HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 78/59

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 290/09/COL HATÁROZATA

(2009. július 1.)

a Troms megyei légiforgalmipilóta-képzés ágazatának nyújtott támogatásról

(Norvégia)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére,

TEKINTETTEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdésére, valamint II. része 7. cikke (2) és (5) bekezdésére, továbbá 13. és 14. cikkére,

TEKINTETTEL a Hatóságnak az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatására (4), és különösen a közszolgáltatások ellentételezéséről és az állami kezességvállalásról szóló fejezetére,

TEKINTETTEL a Hatóságnak a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló, 2004. július 14-i 195/04/COL számú határozatára (5),

TEKINTETTEL a Hatóságnak a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról szóló, 2006. december 13-i 389/06/COL számú határozatára (6),

MIUTÁN az érdekelt feleket felhívta észrevételeik megtételére (7), és tekintettel a beérkezett észrevételekre,

mivel:

I. TÉNYEK

1. Az eljárás

2006. március 17-én kelt levelében a North European Aviation Resources AS (a továbbiakban: NEAR vagy a panaszos) panasszal élt a felülvizsgált nemzeti költségvetésből a Norwegian Aviation College (a továbbiakban: NAC) részére nyújtott támogatással kapcsolatban. A levél 2006. március 20-án érkezett a Hatósághoz, és ugyanazon a napon iktatták (366921 sz. dokumentum). A NEAR 2006. augusztus 25-én kelt levelében, amelyet a Hatóság augusztus 28-án kapott meg és iktatott (385471 sz. dokumentum), kiegészítette a Troms megye és Målselv önkormányzat által a NAC számára nyújtott különböző összegekkel kapcsolatos panaszát.

2006. április 11-én (369763 sz. dokumentum) és 2006. szeptember 7-én (385794 sz. dokumentum) kelt leveleiben a Hatóság értesítette a norvég hatóságokat a panaszról és annak kiegészítéséről, és felkérte őket az ezzel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

A Hatóság azt követően, hogy megvizsgálta az észrevételeket, 2006. december 13-án kelt levelében (401508 sz. dokumentum) értesítette a norvég hatóságokat arról, hogy a Troms megyében a légiforgalmipilóta-képzéshez nyújtott támogatás tekintetében a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (8). A norvég kormányt felkérték, hogy tegye meg a határozatra vonatkozó észrevételeit. 2007. február 15-én kelt és a Hatósághoz 2007. február 19-én beérkezett és iktatott levelükben (410248 sz. dokumentum) a norvég hatóságok megküldték észrevételeiket.

A hivatalos eljárás megindításáról szóló 389/06/COL határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében tették közzé. A Hatóság felkérte az érdekelt feleket, hogy küldjék meg észrevételeiket (9).

A Hatósághoz az érdekelt felektől két alkalommal érkeztek észrevételek. A Hatóság ezeket a 2007. október 10-én kelt levelében (446322 sz. dokumentum) továbbította a norvég hatóságoknak, akiknek válaszadási lehetőséget biztosítottak. A norvég hatóságok 2007. november 13-án kelt levelükben (451773 sz. dokumentum) küldték meg észrevételeiket.

2. A tervezett intézkedés leírása

2.1. A vizsgált intézkedések

a) A NAC részére nyújtott támogatás

A norvég kormány szerint a Parlament 2005 júniusában 4,5 millió NOK támogatást hagyott jóvá a „Tromsø/Bardufoss régióban zajló légiforgalmipilóta-képzés” javára. Az Oktatási és Kutatási Minisztérium ezt a támogatást közvetlenül a NAC számára nyújtotta 2005. július 8-án.

