HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 114/14

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

368/06/COL

(2006. november 29.)

a Sementsverksmiðjan hf.-ben lévő izlandi állami tulajdonú részvények eladásáról (Izland)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61. és 63. cikkére, valamint 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére,

TEKINTETTEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) és (3) bekezdésére, valamint II. része 4. cikkének (2) és (4) bekezdésére, 6. cikkére, és 7. cikkének (2) bekezdésére,

TEKINTETTEL a Hatóságnak az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazásáról és értelmezéséről szóló iránymutatásaira (4),

TEKINTETTEL a Hatóságnak a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló, 2004. július 14-i határozatára,

FELHÍVVA az érdekelt feleket e rendelkezéseknek megfelelően a 421/04/COL (5) és a 367/06/COL (6) határozatra vonatkozó észrevételeik megtételére,

mivel:

I. TÉNYÁLLÁS

1. Eljárás

Izland Európai Unió Melletti Képviselete 2003. augusztus 19-i levelében továbbította a Pénzügyminisztérium 2003. augusztus 19-i levelét (a Hatóság mindkét levelet ugyanaznap kapta meg és vette nyilvántartásba a 03-5685 A szám alatt), amelyben az izlandi hatóságok a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikke (3) bekezdése szerint bejelentették, hogy értékesítik a Sementsverksmiðjan állami tulajdonban lévő részvényeit.

Az Aalborg Portland Íslandi ehf. Társaság 2003. december 17-én panaszt nyújtott be a Hatóságnál a Sementsverksmiðjan hf.-ben lévő állami tulajdonú részvények izlandi állam általi eladásának feltételeivel kapcsolatban. A Hatóság a levelet 2003. december 23-án kapta meg és vette nyilvántartásba a 03-9059 A. szám alatt. A panaszos kérte, hogy panaszát a kormány által végrehajtott eladás bejelentésével egyidejűleg bírálják el.

Több levélváltást követően (7) a Hatóság 2004. december 21-i levelével tájékoztatta az izlandi hatóságokat arról, hogy határozott a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. része 1. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárásnak Sementsverksmiðjan hf.-ben lévő állami tulajdonú részvények izlandi állam általi eladása vonatkozásában történő megindításáról (296878. sz. esemény).

Az eljárás megindításáról szóló 421/04/COL. sz. hatósági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében (8). A Hatóság felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. Az izlandi hatóságok 2005. február 24-i levelükben benyújtották az e határozattal kapcsolatos észrevételeiket (311243. sz. esemény). 2005. június 20-án a Hatóság észrevételeket kapott a Íslenskt sement ehf.-tól, a Sementsverksmiðjan hf. felvásárlójától (323552. sz. esemény). Az Aalborg Portland Íslandi ehf. 2005. szeptember 2-án további észrevételeket nyújtott be (333018. sz. esemény).

A Hatóság független szakértő, Erlend Kvaal – az oslói Norwegian School of Management BI egyetemi docense – segítségét kérte annak meghatározására, hogy a Sementsverksmiðjan hf. Állami tulajdonú részvényeinek eladása a piaci befektető elvével összhangban történt-e. Az eladásról a Hatóság rendelkezésére álló információk független szakértő általi első értékelése alapján kiegészítő információkat kértek be az izlandi hatóságoktól 2005. július 12-én (326295. sz. esemény). Az izlandi hatóságok Izland Európai Unió Melletti Képviselete levelével válaszoltak, amely továbbította a Pénzügyminisztérium 2005. augusztus 30-i és 31-i keltezésű leveleit. A levelet a Hatóság 2005. szeptember 1-jén kapta meg és vette nyilvántartásba (332274. sz. esemény).

A hivatalos vizsgálati eljárás keretében 2005. október 28-án másodszor is kiegészítő információkat kértek be az izlandi hatóságoktól (347691. sz. esemény). Ezt 2005. november 23-án Brüsszelben egy találkozó követte a Hatóság képviselői, az izlandi hatóságok, a Sementsverksmiðjan hf. és az állami tulajdonú részvényeket megszerző konzorciumban részt vevő egyik befektető részvételével. A Hatóság által megbízott független szakértő is jelen volt a találkozón.

Izland Európai Unió Melletti Képviselete a Hatóság által 2005. december 7-én érkeztetett, 2005. december 6-i keltezésű levelében (353483. sz. esemény) továbbította a Pénzügyminisztérium 2005. december 2-i levelét, amely választ adott a kiegészítő információk bekérésére, illetve a találkozó során felvetett néhány függő kérdésre.

A független szakértő 2006. január 31-én nyújtotta be a Hatóságnak a végleges jelentését arról, hogy a Sementsverksmiđjan hf.-ben lévő állami tulajdonú részvények izlandi állam általi eladása piaci feltételek mellett történt-e (360438. sz. esemény).

A Hatóság a 2006. február 16-i, március 9-i és augusztus 4-i levelében (363213. sz., 365145. sz. és 383227. sz. esemény) további információkat kért az izlandi hatóságoktól a még mindig nem egyértelmű kérdések tekintetében. Az izlandi hatóságok ezekre a február 20-i, április 19-i és szeptember 25-i levélben válaszoltak (363608. sz., 370425. sz. és 390092. sz. esemény).

Az ügyet az Állami Támogatási Csomag 2006. október 12-én Reykjavíkban tartott éves ülésén vitatták meg. E vita nyomon követéseként az izlandi hatóságok 2006. november 2-án levelet küldtek a Hatóságnak (396476. sz. esemény).

A Hatóság 2006. november 29-én fogadta el a 367/06/COL határozatot, a Hatóság 421/04/COL határozatával megindított hivatalos vizsgálati eljárás kiterjesztésére. A kiterjesztés a társaság eladásra történő előkészítése során a Sementsverksmiðjan hf. nyugdíj-kötelezettségeinek átvállalására vonatkozik. A Hatóság ezzel a határozattal lezárja az izlandi állam tulajdonában álló Sementsverksmiðjan hf.-részvények Íslenskt sement ehf. befektetői csoportnak 68 millió ISK-ért történő eladása ügyében indított hivatalos vizsgálati eljárást. A hivatalos vizsgálati eljárás egyéb elemei továbbra is vizsgálat alatt maradnak.

