ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
30.

A C formanyomtatvány elérhető a http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldcompetition/faq/ internetes címen és egyben jelen közlemény melléklete is. A panaszt nyomtatott formában három másolatban, valamint – amennyiben lehetséges – egy elektronikus másolatban is be kell nyújtani. A panaszosnak biztosítania kell továbbá a panasz nem bizalmas információkat tartalmazó változatát is (III. fejezet 5. cikkének (2) bekezdése). A panasz elektronikus benyújtása a EFTA Felügyeleti Hatósághoz az említett weboldalon keresztül lehetséges, a nyomtatott másolatok pedig a következő címre küldendők: EFTA Surveillance Authority (EFTA Felügyeleti Hatóság) Competition and State Aid Directorate (Versenypolitika és állami támogatások Főigazgatósága) Rue Belliard 35 B-1040 Brussels (Brüsszel)
Jogalap

:
(116)

A fenti alapelvek az alábbi hipotetikus példákkal illusztrálhatók, amelyeknek nem az a célja, hogy küszöbértékeket állapítsanak meg: A egy sörfőző vállalkozás, amely a vendéglátóhelyeken történő értékesítési piac 70 %-át kézben tartja. A a piaci részesedését az elmúlt öt évben 60 %-ról 70 %-ra növelte. A piacon négy másik vállalkozás versenyez, B, C, D és E, 10 %, 10 %, 5 % és 5 % piaci részesedéssel. A közelmúltban nem történt új piacralépés; az A által végrehajtott árváltoztatásokat a versenytársak rendszerint azonnal követték. A megállapodást köt a vendéglátóhelyek 20 %-ával, amelyek az értékesítési mennyiség 40 %-át képviselik, amelynek értelmében a szerződő felek 5 évig csak A-tól vásárolnak sört. A megállapodások növelik a versenytársak költségeit és csökkentik bevételeiket, mivel kizárják ezeket a legvonzóbb értékesítési helyekről. A az utóbbi években megerősödött piaci helyzetét tekintve az új piacralépés hiányában, valamint a versenytársak eleve gyenge helyzete miatt a piacon valószínűleg megszűnt a verseny az 53. cikk (3) bekezdésének értelmében. Az érintett piac együttesen több mint 70 %-át kézben tartó, A, B, C és D hajózási társaságok olyan megállapodást kötnek, amely szerint összehangolják menetrendjüket és díjszabásukat. A megállapodás végrehajtását követően az árak 30–100 %-kal emelkednek. Négy versenytársuk van, a legnagyobb az érintett piac 14 %-át tartja kézben. Az elmúlt években nem volt új belépés a piacra és a megállapodás felei nem vesztettek jelentősen piaci részesedésükből az áremelések után. A létező versenytársak nem bővítették piaci kapacitásaikat és nem jelentkezett új piacralépő vállalkozás. A felek piaci pozíciójának fényében és a közös magatartásukra adott piaci válasz hiányában ésszerűen megállapítható, hogy a megállapodás felei nincsenek kitéve versenykényszernek és s megállapodás révén lehetőségük van a verseny megszüntetésére az 53. cikk (3) bekezdésének értelmében. A elektromos berendezéseket gyárt szakmai felhasználók részére, piaci részesedése 65 % az érintett nemzeti piacon. B 5 %-os piaci részesedéssel rendelkező versenytárs, amely kifejlesztett egy új, kevesebb áramot fogyasztó, nagyobb teljesítményű motort. A és B megállapodást kötnek, amely szerint termelési közös vállalatot hoznak létre az új motor gyártására. B kizárólagos licenciát ad a közös vállalkozásnak. A közös vállalat B új technológiáját kombinálja A hatékony gyártási és minőségellenőrzési folyamatával. A másik fő versenytárs piaci részesedése 15 %. C, a versengő elektromos termékek egy nemzetközi gyártója nemrégiben felvásárolt egy 5 %-os piaci részesedésű másik versenytársat, amely szintén hatékony technológiákat birtokol. C eddig főként azért nem volt aktív a piacon, mivel a fogyasztók igénylik a helyi jelenlétet és kiszolgálást. A felvásárlás révén C hozzájut a piaci behatoláshoz szükséges szolgáltatási szervezethez. C piacralépése valószínűleg biztosítja, hogy a versenyt nem szüntetik meg.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 118/29

A norvég hatóságok bejelentése az űrcentrum támogatási programra vonatkozóan

Az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy határozott, hogy nem emel kifogást a bejelentett intézkedés ellen