A 2006. évi állami költségvetésbe további 4,5 millió NOK összeget vezettek be és javasolták, hogy a 2007. évi költségvetésbe is vegyék fel ezt az összeget. A norvég hatóságok szerint ugyanakkor a Parlamentet értesítették a panaszról, és az ügy megoldásáig felfüggesztették a további összegek folyósítását a NAC részére.

b) Projektfinanszírozás a Norsk Luftfartshøgskole számára

Troms megye megerősítette, hogy a 2006. július 6-án kelt határozata értelmében 1,9 millió NOK összegben projektfinanszírozást nyújtott a Norsk Luftfartshøgskole (a továbbiakban: NLH) számára, amely a norvég hatóságok szerint olyan non-profit alapítvány, amelynek célja a pilótaképzés előmozdítása Észak-Norvégiában.

c) A NAC részére Troms megye által nyújtott kölcsön és annak későbbi elengedése

Troms megye saját állítása szerint 400 000 NOK összegű kölcsönt nyújtott a NAC számára 1999-ben, összhangban a Hatóságnak bejelentett és az általa engedélyezett regionális kölcsön programmal. Az eredeti kölcsönt egy kezdeti három éves időszakot követően kellett volna visszafizetni az érvényes kamatlábak mellett. A visszafizetési időszak meghosszabbításait követően Troms önkormányzata 2006. július 6-án hozott döntésével elengedte a kölcsönt azzal a feltétellel, hogy valamennyi hitelező részt vesz a NAC adósságainak rendezésében.

d) Hitelgarancia

Troms megye megerősítette, hogy a NAC adósságából 500 000 NOK összegű kezességet vállal a 2002. szeptember 1. és 2012. szeptember 1. közötti időszakban, anélkül, hogy a NAC kezességvállalási díjat fizetne.

e) A Målselv önkormányzata által az NLH-nak nyújtott kölcsön

Målselv önkormányzata 2006. július 19-i döntésével 1,3 millió NOK összegű másodrangú kölcsönt nyújtott a NAC számára évi 8,5 %-os kamattal. A kölcsön kamatokkal együtt történő visszafizetése legkésőbb 2007 végéig esedékes. Målselv önkormányzata 2008. április 24-i döntésével meghosszabbította a visszafizetés határidejét 2008. december 31-re. A norvég hatóságok azóta megerősítették, hogy a kölcsönt az NLH javára nyújtották és számára fizették ki.

2.2. A vizsgált intézkedések célkitűzései

a) Támogatás

A norvég kormány szerint az utóbbi években csökkent mind a légierő kapacitása a fegyveres erőkön kívüli szolgálatot ellátó pilóták képzésére, mind pedig az SAS légitársaság által a légiforgalmipilóta-képzéshez nyújtott pénzügyi segítség. A vitatott finanszírozás tekinthető e változások következményének. Támogatás csak a NAC-nál jelenleg történő légiforgalmipilóta-képzéshez használható fel, amelynek célja a légiforgalmipilóta-képzéshez szükséges jelenlegi kapacitás fenntartása Norvégiában és a pilótatoborzás válságának elkerülése.

b) Projektfinanszírozás az NLH számára

Troms megye szerint a projektfinanszírozás célja biztosítani a megyében meglévő repülési kompetencia fejlesztését és megerősítését.

c) A NAC részére Troms megye által nyújtott kölcsön és annak későbbi elengedése

Troms megye szerint a NAC pénzügyi helyzete miatt szükséges volt meghosszabbítani a kölcsön visszafizetésének határidejét és végül a kölcsönt teljes egészében leírni.

d) Hitelgarancia

A garanciát a NAC tulajdonosaitól kérték tulajdonosi hányaduk arányában, egy repülésszimulátor finanszírozását célzó kölcsön tekintetében.

e) A Målselv önkormányzata által az NLH részére nyújtott kölcsön

A célkitűzéseket nem adták meg.

2.3. A támogatási intézkedés nemzeti jogalapja

A 4,5 millió NOK összeget kitevő közvetlen támogatást a 2005. évi felülvizsgált nemzeti költségvetés (Kap. 281, post 1) keretében nyújtják. Ez a költségvetési sor a vizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez nem kapcsolódó, más célokra elkülönített 574 000 NOK összeget is tartalmaz.

A többi intézkedés vagy Troms megyei tanácsa, vagy Målselv önkormányzati tanácsának döntésének eredménye.

2.4. Kedvezményezettek

A NAC egy 1993-óta működő, Norvégiában bejegyzett korlátolt felelősségű társaság. A NAC az SAS légitársaság (60 %), a Norsk Luftfartshøgskole (29 %) és más kisebb részvényesek tulajdonában van. 2006-ban az NLH 95,65 %-ra növelte a részesedését a NAC-ban. A részvények fennmaradó 4,35 %-a a Hurtigruten AS tulajdonában van.