2. A határozatban vizsgált intézkedések bemutatása

Egy dániai cementimportőr 2000-ben történő piacra lépéséig de facto monopóliumot élvezett az állami tulajdonú Sementsverksmiðjan hf. vállalkozás az izlandi cementpiacon. Úgy tűnik, hogy az új versenyhelyzet eredményeként a Sementsverksmiðjan hf. gazdasági nehézségeket tapasztalt, és elkezdett veszteségeket felhalmozni. Az állam ilyen körülmények között döntött 2003-ban a társaságban lévő részvényeinek eladása mellett (9). A részvényeladásról szóló állami közlemény szerint: „A Privatizációs Végrehajtó Bizottság és az Ipari Minisztérium értékesíteni kívánja a jelenleg állami tulajdonban álló összes, 450 000 000 korona névértékű Sementsverksmiðjan hf.-részvényt egyedüli befektetőnek vagy befektetői csoportnak. Ez a társaság kibocsátott részvényeinek 100 %-ára vonatkozik. Elvárás, hogy a vételár készpénzben kerüljön kiegyenlítésre. Olyan befektetőt keresünk, aki érdekelt a társaság továbbműködtetésében, annak megerősítésében, valamint az izlandi építőipari piacon az egészséges versenyhez való hozzájárulásban.”

Az Ipari Minisztérium 2003. október 2-án az izlandi kormány nevében aláírt egy részvényvásárlási megállapodást a Íslenskt Sement ehf. befektetői csoporttal. E megállapodás alapján az állam, a Sementsverksmiðjan hf. részvényei 100 %-ának tulajdonosa, eladta azokat az Íslenskt sement ehf.-nek 68 millió ISK vételárért.

Egyidejűleg külön megállapodást kötött a Sementsverksmiðjan hf. és a Nemzeti Kincstár. E megállapodás értelmében az izlandi állam 450 millió ISK vételárért olyan meghatározott állóeszközöket és pénzügyi eszközöket vett meg a Sementsverksmiðjan hf.-tól, amelyek a cementgyártáshoz feleslegessé váltak. A bevételt a társaság kinnlevőségeinek kifizetésére fordították.

Emellett az izlandi kormány és az Íslenskt sement ehf. közötti részvényvásárlási megállapodás 4. cikke értelmében az izlandi állam átvállalta a Sementsverksmiðjan hf.-et terhelő nyugdíj-kötelezettségeket a Pénzügyminisztérium és az Állami Alkalmazottak Nyugdíjalapja közötti megállapodás útján.

Más szavakkal: a társaságot, amelynek részvényeit az Íslenskt sement ehf. megvásárolta, ezek szerint megtisztították ezektől az eszközöktől és kötelezettségektől.

E határozat ezzel a tranzakcióval, azaz a Sementsverksmiðjan hf. Íslenskt sement ehf.-nek történő eladásával foglalkozik. A Sementsverksmiðjan hf. javára szóló, egyéb állítólagos állami támogatási intézkedésekre vonatkozó hivatalos vizsgálati eljárás a 421/04/COL határozattal kiterjesztette a társaság nyugdíjjal kapcsolatos kötelezettségeinek az állam általi átvételéről szóló 367/06/COL határozatot, és arról másik határozat fog dönteni.

3. A hivatalos vizsgálati eljárása megindításának indokai

A 100 %-ban állami tulajdonban álló Sementsverksmiðjan hf.-részvények állam általi eladása tekintetében a Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárást megindító 421/04/COL határozatban megkérdőjelezte, hogy a szóban forgó ügyre alkalmazható-e az állami támogatásokról szóló iránymutatások földterület és ingatlan hatóságok általi értékesítéséről szóló 18B fejezete. A Hatóság úgy vélte, hogy az állam nem egyszerűen a tulajdonában álló földterületet vagy ingatlanokat értékesítette, hanem a 100 %-ban tulajdonában álló vállalkozásban levő részvényeit.

A Hatóságnak kétségei voltak továbbá abban a tekintetben, hogy az eladás a piaci befektető elvével összhangban történt-e. Nem volt bizonyos, hogy az állam milyen mértékben vett figyelembe a tárgyalások során a tranzakció egyszerű közgazdasági megtérülésén túlmenően egyéb megfontolásokat, illetve hogy ezért az értékesítés során kapott vételár megfelelt-e a társaság piaci értékének.

Az izlandi hatóságok a tranzakció bejelentésével együtt benyújtották a Sementsverksmiðjan hf.-ről egy független szakértő által készített, a felszámolási értéken alapuló értékelést. A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatában megkérdőjelezte, hogy a működő vállalat értéke egyenlőnek feltételezhető-e a felszámolási értékkel, aminek alapja az a feltételezés, hogy a működést beszüntetik. A Hatóság úgy indokolt, hogy amennyiben az állam Sementsverksmiðjan hf.-ben lévő részvényei 100 %-ának piaci értéke meghaladta volna az Íslenskt sement ehf. által fizetett 68 millió ISK árat, az állam a társaságot piaci értéke alatt értékesítette volna. Így az elmaradt bevétel formájában az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami források lettek volna érintettek, mivel az állam alacsonyabb árat kapott volna, mint amit egy piacgazdasági alapon eljáró magánszereplő ugyanazokért az eszközökért kapott volna.

4. Az izlandi hatóságok észrevételei

Az izlandi hatóságok a 2005. február 23-i levélben nyújtották be észrevételeiket a Hatóság Sementsverksmiðjan hf. állami tulajdonú részvényeinek eladása tekintetében a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatára.

Az izlandi hatóságok hangsúlyozták, hogy a cementgyártás folytatására vonatkozó feltétel kikötésének egyik legfontosabb oka az volt, hogy emelje a Sementsverksmiðjan hf. értékét annak harmadik személy részére történő eladásakor. Az izlandi hatóságok kijelentették: „Ha nem érvényesült volna ilyen feltétel, a vevő számára azonnali költség lett volna a helyszín megtisztítása. A cementgyártás folytatásának feltétele előírásával ez a költség látens maradt. Emellett meg kell jegyezni, hogy a feltételt megtárgyalták a vevőkkel és a részvényvásárlási megállapodásban pusztán a vevők azon szándékaként került beépítésre, hogy mindaddig folytatják a Sementsverksmiðjan hf. üzemeltetését, ameddig az gazdaságilag életképes. Az állam nem róhat a vevőkre olyan kötelezettséget, hogy üzemeltessék a társaságot, ha az gazdaságilag nem életképes. Ez nem tekinthető bizonyítéknak arra nézve, hogy az állam a közgazdasági megtérülésen túl egyéb tényezőket is figyelembe vett.”