(2008/C 118/11)

A határozat elfogadásának időpontja:

Ügyszám: 62231

EFTA-tagállam: Norvégia

Régió: —

Cím: Űrcentrum támogatási program

Jogalap: State Budget, Letter of Intent from the Ministry of Trade and Industry and guidelines of the scheme

Az intézkedés típusa: Támogatási program

Célkitűzés: Kutatás-fejlesztés

A támogatás formája: Támogatás

Költségvetés: 2007-re 37 millió NOK (megközelítőleg 4,6 millió EUR). Az éves költségvetés a parlamenti költségvetési eljárások függvénye

Támogatás intenzitása: Az iránymutatás szerint

Időtartam: 2008-2013

Gazdasági ágazatok: Űripar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

Norwegian Space Centre P.O. Box 113, Skøyen N-01212 Oslo

Egyéb információk: —

A határozat bizalmas adatokat már nem tartalmazó, hiteles nyelvi változata az alábbi internetcímen található meg:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/
A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve):

Tax refund scheme for seafarers aboard passenger vessels in the Norwegian Ordinary Shipping Register (NOR) (A Norvég Általános Hajózási Regiszter (NOR) szerint nyilvántartott személyszállító hajókon foglalkoztatott tengerészek adó-visszatérítési programja)
172.

A többletköltségek kiszámítása mellett, amelyet a 3. fejezet vázol fel, a Hatóság elemzésében figyelembe veszi az alábbi elemeket is. a) ellenkező (alternatív) eset: bizonyítékokat kell benyújtani azon konkrét intézkedés(ek)re vonatkozóan, amelyeket a vállalkozás a támogatás nélkül nem tett volna meg, például új beruházás, környezetbarátabb termelési folyamat és/vagy környezetbarátabb új termék: b) a viselkedésbeli változáshoz kapcsolódó várt környezeti hatás: az alábbi elemek közül legalább egynek jelen kell lennie i. a környezetvédelem szintének emelkedése: egy bizonyos típusú szennyezés csökkentése, amely a támogatás nélkül nem valósulna meg; ii. a jövőbeli szabványok végrehajtási sebességének növekedése: a támogatásnak köszönhetően a szennyezés csökkentésének korábbi időpontban történő elkezdése; c) termelési előnyök: ha – a megnövekedett kapacitás, a termelékenység, a költségcsökkentés vagy a minőség tekintetében – a beruházáshoz más előnyök is kapcsolódnak, az ösztönző hatás általában alacsonyabb. Ez különösen akkor áll fenn, ha a beruházás élettartama alatt az előnyök jelentősek, lehetőség szerint olyan mértékűek, hogy a környezetvédelmi többletköltségek akár a támogatás nélkül is megtérülnek; d) piaci viszonyok: bizonyos piacokon, különösen a termékek imázsa és a termelési módszerek címkén való megjelenítése miatt versenybeli nyomás állhat fenn a környezetvédelem magasabb szintjének fenntartására. Amennyiben bizonyítékok vannak arra nézve, hogy a támogatás eredményeként jelentkező környezetvédelmi szint túlmutat a piacon tapasztalható normál magatartásnál, akkor valószínűbb, hogy a támogatásnak ösztönző hatása van; e) lehetséges jövőbeni kötelező szabványok: ha közösségi szinten tárgyalások folynak új vagy szigorúbb kötelező szabványok bevezetéséről, amelyet a vonatkozó intézkedés meg kíván célozni, a támogatás ösztönző hatása általában alacsonyabb; f) a kockázat szintje: ha kifejezetten fennáll annak a veszélye, hogy a beruházás a vártnál kevésbé lesz eredményes, a támogatás ösztönző hatása általában magasabb; g) a nyereségesség szintje: ha a folytatott cselekvés nyereségességi szintje negatív arra az időszakra kivetítve, amely alatt a beruházás értékcsökkenését teljesen leírják vagy a működési támogatás a tervek szerint hatályban marad, figyelembe véve az ebben a pontban azonosított előnyöket és kockázatokat, a támogatás általában ösztönző hatással bír.
Ministry of Agriculture and Food (Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Minisztérium)

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)
(8)

