HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 105/32

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 788/08/COL HATÁROZATA

(2008. december 17.)

az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a referencia-kamatlábakról és leszámítolási kamatlábakról, valamint a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló meglévő fejezetek módosítása, továbbá a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatások visszafizettetéséről, a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról és a vasúti vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásról szóló új fejezetek beiktatása révén hatvanhetedik alkalommal történő módosításáról

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

MIVEL a felügyeletről és bíróságról szóló megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek,

MIVEL a felügyeletről és bíróságról szóló megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság köteles közleményeket vagy iránymutatásokat kiadni az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben az EGT-megállapodás vagy a felügyeletről és bíróságról szóló megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli,

MIVEL a felügyeletről és bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve (4) I. részének 1. cikke értelmében a Hatóság folyamatosan vizsgálja az EFTA-államokban meglévő valamennyi támogatási rendszert, valamint javaslatot tesz bármely szükséges intézkedésre, amelyet az egyre fokozódó fejlődés, illetve az EGT-megállapodás működése megkövetel,

EMLÉKEZTETVE az állami támogatás terén a Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott eljárásjogi és anyagi jogi szabályokra (5),

MIVEL 2007. november 15-én az Európai Bizottság közleményt fogadott el a tagállamokat a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetésére felszólító bizottsági határozatok hatékony végrehajtásáról (6),

MIVEL 2008. január 19-én az Európai Bizottság közleményt bocsátott ki a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról (7),

MIVEL 2008. június 16-án az Európai Bizottság közleményt bocsátott ki a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokkal kapcsolatos bizonyos jogi szempontokról szóló, 2001. szeptember 26-i bizottsági közlemény nyomon követéséről szóló közlemény alkalmazásának meghosszabbításáról (8),

MIVEL 2008. június 20-án az Európai Bizottság elfogadta az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló közleményt (9),

MIVEL 2008. július 22-én az Európai Bizottság közlemény formájában közösségi iránymutatást bocsátott ki a vasúti vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról (10),

MIVEL e közlemények és értesítések az Európai Gazdasági Térséget is érintik,

MIVEL az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell,

MIVEL az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet végén szereplő „ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat,

AZ Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

EMLÉKEZTETVE ARRA, hogy a Hatóság Izlanddal, Liechtensteinnel és Norvégiával folytatott levélváltás formájában konzultációt folytatott az EFTA-államokkal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatásokról szóló iránymutatás referencia-kamatlábakról és leszámítolási kamatlábakról szóló fejezetét módosítani kell. Az új fejezet e határozat I. mellékletében található.

2. cikk

Az állami támogatásokról szóló iránymutatás kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásról szóló fejezetét módosítani kell. Az új fejezet e határozat II. mellékletében található.

3. cikk

Az állami támogatásokról szóló iránymutatást a vasúti vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásról szóló új fejezet beiktatásával módosítani kell. Az új fejezet e határozat III. mellékletében található.

4. cikk

Az állami támogatásokról szóló iránymutatást a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatások visszafizettetéséről szóló új fejezet beiktatásával módosítani kell. Az új fejezet e határozat IV. mellékletében található.

5. cikk

Az állami támogatásokról szóló iránymutatást a filmművészeti és más audiovizuális alkotásokhoz nyújtott állami támogatásról szóló új fejezet beiktatásával módosítani kell. Az új fejezet e határozat V. mellékletében található.

6. cikk

Az állami támogatásokról szóló iránymutatás Panaszok – a feltételezett jogellenes állami támogatásokra vonatkozó panaszok benyújtásához kitöltendő formanyomtatvány című fejezetét el kell hagyni.

7. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 17-én. az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről Per SANDERUD elnök Kristján A. STEFÁNSSON testületi tag

(1) A továbbiakban: a Hatóság.

(2) A továbbiakban: az EGT-megállapodás.

(3) A továbbiakban: a felügyeletről és bíróságról szóló megállapodás.

(4) A továbbiakban: a 3. jegyzőkönyv.

(5) Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a felügyeletről és bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: HL) (L 231., 1994.9.3., 1. o.) és 32. EGT-kiegészítésében (1994.9.3., 1. o.) tettek közzé. Az iránymutatást (a továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás) legutóbb 2008. október 8-án módosították. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változata a Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

(6) HL C 272., 2007.11.15., 4. o.

(7) HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

(8) HL C 134., 2007.6.16., 5. o.

(9) HL C 155., 2008.6.20., 10. o.

(10) HL C 184., 2008.7.22., 13. o.