Az izlandi hatóságok véleménye szerint – és a Hatóság iránymutatásai szerint is – állami támogatásról csak abban az esetben lehet szó, ha nincs indok annak tárgyilagos feltételezésére, hogy valamely befektetés egy magánbefektetőnek egy szokásos piaci feltételek mellett működő, összehasonlítható vállalkozásban megfelelő megtérülést nyújtana.

Az izlandi hatóságok kijelentették: „A fentiek megfontolásával nem állapítható meg, hogy nem volt az államnak tárgyilagos indoka annak feltételezésére, hogy a Sementsverksmiðjan eladása ne biztosítana az államnak megfelelő megtérülést. Ellenkezőleg, az állam a vevőkkel folytatott tárgyalások után a társaságért a piaci árat jóval meghaladó vételárat várhatott. Ennélfogva azt kell megállapítani, hogy az állam nem ért el alacsonyabb bevételt, mint amit egy piaci feltételek mellett eljáró magánbefektető ugyanazokért az eszközökért elért volna. Az állam ezért a piacgazdasági befektető elvével összhangban járt el. A Hatóságnak kell azt bizonyítania, hogy az állam nem várhatott el megfelelő megtérülést. Mivel ezt nem bizonyította és az állam álláspontja szerint ezt nem is lehet bizonyítani, azt kell megállapítani, hogy az állam a piacgazdasági elvvel összhangban járt el.”

A tranzakció bejelentésekor az izlandi hatóságok azzal érveltek, hogy a társaság értéke annak felszámolási értékével egyezik meg. A Sementsverksmiðjan hf. felszámolási értéke a becslések szerint – 46,5 millió ISK lett volna az akranesi üzem megtisztításának költségei figyelembevétele nélkül. A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kétségeinek adott hangot abban a tekintetben, hogy a működő egységként eladott társaság piaci értékét a felszámolási érték használatával kell-e meghatározni. Az izlandi hatóságok a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatára tett észrevételeikben hivatkoztak továbbá a Hatóságnak benyújtott készpénzáramlás értékelésekre. Különösen a 2005. február 23-i levél mellékleteként becsatolt készpénzáramlás értékelés szerint a Sementsverksmiðjan hf. piaci értéke – 1,5 milliárd ISK-t tett ki. Ezen az alapon az izlandi hatóságok úgy ítélték meg, hogy a továbbműködő Sementsverksmiðjan hf. piaci értéke a felszámolási értéknél lényegesen alacsonyabb.

Az izlandi hatóságok állították továbbá, hogy mivel Sementsverksmiðjan hf. piaci értéke – akár a készpénzáramlás értékelést, akár a felszámolási értékelést alkalmazva – alacsonyabb volt a 68 millió ISK eladási árnál, sem a Sementsverksmiðjan hf., sem pedig az Íslenskt sement ehf., nem jutott gazdasági előnyhöz az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében.

Az izlandi hatóságok úgy ítélték meg, hogy a Hatóságnak annak megállapításakor, hogy történt-e állami támogatás, a társaságnak az akkori teljes eladási árát kell vizsgálnia, miután a társaság eladta az izlandi állam számára a cementgyártáshoz feleslegessé vált eszközöket: „Továbbá az állam véleménye az is, hogyha a Hatóság arra a következtetésre jut, hogy a Társaság (készpénzáramlás értékelése) az eladási ár meghatározásának helyes módja (…), a készpénzáramlás módszert kell a társaság eszközök eladását követő értékelésének meghatározásakor is használni.”

Az izlandi hatóságok kifejtették, hogy az állam nem volt kész a Sementsverksmiðjan hf. számított készpénzáramlás értékén alapuló eladási árról tárgyalni, mivel „a Társaság pályázati felhívás óta felhalmozott veszteségei egyértelművé tették, hogy a Társaság vevőnek történő eladásához a Társaság szerkezetátalakítása szükséges. Az állam megvásárolja a Társaságtól a termeléshez és működéshez nem alapvető összes eszközt, a működési költségek csökkentése és a Társaság életképessé tétele céljából.”

A fent említett okok miatt az izlandi hatóságok úgy ítélték meg, hogy a tranzakcióban állami támogatás nem szerepelt. Amennyiben azonban a Hatóság arra a következtetésre jutna, hogy állami támogatás történt, véleményük szerint az ilyen állami támogatás indokolt lett volna az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése c) pontjában, és különösen az állami támogatásokról szóló iránymutatások 16. fejezetének rendelkezéseiben előírt eltérésnek megfelelően – mint nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakításához kapcsolódó támogatás.

Az izlandi hatóságok 2006. november 2-i levelükben kérték a Hatóságot, hogy ne zárja le a folyamatban lévő hivatalos vizsgálati eljárás némely vonatkozását, mivel „a tranzakció valamennyi szempontját egészében kell figyelembe venni az ügy teljes megértéséhez.”

5. Harmadik személyek észrevételei

5.1 Az Íslenskt sement ehf. észrevételei

Az Íslenskt sement ehf. 2005. június 20-i levelével benyújtotta észrevételeit a Hatóság Sementsverksmiđjan hf. Izlandi állami tulajdonú részvényeinek eladása tekintetében a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló 421/04/COL határozatára. Az Íslenskt sement ehf. véleménye szerint a fent említett eladás nem tartalmazott állami támogatást. A társaság kijelentette: „Az Islenskt Sement meggyőződése, hogy teljesült a piaci befektető elve, különösen mivel a Sementsverksmiðjan teljes vételára legalább egyenlő, de inkább lényegesen magasabb volt annál, mint ami a társaság piaci értéke a szóban forgó tranzakcióban volt.”