A verseny szempontjából a keretirányelv értelmében a kialakulófélben lévő piacokat nem célszerű indokolatlan kötelezettségekkel terhelni, akkor sem, ha bizonyos szereplők lépéselőnyben vannak az adott piacon. Kialakulófélben lévő piacok alatt az olyan termékeket vagy szolgáltatásokat kínáló piacok értendők, amelyek esetében, újdonságukból eredően, nehéz megjósolni a keresletet, a piacra belépőket és a piaci kínálatot, következésképpen az említett három kritérium alkalmazása nehézségekbe ütközik. A kialakulófélben lévő piacokat azért nem ajánlott a verseny nevében szabályozási intézkedésekkel terhelni, hogy ez is segítse az innovációt, ahogyan azt a keretirányelv 8. cikke is előírja; ugyanakkor azt is meg kell akadályozni, hogy piacvezető vállalkozások ezeket a piacokat saját maguknak sajátítsák ki, ahogyan ez az elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlő szolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás értelmében elvégzendő piacelemzésről és a jelentős piaci erő megállapításáról szóló hatósági iránymutatásban (5) is szerepel. A meglévő hálózati infrastruktúra fokozatos korszerűsítésének eredményeképpen ritkán jön létre új vagy kialakulófélben lévő piac. Azt, hogy egy termék egyetlen létező piacnak sem része, csak annak megállapítása alapján lehet kijelenteni, hogy az adott termék sem keresleti, sem kínálati szempontból nem helyettesíthető másik termékkel. Az új kiskereskedelmi szolgáltatások megjelenése annyiban eredményezi új kapcsolódó nagykereskedelemi piac kialakulását, amennyiben az adott kiskereskedelmi szolgáltatások a meglévő nagykereskedelmi termékek felhasználásával már nem biztosíthatók.
(24)

A lakossági betétekre vonatkozó kezességvállalási programokon túli bármely egyéb kezességvállalási programot a minimálisan szükséges időtartamra kell korlátozni. A fenti általános elvekkel összhangban, valamint figyelembe véve, hogy egyelőre nem látható előre a pénzpiac alapvető működési zavarainak várható időtartama, a Hatóság véleménye szerint minden általános támogatási program összeegyeztethetőségének szükséges elemét képezi, hogy az adott EFTA-ország hat havonta elvégezze a program felülvizsgálatát, amely során áttekinti a program további alkalmazásának indokoltságát és a pénzpiacok helyzetének alakulására tekintettel elvégzendő esetleges kiigazításokat. E vizsgálat eredményeit be kell nyújtani a Hatóság számára. Amennyiben biztosítják a vizsgálat rendszeres időközönkénti elvégzését, a Hatóság a programot hat hónapnál hosszabb – elvileg két évig terjedő – időtartamra is jóváhagyhatja. Mindaddig, amíg a pénzpiaci válság megköveteli, a Hatóság jóváhagyásával lehetőség van a program további kiterjesztésére is. Ha a program lehetőséget biztosít arra, hogy a garanciák a program tervezett kibocsátási időtartamának lejártát követően egy adott határidőig továbbra is fedezetet nyújtsanak az érintett adósságra, a túlzott versenytorzulás elkerülése érdekében további védintézkedésekre lehet szükség. Ezen intézkedések magukban foglalhatják többek között e fejezet által elvileg engedélyezettnél rövidebb kibocsátási időtartamot, az elrettentő hatású árfeltételeket, valamint a fedezett adósság megfelelő mennyiségi korlátozását.
Támogatást nyújtó hatóság neve

:
(12)

A bejelentést megelőző szakasz lehetőséget nyújt arra, hogy az érintett EFTA-állammal megvitassák, hogy milyen információkat kell tartalmaznia a benyújtandó bejelentésnek ahhoz, hogy a bejelentés napján teljesnek tekinthessék, és útmutatást nyújtsanak számára ezzel kapcsolatban. Az eredményes bejelentést megelőző szakasz lehetővé teszi továbbá a tervezett intézkedéssel kapcsolatban felmerült lényegi kérdések nyílt és konstruktív környezetben történő megvitatását. Ez különösen fontos azon projektek esetében, amelyek úgy, ahogy vannak, nem lennének elfogadhatóak, így jelentősen módosítani kellene vagy vissza kellene vonni őket. E szakaszba tartozhat továbbá az egyéb jogalapok meglétének elemzése és a korábbi hasonló ügyek azonosítása is. Ezenfelül a bejelentést megelőző, eredményes szakasz lehetővé teszi a Hatóság és az EFTA-állam számára, hogy a tervezett projektnek az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetőségének bizonyításához elhárítsák a legfontosabb versenyjogi aggályokat, gazdasági elemzést készítsenek, és adott esetben külső szakértőket vonjanak be. A bejelentő EFTA-állam a bejelentést megelőző szakaszban kérheti a Hatóságtól azt is, hogy a bejelentési nyomtatványban szereplő bizonyos információk benyújtására vonatkozó kötelezettséget függessze fel abban az esetben, ha a konkrét körülmények miatt azok szükségtelenek az eset vizsgálatához. Végezetül, az előzetes bejelentési szakasz döntő annak meghatározására nézve, hogy egy ügy prima facie kezelhető-e az egyszerűsített eljárás keretében (8).
14.