I. MELLEKLET REFERENCIA-KAMATLABAK ES A LESZAMITOLASI KAMATLABAK (1) Az állami támogatások ellenőrzésének keretében a Hatóság referencia-kamatlábakat és leszámítolási kamatlábakat alkalmaz. A referencia-kamatlábakat és leszámítolási kamatlábakat a piaci kamatlábak helyettesítésére használják a támogatás támogatástartalmának mérésénél, különösen a több részletben történő kifizetések esetén, valamint a kamattámogatási programokból származó támogatáselem kiszámításánál. Az említett kamatlábakat alkalmazzák a de minimis szabálynak, valamint a csoportmentességi rendeleteknek való megfelelés ellenőrzésére is. A Hatóság a referencia-kamatlábak megállapítására a következő módszert fogadja el: — A kiszámítás alapja: 1 éves IBOR-kamatlábak Az alapkamatláb az 1 éves pénzpiaci kamatlábon alapul, amellett, hogy a Hatóság fenntartja magának a jogot bizonyos esetekre vonatkozóan ennél hosszabb vagy rövidebb lejárati idő alkalmazására. Ahol az említett kamatlábak nem állnak rendelkezésre, ott a 3 hónapos pénzpiaci kamatláb kerül alkalmazásra. Megbízható vagy megfeleltethető adatok hiányában, valamint kivételes esetekben a Hatóság más számítási alapot is meghatározhat, az érintett EFTA-állammal vagy -államokkal szoros együttműködésben és rendszerint a megfelelő nemzeti központi banktól származó adatok alapján. — Kamatfelárak Általában a következő kamatfelárak alkalmazandók az érintett vállalkozás hitelminősítésétől és a kínált biztosítékoktól (2) függően. Bázispontban kifejezett kamatfelárak Hitelminősítési kategória Biztosítékokkal való fedezettség Magas Általános Alacsony Kiváló (AAA-A) 60 75 100 Jó (BBB) 75 100 220 Kielégítő (BB) 100 220 400 Gyenge (B) 220 400 650 Rossz/Pénzügyi nehézségek (CCC és ennél alacsonyabb) 400 650 1 000 (3) Az alapkamatlábhoz általában 100 bázispontot adnak. Ez a következő helyzetet tételezi fel: i. kielégítő hitelminősítéssel és magas szintű biztosítékkal rendelkező vállalkozásoknak adott kölcsönök, illetve ii. jó hitelminősítésű és általános mértékű biztosítékkal rendelkező vállalkozásoknak nyújtott kölcsönök. Olyan hitelfelvevők esetében, akik nem rendelkeznek hitelfelvevői múlttal vagy mérlegszemléletű megközelítésen alapuló hitelminősítéssel, mint például bizonyos meghatározott célra létrehozott vállalkozások vagy új vállalkozások, az alapkamatlábat (a rendelkezésre álló biztosítéktól függően) legalább 400 bázisponttal kell megemelni, és a kamatfelár nem lehet alacsonyabb, mint amit az anyacég esetében alkalmaznának. A minősítéseknek nem szükséges meghatározott hitelminősítő intézetektől származniuk – a nemzeti hitelminősítő rendszerek vagy a bankok által a nemteljesítési ráták jelzésére használt minősítő rendszerek alkalmazása ugyanúgy elfogadható (4). A fenti kamatfelárak a piaci helyzet figyelembevételével időről időre felülvizsgálhatók. — Aktualizálás A referencia-kamatlábat évente egy alkalommal aktualizálják. Az alapkamatlábat az előző év szeptemberében, októberében és novemberében feljegyzett 1 éves IBOR-kamatlábak alapján határozzák meg. Az így rögzített alapkamatláb január elsejével lép hatályba. Annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a nagymértékű és hirtelen változásokat, minden olyan alkalommal aktualizálást kell végrehajtani, amikor a megelőző három hónap alapján számított átlagos kamatláb több mint 15 %-kal eltér az érvényben lévő kamatlábtól. Az új kamatláb a számításnál figyelembe vett hónapok elteltét követő második hónap első napján lép hatályba. — Leszámítolási kamatláb: A nettó jelenérték kiszámítása A referencia-kamatláb alkalmazandó leszámítolási kamatlábként is, a nettó jelenértékek kiszámítása céljából. E célra általában a 100 bázispontos fix kamatfelárral megnövelt alapkamatláb használandó. — E módszer 2009. január 1-jétől érvényes. (1) E fejezet megfelel a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleménynek (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = OJ:C:2008:014:0006:0009:EN:PDF (2) Általános mértékű biztosíték alatt a pénzintézetek által a kölcsönök garanciájaként általában megkövetelt mértékű biztosíték értendő. A biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. E fejezet feltételezi, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak. A nemteljesítéskori veszteségrátáról további részletek találhatók a Bázel II: International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: A Revised Framework – Comprehensive Version című, a következő helyen található dokumentumban: http://www.bis.org/publ/bcbs128.pdf (3) A megmentési és szerkezetátalakítási támogatásokra vonatkozó különös rendelkezések alkalmazásának függvénye; e rendelkezéseket jelenleg a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (HL L 97., 2005.4.15., 41. o.) és különösen annak 24. pontjának a) alpontja rögzíti, amely szerint a kölcsön kamatlábának „legalábbis összehasonlíthatónak kell lennie a jól működő vállalkozásoknak nyújtott kölcsönöknél szokásos kamatlábbal és különösen a Hatóság által elfogadott referencia-kamatlábakkal”. Így a megmentési támogatással kapcsolatos esetekben a legalább száz bázisponttal megemelt 1 éves IBOR-kamatlábak alkalmazandók. (4) A leggyakrabban használt hitelminősítési rendszerek összehasonlítását lásd pl. a Nemzetközi Fizetések Bankja 207. számú munkadokumentumának 1. táblázatában: http://www.bis.org/publ/work207.pdf