Az Íslenskt sement ehf. úgy vélte, hogy a cementgyártó vállalatok értékelésére általánosan használt készpénzáramlás értékelés a társaság értékelésének egyetlen méltányos módja. A társaság állította azonban, hogy az izlandi állam nem hajlandó ezen az alapon tárgyalni, mivel ez negatív vételárat eredményezett volna. Az Íslenskt sement ehf. szerint, amennyiben a Sementsverksmiðjan esetében a készpénzáramlás módszert alkalmazták volna, a becsült érték zérus, illetve akár negatív lett volna. Emiatt az Íslenskt sement ehf. úgy ítélte meg, hogy a felszámolási módszer alkalmazásával kapott érték megfelelt a társaság vétel idejében fennállt legmagasabb piaci értékének. Az Íslenskt sement ehf. azzal érvelt továbbá, hogy a 69,6 millió ISK felszámolási érték nem vette figyelembe a felszámolással és a működés beszüntetésével kapcsolatos költségeket, ideértve a helyszín megtisztítását is. Az Íslenskt sement ehf. állította, hogy Sementsverksmiðjan hf. részvényeiért fizetett vételár jóval meghaladta a társaság felszámolási értékét.

Az Islenskt Sement állította, hogy a Nemzeti Kincstár által megvett egyes eszközök nem önállóan kerültek értékesítésre, hanem a részvények eladásával összefüggésben, a teljes vételi megállapodás szerves részeként. Ezért, „a Hatóság annak értékelésekor, hogy a Semenstverksmidjan eladása állami támogatással járt-e, nem jelölheti meg minden egyes eladott eszköz értékét, hanem figyelembe kell vennie az egyes eszközök eladásának a társaság eladás idejében fennálló teljes értékelésére gyakorolt hatását.”

5.2 Az Aalborg Portland Íslandi ehf. észrevételei

Az Aalborg Portland Íslandi ehf. 2005. szeptember 2-i levelével benyújtotta észrevételeit a Hatóság Sementsverksmiđjan hf. állami tulajdonú részvényeinek eladása tekintetében a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló 421/04/COL határozatára. A társaság osztotta a hatóság által az említett határozatban kifejezésre juttatott aggályokat és álláspontokat, de hivatkozott a Sementsverksmiðjan hf. nyugdíj-kötelezettségeinek az izlandi állam általi átvételére is, amivel a Hatóság határozata nem foglalkozott.

II. ÉRTÉKELÉS

1. Az állami támogatás fennállása a Sementsverksmiðjan hf. állami tulajdonú részvényeinek eladásában

Az izlandi hatóságok által adott információk szerint az állam 68 millió ISK-ért adta el Sementsverksmiðjan hf.-ben lévő részvényeit, egy olyan tranzakcióhoz kapcsolva, amelyben Izland Nemzeti Kincstára néhány olyan eszközt szerzett meg, amelyek a társaság működéséhez nem voltak szükségesek. Bár a tranzakció e két alkotóeleme szorosan kapcsolódik olyan értelemben, hogy az Íslenskt sement ehf. által megvásárolt rész a Sementsverksmiðjan hf. működő része volt, megtisztítva a cementgyártáshoz felesleges eszközöktől és részesedésektől, e határozatban a Hatóság érdemben a részvények eladását fogja értékelni. Ennek oka, hogy az állami támogatás potenciális kedvezményezettje a Sementsverksmiðjan hf. állami tulajdonú részvényeinek eladásakor az Íslenskt sement ehf. lenne. Ezzel ellentétben az állam által végzett, a társaságnak a részvények eladásához kötődő eszközökkel-kötelezettségekkel kapcsolatos szerkezetátalakítással összefüggésben adott állami támogatás potenciális kedvezményezettje maga a cementgyártó, azaz a Sementsverksmiðjan hf. lenne. Az állam ugyanis ez utóbbitól vásárolt különféle eszközöket, illetve vállalt át nyugdíjkötelezettségeket.

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése előírja a következőket:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

Annak értékelését megelőzően, hogy az eladás tartalmazott-e állami támogatást az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében véve, a Hatóság az izlandi hatóságok azon érveivel foglalkozik, amelyek szerint az állami támogatás megléte kizárható „A hatóságok általi földterület- és ingatlanértékesítésben foglalt állami támogatások összetevőiről” szóló állami támogatásokról szóló iránymutatások 18B fejezetének alkalmazásával.

1.1. „A hatóságok általi földterület- és ingatlanértékesítésben foglalt állami támogatások összetevőiről” szóló állami támogatásokról szóló iránymutatások 18B fejezete

„A hatóságok általi földterület- és ingatlanértékesítésben foglalt állami támogatások összetevőiről” szóló állami támogatásokról szóló iránymutatások 18B fejezete tájékoztatással szolgál arra nézve, hogy a Hatóság miként értelmezi és alkalmazza a EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit a földterület és ingatlan hatóságok általi értékelésekor. Ha a Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásának 18B fejezetében megállapított eljárást követik, vélelmezhető, hogy nem történt állami támogatás.

Bár az izlandi hatóságok bejelentették a Sementsverksmiðjan hf. állami tulajdonú részvényeinek eladására vonatkozó tranzakció feltételeit, nézetük szerint az eladás a hatóságok általi földterület- és ingatlanértékesítésről szóló állami támogatásokról szóló iránymutatások 18B fejezetében foglaltakkal összhangban történt. Ezért véleményük szerint a tranzakció nem járt állami támogatással.

Ahogyan az már a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban is szerepel, a Hatóság álláspontja szerint a 18B fejezet nem alkalmazható a szóban forgó tranzakcióra. Az állam nem egyszerűen a tulajdonában álló földterületet vagy ingatlanokat értékesítette, hanem a 100 %-ban tulajdonában álló és működését továbbfolytató vállalkozásban levő részvényeit. Még ha alkalmazandó is lenne a 18B fejezet, nem követték az állami támogatás kizárására szolgáló eljárást.