Az egyszerűsített eljárás szigorú időbeli korlátaira tekintettel egy állami támogatási intézkedés egyszerűsített eljárás alapján történő értékelésének feltétele tehát az, hogy az EFTA-állam a bejelentést megelőzően felvegye a kapcsolatot a Hatósággal. Ebben az összefüggésben az EFTA-államot felkérik, hogy a Hatóság erre meghatározott informatikai alkalmazásán keresztül nyújtson be bejelentési formanyomtatvány-tervezetet a 195/04/COL hatósági határozat 2. cikkében előírt szükséges kiegészítő adatlapokkal, és adott esetben a vonatkozó korábbi határozatokat is. Az EFTA-állam ebben a szakaszban azt is kérheti, hogy a Hatóság adjon felmentést a bejelentési formanyomtatvány bizonyos részeinek teljességére vonatkozó feltétel alól. Az EFTA-állam és a Hatóság az előzetes bejelentéssel összefüggésben arról is megállapodhat, hogy a tagállamnak a bejelentést megelőző időszakban nem kell benyújtania a bejelentési formanyomtatvány-tervezetet és a kiegészítő információkat. Ilyen megállapodás bizonyos támogatási intézkedések ismétlődő jellege miatt lehet például indokolt (például ezen iránymutatás 5. pontja c) alpontjában meghatározott támogatási kategória). Ebben az összefüggésben felkérhetik az EFTA-államot, hogy közvetlenül tegye meg a bejelentést, amennyiben a Hatóság nem tartja szükségesnek a tervezett támogatási intézkedésekről szóló alapos megbeszélést.
(45)

A Hatóság megvizsgálja a piac nyitottságának fokát is és azt is, hogy a szektor milyen mértékben képes kezelni a bankcsődöket. Átfogó értékelésében a Hatóság figyelembe veheti a kedvezményezett vagy az EFTA-állam által olyan intézkedésekre vállalt kötelezettségeket (45), amelyek elősegítik a stabilabb, versenyen alapuló piacok kialakulását például azáltal, hogy megkönnyítik a be- és kilépést. Adott esetben ilyen kezdeményezések tehetők a kedvezményezettektől elvárt egyéb strukturális és magatartásbeli intézkedések mellett. Az EFTA-államok által a bankok nehézségeinek korai kezelésére szolgáló mechanizmusok létrehozására vállalt kötelezettséget a Hatóság a stabil és versenyen alapuló piacok elősegítését szolgáló elemként kedvezően ítélheti meg.
(15)

E célkitűzések eléréséhez már most is számos olyan eszköz áll az EFTA-államok rendelkezésére, amelyek nem minősülnek állami támogatásnak. Bizonyos vállalkozások például sokkal súlyosabb nehézségeket tapasztalnak a finanszírozási lehetőségek elérése terén, mint mások, ezáltal késik, sőt veszélyben van a növekedésükhöz, valamint a tervezett befektetéseik megvalósításához szükséges finanszírozás is. Ezért az EFTA-államok elfogadhatnak egy sor, a területükön minden vállalkozásra érvényes és következésképp az állami támogatások szabályain kívül eső általános politikai intézkedést, amelyeknek célja a pénzügyi problémák ideiglenes enyhítése rövid- és középtávon. Meg lehet hosszabbítani például a társadalombiztosítási és hasonló terhekre, vagy akár az adókra vonatkozó fizetési határidőket vagy be lehet vezetni alkalmazottakra vonatkozó intézkedéseket. Ha az ehhez hasonló intézkedések minden vállalkozás számára elérhetőek, akkor elvileg nem minősülnek állami támogatásnak.
(14)

