési metodológiák és elsődleges mozgatók (CDO). Hitelértékelési módosítások konkrét partnerek esetében (CDO). Az értékelés érzékenysége a fő feltevések és adatok változására (CDO). Egyéb közzétételi kérdések A közzétételi politikák ismertetése, valamint a közzététel és a pénzügyi jelentéstétel alapelveinek leírása. A bemutatás kérdései Az intézmény egy bizonyos tevékenységben való részvételének megértéséhez szükséges információkat lehetőség szerint egy helyen kell közzétenni. Amennyiben az információkat különböző helyeken vagy forrásokon helyezték el, egyértelmű hivatkozásokat kell megadni annak érdekében, hogy az érdeklődő olvasó megtalálja a különböző részeket. Az ismertető tájékoztatókat a lehető legnagyobb mértékben ki kell egészíteni bemutató táblázatokkal és az érthetőséget segítő áttekintésekkel. Az intézményeknek biztosítaniuk kell, hogy a bonyolult pénzügyi eszközök és ügyletek leírásánál alkalmazott terminológiát érthető és megfelelő magyarázat egészítse ki.

(1) FVPL = a nyereséggel vagy veszteséggel szembeni valós érték = kereskedési portfólió + valós érték opció; AFS = értékesíthető (available for sale), HTM = lejáratig tartott (held to maturity), L&R = hitelek és követelések (loans and receivables).

(2) A költség a hitelek értékvesztéssel csökkentett könyv szerinti értékét jelenti.

(3) Forrás: CEBS report on banks’ transparency on activities and products affected by the recent market turmoil (A CEBS jelentése a banki tevékenységek átláthatóságáról és a jelenlegi piaci zavarok sújtotta termékekről), 2008. június 18.

(4) Az SSG-jelentésben mindegyik elem egy konkrét SPE-re vagy azok egészére utal, ezek a következők: SPE (különleges célú gazdálkodó szervezet), LF (finanszírozásáttétel), CMB (kereskedelmi jelzálog-fedezetű értékpapírok), O (egyéb subprime és Alt-A kockázatok), CDO (biztosítékalapú hitelkötelezettségek).