A szóban forgó esetben követett pályázati eljárás nem felelt meg a 18B. fejezet 2.1 pontja (1) bekezdésének b) pontjában előírt fogalommeghatározásnak. Először is nem kapott kellő nyilvánosságot. Másodszor csak a jövendő vevő kiválasztását célozta, akivel az árról csak később kezdődtek tárgyalások. A rendelkezésre álló egyéb lehetőségeket, azaz a független szakértői értékelésen alapuló eladást illetően a szóban forgó ügyben egy szakértő, az MP-verðbréf hf. megállapította a Sementsverksmiðjan hf. felszámolási értékét. Mindazonáltal a társaság a folyamatos működés figyelembevétele alapján került eladásra, utalva a cementgyártás folytatására. Ilyen körülmények között az állami támogatás további értékelés nélküli kizárásával nem feltételezhető, hogy a felszámolási érték megfelelt a piaci értéknek.

Szükségesnek tűnik annak meghatározása, hogy melyik a megfelelőbb módszer a társaság piaci értékének ilyen körülmények között történő meghatározására és az értékelést ennek megfelelően kell elvégezni. A továbbiakban sor kerül annak további elemzésére, hogy mi lehet a társaság piaci értéke, illetve hogy járt-e állami támogatással a Sementsverksmiðjan hf. részvényeinek az Íslenskt sement ehf. részére történt eladása.

1.2. A részvényeladás állami támogatási szempontból történő értékelése

A következő együttes feltételeknek kell teljesülniük ahhoz, hogy valamely intézkedés állami támogatásnak minősüljön az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében:

— a támogatás szelektív előnyt képez,

— a támogatás állami forrásokból történik,

— a támogatás torzítja a versenyt vagy versenytorzítással fenyeget,

— valamint érinti az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti kereskedelmet.

Az egyes kedvezményezetteknek előnyt biztosító és nem általános jellegű intézkedés teljesíti a fenti első feltételt. Ezért szükséges annak megállapítása, hogy az érintett vállalkozás olyan gazdasági előnyt kap-e, amelyet szokásos piaci feltételek mellett nem kapott volna meg (10). Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése nem tesz megkülönböztetést az állami beavatkozások között azok oka vagy célja tekintetében, hanem azokat hatásukra hivatkozással határozza meg (11). Ebből következik, hogy a támogatás fogalma objektív, és vizsgálata abban áll, hogy az állami intézkedés előnyt származtat-e egy vagy több meghatározott vállalkozásra (12).

Eszközök piaci ár alatti beszerzése általában előnyt képez. Ezért ha az Íslenskt sement ehf. a társaság piaci értékének megfelelő árat fizetett volna a Sementsverksmiðjan hf.-ért, a tranzakcióból nem jutott volna előnyhöz.

A Hatóság független szakértőt bízott meg a Sementsverksmiðjan eladása idején fennállt piaci értékének megállapításával annak meghatározása érdekében, hogy az Íslenskt sement ehf. piaci érték alatti árat fizetett-e az állami tulajdonú részvényekért. A független szakértő értékelte a társaság teljes tranzakció lezajlása utáni értékét, figyelembe véve a működését folytató vállalkozást. Ez annyit jelent, hogy a független szakértő értékelte a Sementsverksmiðjan hf. piaci értékét azt követően, hogy Izland Nemzeti Kincstára visszavásárolta a cementgyártáshoz nem szükséges egyes eszközöket (13), illetve a Pénzügyminisztérium átvette a társaság nyugdíjakkal kapcsolatos kötelezettségeit. Más szavakkal: a független szakértő értékelte annak piaci értékét, amit az Íslenskt sement ehf. valójában megvásárolt, azaz a letisztított társaság részvényeinek értékét.

A független szakértő véleménye szerint a jövőbeni becsült készpénzáramlások diszkontálása (a használatban lévő érték) az egyetlen módszer arra, hogy iránymutatást nyújtson a társaság valós értékére egy olyan tranzakcióban, mint a Sementsverksmiðjan hf. állami tulajdonú részvényeinek eladása (14). Az állóeszközök jövőbeni hasznosításából várt készpénzáramlások nettó jelenértéke jelenti valamely lehetséges projekt kimenetele tekintetében a befektető által végzett számításokat. A készpénzáramlási előrejelzés ezért változhat az egyes befektetők stratégiájától függően. A független szakértő véleménye szerint emiatt a legjobb követendő megközelítés az volt, hogy azonosított egy sor lehetséges kimenetelt a használt érték tekintetében, megállapítva a kimenetel alsó és felső határértékét. Felkérték az izlandi hatóságokat, hogy adják meg az e határértékek megállapításához szükséges információkat és számításokat (15), hogy iránymutatást kaphassanak a főtevékenység – ami a cementgyártás – valós értéke tekintetében. A működési érték megállapítását követően a főtevékenységhez nem tartozó bármely eszköz hozzáadása (mint például bármely pénzügyi eszköz) értéknövekedést jelent, és minden kötelezettség (mint a szállítói tartozások vagy más pénzügyi kötelezettségek) értékcsökkenést.

Az izlandi hatóságokat ezen az alapon, a független szakértő kérésére kérték fel két forgatókönyv elkészítésére: az I. forgatókönyv a teljes piac 30 %-ának megfelelő Izlandba történő importot feltételezett, a II. forgatókönyv azonban nem számolt importtal. Az I. forgatókönyv (az úgynevezett pesszimista forgatókönyv) körülbelül 1 000 millió ISK jövőbeni szabad készpénzáramlásra negatív nettó jelenértéket eredményezett, és a II. forgatókönyv (az úgynevezett optimista forgatókönyv) körülbelül 200 millió ISK jövőbeli szabad készpénzáramlás pozitív nettó jelenértékét.A nettó jelenértékre vonatkozó intézkedéseknek a hosszú távú tartozások levonásával és a folyó eszközök nettó többletének hozzáadásával történő kiigazítása révén az izlandi kormány – 897 millió ISK becsült részvényértéket kapott az I. forgatókönyv esetére és 307 millió ISK-t a II. forgatókönyvre. A kapacitáskihasználtság döntő volt a kimenetel változásában. A tonnánkénti változó termelési költséget 5 749 ISK-ra becsülték a teljes kapacitáskihasználtságú (130 000 tonna) években és 7 479 ISK-ra a nagyon alacsony kapacitáskihasználtságú (70 000 tonna) években. Ezért dupla méretgazdaságossági hatás szerepelt a számításban, mivel a tonnánkénti változó és fix költségek is csökkennek a megtermelt mennyiség növekedésével (16).