A kritériumok alább következő, nem teljes körű jegyzékének segítségével bizonyítható, hogy a támogatás hozzájárul a regionális fejlődéshez, amennyiben vonzza a régióban történő további beruházásokat és tevékenységet. A támogatás kedvező hatásai lehetnek közvetlenek (pl. munkahelyteremtés), illetve közvetettek (pl. helyi innováció). — A beruházás által közvetlenül létrehozott munkahelyek száma a regionális fejlődéshez való hozzájárulás fontos mutatója. Figyelembe kell azonban venni a létrehozott munkahelyek minőségét és a szükséges képzettségi szintet is. — A helyi (al-)vállalkozások szintjén további új munkahelyek jöhetnek létre, ezáltal a beruházás jobban illeszkedik az érintett régióba, és hatása tovagyűrűzik. Ezért a közvetetten létrehozott munkahelyek számát is figyelembe kell venni. — A kedvezményezett által a foglalkoztatottak általános és különleges készségeit fejlesztő képzési tevékenységek végzésére vállalt kötelezettséget is olyan tényezőnek tekintjük, amely hozzájárul a regionális fejlődéshez. Hangsúlyt helyezünk a cégen kívüli alkalmazottak tudását és munkavállalási lehetőségeit szélesítő képzésre is. A kétszeres figyelembevétel elkerülése érdekében nem számítjuk a regionális támogatás kedvező hatásaihoz azon általános vagy speciális képzés kedvező hatásait, amelyekre képzési támogatást is nyújtanak. — A földrajzi közelségből külső méretgazdaságosság vagy egyéb előnyök származhatnak a regionális fejlődés területén (klaszterképző hatás). Az ugyanazon ágazatban tevékenykedő cégek klaszteresedése lehetővé teszi az egyes üzemek specializálódását, ami növeli a hatékonyságot. A földrajzi közelség elősegíti az információk, az ötletek és a tudás cseréjét a cégek között. A koncentrált gazdasági tevékenységek sok munkakeresőt vonzanak, így a cégeknek sokféle készséggel rendelkező, nagy munkaerőbázis áll rendelkezésére. Biztosított a jogi és kereskedelmi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, ami növeli a termelékenységet. Általánosságban pedig a koncentrált gazdasági tevékenységek további beruházásokat ösztönözhetnek, amelyek további kedvező hatást fejtenek ki (egymást erősítő hatás). — A beruházások műszaki tudást igényelnek, és jelentős technológiatranszfer forrásává válhatnak (tudásgyűrűzés). A technológiaintenzív iparágakba történő beruházással nagyobb valószínűséggel jár együtt a fogadó régióba történő technológiatranszfer. E tekintetben fontos az ismeretterjesztés foka és specifikussága. — Szintén figyelembe vehető, hogy a projekt hogyan járul hozzá a régió azon képességének erősítéséhez, hogy helyi innováció útján hozzanak létre új technológiát. E tekintetben kedvezően ítélhető meg az új termelő létesítmény és a helyi felsőoktatási intézmények közötti együttműködés. — A beruházás időtartama és a lehetséges további kapcsolódó beruházások a vállalkozásnak az adott régióban eszközölt tartós szerepvállalására utalnak.
(5)

Időközben a technológiai változások alapvetően átalakították a műsorszolgáltatási és audiovizuális piacot. A disztribúciós platformok és technológiák megsokszorozódtak, megjelent a digitális televíziózás, az IPTV, a mobil TV és a lekérhető videofilmek (video on demand). Mindez a piacra lépő új szereplőkkel – hálózatüzemeltetők, internetes vállalkozások – folytatott verseny fokozódását eredményezte. A technológiai fejlődés hozzájárult továbbá új médiaszolgáltatások kialakulásához, mint pl. az online információs szolgáltatások és a nem lineáris vagy lekérési/letöltési (on demand) szolgáltatások. Az audiovizuális szolgáltatások szolgáltatói oldala konvergenciát mutat: a fogyasztók egyre inkább képesek többféle szolgáltatást igénybe venni egyetlen platformon vagy készüléken, illetve ugyanazt a szolgáltatást tetszőleges platformon vagy készüléken használni. A fogyasztók médiatartalom-fogyasztási formáinak növekvő választéka oda vezetett, hogy megtöbbszöröződött a kínált audiovizuális szolgáltatások száma, a fogyasztóközönség pedig széttöredezett. Az új technológiák lehetővé tették az intenzívebb fogyasztói részvételt. A hagyományos passzív fogyasztási modellt fokozatosan felváltja a fogyasztók aktív részvétele, és a tartalom fogyasztók által szabályozott használata. Az új kihívások megválaszolása érdekében a közszolgálati és a magántulajdonú műsorszolgáltatók is elkezdték tevékenységeik diverzifikálását, azaz az új disztribúciós platformokra való áttérést és a szolgáltatás-kínálat kibővítését. Legutóbb a közszolgálati műsorszolgáltatók közfinanszírozású tevékenységeinek ilyen diverzifikációja (pl. online tartalom, tematikus csatornák) miatt számos panasz érkezett más piaci szereplőktől, köztük kiadóktól.
(14)

A Hatóság a jövőben is kérni fogja az EFTA-államoktól, hogy nyújtsanak be szerkezetátalakítási tervet (vagy a már meglévő terv felülvizsgálatát) a megmentési támogatást engedélyező hatósági határozat kibocsátásától számított hat hónapon belül minden olyan bank esetében, amely közpénzből kap támogatást feltőkésítés, vagy értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedések útján. Ha az adott bank esetében korábban már született megmentési határozat, amelyet a bankoknak nyújtott támogatásoknak az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontjával való összeegyeztethetőségére vonatkozó szabályok szerint hoztak – akár ugyanazon szerkezetátalakítási művelet részeként, akár nem – a Hatóság hat hónapnál rövidebb időszakon belül is kérheti szerkezetátalakítási terv benyújtását. A Hatóság a bankok hosszú távú életképességét arányosan fogja értékelni, teljes mértékben figyelembe véve azokat az elemeket, melyek arra engednek következtetni, hogy a bank hosszú távon jelentős szerkezetátalakítás nélkül is életképes lehet, különösen amennyiben a tőkehiány lényegében az államadóssággal kapcsolatos bizalmi válsággal függ össze, a közpénzből finanszírozott tőkeinjekció pedig csak az EGT-megállapodás Szerződő Felei államkötvényeinek átértékeléséből fakadó veszteségek ellensúlyozására szolgál olyan bankoknál, amelyek egyébként életképesek, és az elemzés azt mutatja, hogy a szóban forgó bankok nem vállaltak túlzott kockázatot az államkötvények vásárlásakor.
8.

A válság utáni szabályozáshoz való átmenetre felkészülve azonban az iránymutatásokat ki is kell igazítani. Ezzel párhuzamosan a bankok rendes piaci körülmények közötti megmentésével és szerkezetátalakításával kapcsolatban új, állandó jellegű állami támogatási szabályokat kell megállapítani, és – a piaci feltételektől is függően – 2012. január 1-jétől alkalmazni. Ennek fényében kell értékelni a válsággal összefüggésben a pénzügyi szektornak nyújtott rendkívüli állami támogatás esetleges további szükségességét is. Az ilyen támogatás összeegyeztethetőségének követelményeit ezért úgy kell megállapítani, hogy az a lehető legjobban előkészítse az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a bankok megmentésére és szerkezetátalakítására vonatkozó új szabályok bevezetését.
6.

A II. mellékletben meghatározott rövidített bejelentőlap felhasználásával kell a Hatóságnak megküldeni a következő intézkedéstervezeteket: a) az érintett piacokról szóló ajánlásban már nem szerepelő vagy az abban korábban sem felsorolt piacokat érintő intézkedéstervezetek, amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság a piacról megállapította, hogy versenypiacként működik, vagy a nemzeti szabályozó hatóság megítélése szerint az érintett piacokról szóló ajánlás 2. pontjában a piac előzetes szabályozás alá vonhatóságára meghatározott három, együttesen teljesítendő kritérium már nem teljesül; b) az olyan piacokra vonatkozó intézkedéstervezetek, amelyek ugyan továbbra is szerepelnek az érintett piacokról szóló hatályos ajánlásban, de amelyekről a piac egy korábbi felülvizsgálata alkalmával megállapítást nyert, hogy versenypiacként működnek, és továbbra is így fognak működni; c) a korábban előírt korrekciós szabályozási intézkedések technikai részleteinek módosítására irányuló intézkedéstervezetek, ha nincs kimutatható hatásuk a piacra (például a számviteli modellek költségelemeinek és alapfeltételezéseinek évenkénti naprakésszé tétele, a beszámolási határidők, rendelkezésre bocsátási határidők); továbbá d) olyan intézkedéstervezetek, amelyek egy korábban már elemzésnek alávetett piacra vonatkoznak, és amelyeket a nemzeti szabályozó hatóság más vállalkozások vonatkozásában már bejelentett, amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság további vállalkozásokat illetően is hasonló korrekciós intézkedéseket kíván előírni oly módon, hogy a korábbi bejelentésben alkalmazott elvek lényegesen nem változnak.