Az izlandi hatóságok a kísérőlevélben azzal érveltek, hogy az optimista forgatókönyv nem volt reális, mert az az izlandi cementpiacon a verseny hiányával számolt. A dán versenytárs, az Aalborg Portland által létesítményekbe eszközölt beruházásokra figyelemmel valószínűtlennek tekintették, hogy az izlandi cementpiacon a verseny megszűnne. Az izlandi hatóságok nem tettek észrevételt a pesszimista forgatókönyv megvalósulásának realitására.

A szakértő bírálta, hogy az izlandi hatóságok által beterjesztett modellekben (egy kockázati prémiumot is tartalmazó) magas diszkontrátát használtak. A magas diszkontráta alulbecsülheti a negatív készpénzáramlásból eredő felelősséget és indokolatlanul megszépíti a kilátásokat. E bírálat ellenére egységességi okokból az izlandi hatóságok által javasolt 12,4 %-os diszkontrátát használták a különféle javasolt forgatókönyvek elemzése során.

Az I. forgatókönyv egy harminc éven át folyamatosan veszteséget termelő vállalkozást mutat, ami nem tűnik reálisnak. Tekintve, hogy a független szakértő célja a pesszimista forgatókönyv meghatározásával a lehetséges kimenetelek alsó határértékének meghatározása volt, az izlandi hatóságok által benyújtott I. forgatókönyv teljesen használhatatlan volt (17). Minden ésszerű befektetői döntés a pozitív megtérülés elvárásán alapul. Felmerül az a kérdés, hogy miként reagálna egy ésszerű befektető, ha az elvárt pozitív megtérülés nem valósul meg. Ilyen esetekben az általános viselkedés a veszteségek legkisebbre szorítása a felülvizsgált várakozásokra figyelemmel.

Ezért a független szakértő átalakította a pesszimista forgatókönyvet, feltételezve egy ötéves, alacsony (az I. forgatókönyv átlagával megegyező, évi 82 000 tonnás) kapacitáskihasználtságú időszakot, a 2003. évi árszinten maradó alacsony eladási árakat (7 071 ISK tonnánként), illetve azt, hogy a társaság öt év után felszámolásra kerül. Feltételezték továbbá, hogy a teljes negatív készpénzáramlás a tulajdonosokra hárul. A szakértő szerint ez ésszerű stratégia volt a legrosszabb eset forgatókönyvére, hiszen minden racionális befektetési döntés alapja a pozitív megtérülés elvárása, illetve az a lehetőség, hogy ennek elmaradása esetén lépni lehessen.

A legrosszabb esetre szóló forgatókönyv, ami öt év után a cementgyártás beszüntetését eredményezné, ezt követően azonnal végrehajtandó tisztítási műveleteket váltana ki. A Sementsverksmiðjan hf. és az Akranes városa között 2003 júliusában aláírt bérleti szerződés szerint „ha a cementgyártás 24 hónapos egybefüggő időre megszűnik, az Iceland Cement Ltd-nek saját költségére kell az anyagraktárakat megszüntetnie” (18). Az izlandi hatóságok által nyújtott információk alapján a tisztítási költségek 460 millió ISK-ra becsülhetők, feltehetően folyó árakon (19).

Ezen az alapon találták ki a legrosszabb esetre szóló forgatókönyvet, öt év alacsony szintű termelést és a cementárak 2003-as szinten maradását feltételezve. A kapcsolódó készpénzáramlás nettó jelenértékét kiigazították a termelési cikluson kívüli, a vétel napján meglévő eszközökkel és kötelezettségekkel. Az állóeszközök alternatív (például cementimportra történő) felhasználásának nettó hatását és a tisztítási költségeket ehhez hozzáadták.

A független szakértő által elvégzett átalakítás szerint a készpénzáramlás szimulációja ezen az alapon öt éven át évi 144 millió ISK negatív készpénzáramlást adott a termelésből, és a hatodik évben 360 millió ISK negatív költséget nettó jelenértéken. E készpénzáramlások diszkontált értéke – 691 millió ISK, és a termelési cikluson kívüli mérlegtételek tekintetében történő kiigazítás után a befektetés értékét – 332 millió ISK-ban határozták meg.

Az optimista forgatókönyv célja a lehetséges kimenetel felső határértékének meghatározása volt. Az optimista forgatókönyv lényeges eleme volt, hogy a működésnek öt év után egyensúlyba kell kerülnie. A kiindulási pont a privatizációt követő első működési év volt, 100 000 tonna feltételezett termeléssel, 7 489 ISK cementárral, a költségformula szerinti változó költségekkel (6 381 ISK tonnánként), valamint az I. forgatókönyvben feltételezett vállalati általános költségekkel (127 millió ISK). Az újrabefektetés éves készpénzhatását 40 ISK-ra feltételezték, ami jóval meghaladhatja az értékcsökkenést. E feltételezések alapján az első évre –38 millió ISK nettó készpénzáramlást számítottak. Később a nettó készpénzáramlás öt év alatt fokozatosan a hatodik évben elért zéró felé alakul.

A működés első öt éve készpénzáramlásának nettó jelenértékét –59 millió ISK-ra becsülték. Feltételezve, hogy ezt követően a működési eredmény zéróhoz közel lenne, a működés nettó jelenértéke a következő években zéróra lett beállítva. A szakértő ebben a forgatókönyvben azt feltételezte, hogy az első években nem aknázzák ki az adóveszteség továbbvitelét (20). A működési eredményt kiigazították a működési cikluson kívüli mérlegtételekkel (a pesszimista forgatókönyvhöz hasonlóan) és ez 300 millió ISK nettó jelenértéket eredményezett. A szakértő a pesszimista forgatókönyvhöz hasonlóan ismét a 12,4 %-os diszkontrátát használta. Kiemelte, hogy ez a ráta csak a saját tőke (adózás előtti) költségét tükrözi, mivel ebben a forgatókönyvben a beruházási projektet nagy részében hitelből finanszíroznák, ezzel csökkentve a szükséges általános megtérülési rátát. Egy alacsonyabb diszkontráta kevésbé kedvező eredményt hozna, mivel az összes készpénzáramlás negatív. Kiemelte azonban, hogy fontos volt valamennyi forgatókönyvben ugyanazon diszkontrátát egységesen használni.

A fent említett vizsgálatok alapján a független szakértő véleménye szerint helyénvaló volt meghatározni a valósértékvizsgálat felső és alsó határértékét a jövőbeli készpénzáramlások diszkontálása útján. Az alsó határérték a pesszimista forgatókönyvhöz kötődik, amelyben a cementgyártást meg kell szakítani, ha a tulajdonosok néhány év működés után meggyőződnek arról, hogy a működés nem válik nyereségessé. A veszteségtermelő évek forrás-igénybevétele mellett a társaságnak viselnie kellene a tisztítási költségeket is a termelés befejezésekor (21). E forgatókönyvben a kedvező esetben voltak induló készletek és pénzügyi források, amelyek felszámolás esetén, illetve egyes állóeszközök alternatívhasznosítása esetén pozitív bevételt adnának. A készpénzáramlás értékelései alapján a Sementsverksmiðjan hf. legalacsonyabb piaci értéke – 322 millió ISK-ra becsült.

A felső határérték az optimista forgatókönyvvel kerül meghatározásra, amiben a cementgyártás nyereségességét fokozatosan javulónak tekintik és néhány év után elérik a nullszaldós állapotot. A pesszimista forgatókönyvhöz hasonlóan a kezdeti évek veszteséget okoznak, ami ugyan mérsékeltebb szinten, de forrásokat von el a társaságtól. A nullszaldós állapot elérése után a működés nettó jelenértéke a legnagyobb valószínűség szerint elhanyagolható, és ezért a számításokban azt figyelmen kívül hagyták. Ebben a forgatókönyvben is volt pozitív hozzájárulás az induló készletek és pénzügyi tételek részéről. A készpénzáramlás értékelései alapján a Sementsverksmiðjan hf. legmagasabb piaci értéke 300 millió ISK-ra becsült.

A készpénzáramlási számítások ezért a zéró körüli, elég szimmetrikus valósérték tartományt jeleznek, a közelítőleg ±300 millió ISK tartományon belüli, ésszerűen lehetséges kimenetellel.

Egyes esetekben a megállapodásban rögzített tranzakció eltérhet a megfigyelhető vagy elméleti piaci értéktől, mivel a tranzakció egyik résztvevőjének azonosítható magánérdeke fűződik az adott tranzakcióhoz. A szakértő véleménye szerint a Sementsverksmiðjan hf. állami tulajdonú részvényeinek az Íslenskt sement ehf. általi megszerzéséhez egyértelműen magánérdekek fűződtek, ami befolyásolhatta a tranzakciós árat.

Az Íslenskt sement ehf. a Sementsverksmiðjan hf. állami tulajdonú részvényeinek megszerzésére létrehozott konzorcium, ami a következő három társaságból áll: a BM Valla, a Björgun és a Norcem. A BM Valla Izland egyik fő építőipari vállalata és komoly cementbeszerző. A Hatóság képviselői, a független szakértő, az izlandi hatóságok és az Íslenskt sement ehf. képviselőinek találkozóján átadott információk szerint a BM Vallának két stratégiai érdeke fűződött az izlandi cementgyárhoz. Az egyik annak biztosítása, hogy az izlandi piacon a cementellátást ne uralja egyetlen beszállító. A második érdek a helyi termékfejlesztés és a kompetencia fenntartása az építőipar hosszú távú előnyére, figyelembe véve különösen az izlandi cementpiac műszaki jellemzőit.

A Björgun szállítja a kagylótörmelékkel kevert homokot a Sementsverksmiðjan hf. részére. Ha a helyi cementgyártás megszűnik, a Björgunnak nincs más alternatív értékesítési lehetősége termékeire.

A Norcem a német Heidelberger Zement csoport tulajdonában álló norvég cementgyártó. A Norcemnek stratégiai és versenyérdeke is fűződhet az izlandi piacon való jelenlétének megerősítéséhez.

A vevők konzorciumának sajátos körülményeire figyelemmel ebben az esetben a független szakértő szerint a megegyezés szerinti árat jelentősen befolyásolta a magánérdekek létezése.

Ezen okok miatt a független szakértő megállapította, hogy (22)„bár a 68 millió ISK kialkudott vételárat elég magasnak találom, a tulajdonosok helyzetében lehetnek olyan elemek, amelyek fokozzák a beruházási költség megtérülésének valószínűségét”.

A Hatóság értékelte az izlandi hatóságok által benyújtott tényeket és számadatokat, illetve gondosan ellenőrizte a független szakértő által benyújtott értékelést és jelentést. A Hatóság megállapította, hogy szakértő elemzése a Sementsverksmiðjan hf. értéke megállapításának méltányos módja. Amint azt már a hivatalos vizsgálati eljárást megindító 421/04/COL határozatban jeleztük, nem feltételezhető, hogy a továbbiakban működtetni tervezett társaság esetében a felszámolási érték képviseli a piaci értéket. A független szakértő álláspontjának megfelelően a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a diszkontált készpénzáramlás-vizsgálat a megfelelő mód az ügyben érintett olyan társaság értékének megállapítására. A Hatóság azonban úgy ítéli meg, hogy a tranzakció idején a társaság értékének vizsgálatában jelentős a bizonytalanság. Ezért a Hatóság nézete szerint a társaság értékének megbecslése céljaira ésszerűnek tűnik különböző forgatókönyvek tanulmányozása – amint azt a szakértő is tette – azon tartomány megállapítására, amelyen belül az érték nagy biztonsággal megtalálható. A Sementsverksmiðjan hf. állami tulajdonú részvényeinek eladási ára a megállapított tartományon belül, és még a körülbelül zéró középérték felett is volt.

Ezen túlmenően az izlandi hatóságok meghatározták, hogy a társaság felszámolási értéke 69,6 millió ISK-nak felelt meg. Az Akranes város és a Sementsverksmiðjan hf. közötti, 2003. július 31-i keltű szerződésben a következő szerepel: „ha a klinkertermelés 24 hónapos egybefüggő időre megszűnik, az Iceland Cement Ltd-nek saját költségére kell az anyagraktárakat megszüntetnie”. Így a Sementsverksmiðjan hf. felszámolási értéke 69,6 millió ISK-nál kevesebb volt, mert a fent említett megállapodásban megállapítottak szerint az anyagtároló lebontási költségeit ahhoz hozzá kellett volna adni (23). Ekként az Íslenskt sement ehf. által a Sementsverksmiðjan hf. állami tulajdonú részvényeiért fizetett ár meghaladta a társaság felszámolási értékét.

2. Következtetés

E megfontolások alapján a Hatóság nem vonhatja le azt a következtetést, hogy a társaságot a piaci értéke alatt adták el. Ezért a Hatóság nem vonhatja le azt a következtetést, hogy az Íslenskt sement ehf. mint a befektetői csoport által a Sementsverksmiðjan hf. állami tulajdonú részvényeinek megvásárlására létrejött társaság gazdasági előnyhöz jutott az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint.

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint négy együttes feltételnek kell teljesülnie ahhoz, hogy valamely intézkedés állami támogatást képezzen. Az előző értékelés alapján a Hatóság nem talált okot arra, hogy vizsgálja az intézkedés állami támogatásként minősüléséhez fentebb felsorolt másik három feltétel bármelyikét. Mivel az Íslenskt sement ehf. nem kapott semmiféle előnyt, a Hatóság úgy véli, hogy a Sementsverksmiðjan hf. állami tulajdonú részvényeinek eladása nem képez állami támogatást az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében.

Az állami tulajdonú részvények Íslenskt sement ehf. részére 68 millió ISK-ért történő eladására vonatkozó vizsgálat – ami része a Hatóság 421/04/COL határozatával megnyitott és a 367/06/COL határozattal kiterjesztett hivatalos vizsgálatnak – lezárására irányuló e határozat nem befolyásolja a vizsgálat fennmaradó részének kimenetelét,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az EFTA Felügyeleti Hatóság megítélése szerint a Sementsverksmiðjan hf. állami tulajdonú részvényeinek az Íslenskt sement ehf. részére 68 millió ISK-ért történő, izlandi állam általi eladása nem képez állami támogatást az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében.

2. cikk

E határozat címzettje az Izlandi Köztársaság.

3. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2006. november 29-én. az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről Bjørn T. GRYDELAND az elnök Kristján A. STEFÁNSSON bizottsági testületi tag

(1) A továbbiakban: Hatóság.

(2) A továbbiakban: EGT-megállapodás.

(3) A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

(4) Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és kiadott iránymutatások az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazásáról és értelmezéséről (HL L 231., 1994.9.3., 1. o.), 32. sz. EGT-kiegészítés, 1994.9.3. Az iránymutatást legutóbb 2006. október 25-én módosították. A továbbiakban: állami támogatásról szóló iránymutatások.

(5) Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. december 20-i 421/04/COL határozata a Sementsverksmiðjan izlandi állami tulajdonban lévő részvényeinek értékesítésével kapcsolatban (HL C 117., 2005.5.19., 17. o.) és ezt követően az Európai Unió Hivatalos Lapjának2005.5.19-i 24. sz. EGT-kiegészítése.

(6) Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. november 29-i 367/06/COL határozata a Sementsverksmiðjan nyugdíj-kötelezettségeinek az izlandi állam általi átvételéről (még nem tették közzé).

(7) A Hatóság és az izlandi hatóságok közötti levélváltásokat illetően részletesebb információ található a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló 421/04/COL határozatában.

(8) Lásd az 5. lábjegyzetet.

(9) Az izlandi hatóságok 2003. augusztus 19-i keltezésű levele, 3. oldal.

(10) A C-39/94. sz. Syndicat français de l’Express international (SFEI) és társai kontra La Poste és társai ügy (EBHT 1996 I-3547. o.), 60. pont, a C-256/97. sz. DM Transport-ügy (EBHT 1999 I-3913. o.), 22. pont, a CT-116/01. és T-118/01. sz. P&O Ferries kontra Bizottság egyesített ügyek (EBHT 2003), 112. pont.

(11) A C-56/93. sz. Belgium kontra Bizottság ügy (EBHT 1996., I-723. o.), 79. pont és a C-241/94. sz. Franciaország kontra Bizottság ügy (EBHT 1996., I-4551. o.), 19. és 20. pont.

(12) A T-67/94. sz. Ladbroke Racing kontra Bizottság ügy (EBHT 1998 II-1. oldal), 52. pont és a T-46/97. sz. SIC kontra Bizottság ügy (EBHT 2000 II-2125. o.), 83. pont.

(13) Az izlandi kormány és az Íslenskt sement ehf. között létrejött részvényvásárlási megállapodásban előírtak és a Sementsverksmiðjan hf. és a Kincstár közötti adásvételi szerződés rendelkezésinek alapján elvégzettek szerint.

(14) Szakértői jelentés, 2. oldal.

(15) A Hatóság 2005. július 12-i levele.

(16) Szakértői jelentés, 8. oldal.

(17) Szakértői jelentés, 8. oldal.

(18) Az Akranes városa és a Sementsverksmiðjan hf. között létrejött 2003. október 2-i bérleti szerződés.

(19) Szakértői jelentés, 9. oldal.

(20) Valamely év jövedelemadózási vesztesége felhasználható a korábbi évek bármelyikének megfizetett adójának visszatérítésére vagy felhasználható a következő évek adójának csökkentésére.

(21) Amint fentebb említettük, az állam azon pusztán erkölcsi kötelezettsége, hogy megtisztítsa a termelés helyszínét Akranesben, átalakításra került a Sementsverksmiðjan hf.-re az akranesi földterületre vonatkozó, a társaság és az Akranes város közötti bérleti szerződés aláírásával.

(22) Szakértői jelentés, 13. oldal.

(23) Az MP Verdbref által 2003 márciusában elvégzett, felszámolási értékelésben a gyártelep (épületek és gépek) lebontásával és megtisztításával kapcsolatos költségeket 460 millió ISK-ra becsülték. Még ha ez a számadat nem is lehet teljesen helyes, sejteti, hogy az Sementsverksmiðjant olyan teher terheli, ami jelentősen csökkentheti a becsült felszámolási értéket.