Tromsø/Bardufoss régióban egyedül a NAC folytat légiforgalmipilóta-képzést, ezért egyedül ez a társaság jött szóba a Parlament által nyújtott támogatás lehetséges kedvezményezettjeként.

A NAC emellett különleges kedvezményezettje a Troms megye által nyújtott (később leírt) kölcsönnek és hitelgaranciának. A projektfinanszírozást Troms megye, a kölcsönt Målselv önkormányzata nyújtotta a Norsk Luftfartshøgskole számára.

A Norsk Luftfartshøgskole 1997 óta működő, Norvégiában bejegyzett alapítvány. Alapító tagjai a Troms fylkeskommune, az SAS repülési akadémia, valamint Bardu és Målselv önkormányzata. E non-profit alapítvány bejegyzett célja az ingatlankölcsönzés, célja az Észak-Norvégiában történő légiforgalmipilóta-képzés előmozdítása képzési ajánlatok fejlesztésén, kezdeményezésén és koordinációján, valamint a szükséges helységek biztosításán keresztül.

3. Határozat hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról

A hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozatában a Hatóság arra az előzetes megállapításra jutott, hogy nem zárható ki az állami támogatás megléte, és a rendelkezésre álló információ alapján aggályok merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a támogatás összeegyeztethető-e az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

4. A norvég hatóságok e határozattal kapcsolatban tett észrevételei

A norvég hatóságok szerint a vitatott finanszírozás nem képez állami támogatást, mivel a NAC által kínált képzés nem gazdasági tevékenység, és ezért nem alkalmazandó rá az EGT-megállapodás 61. cikke szerinti értékelés. A norvég hatóságok arra is rámutattak, hogy még ha az intézkedés e rendelkezés hatálya alá tartozna is, a vitatott finanszírozás az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése értelmében vett általános gazdasági érdekű szolgáltatás működtetésért fizetett ellentételezés lenne.

A norvég hatóságok szerint a képzés – még ha a nemzeti oktatási rendszeren kívül is folyik – tekinthető nem gazdasági tevékenységnek. A NAC által kínált kurzus tartalmát és a rá vonatkozó követelményeket jogszabály határozza meg, nevezetesen a norvég repülési törvény. Jelenleg vizsgálják a pilótaképzés nemzeti oktatási rendszerbe történő integrálásának lehetőségét. A norvég hatóságok megállapítják, hogy a toborzás tekintetében problémát okozhat az a jelenlegi tendencia, hogy a képzés költségeit a hallgatókra hárítják (a költségeket hagyományosan megosztották a légitársaságok és a hallgatók között). Az ilyen képzés jelentős költségekkel jár, és bár a képzést magánszereplők nyújtják, mégsem tűnik nyereséges gazdasági tevékenységnek (10). A norvég hatóságok ezért úgy vélik, hogy az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban a vitatott finanszírozás csupán azt jelenti, hogy az állam teljesíti az állampolgáraival szemben az oktatási területen fennálló kötelezettségét.

Az alternatív helyzetet illetően a norvég hatóságok álláspontja szerint a vitatott finanszírozás jogszerű, amennyiben azt az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdése fényében vizsgálják. A hatóságok hangsúlyozzák, hogy az állam mérlegelési jogkörébe esik annak meghatározása, hogy mi képez „általános gazdasági érdekű szolgáltatást” és úgy vélik, hogy ez a megközelítés vonatkozik a NAC által nyújtott pilótaképzésre is. E tekintetben hangsúlyozzák továbbá, hogy a NAC által kínált különleges képzés kulcsfontosságú a pilóták toborzásában a norvég piac kiszolgálása érdekében, mivel ez az egyetlen olyan integrált légiforgalmipilóta-program, amely Norvégiában képzést biztosít. Így a NAC-nál történő pilótaképzés támogatása olyan nemzeti oktatáspolitikai kérdés, amely hosszútávon közvetlenül kapcsolódik a közérdekhez, emellett megkülönböztetéstől mentes, mivel Norvégiában más szereplők nem nyújtanak integrált oktatást.

A norvég hatóságok szerint az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésében foglalt első, a megbízásra vonatkozó feltételt a „légiközlekedési pilótaképzés Troms megyében/Bardufossban” elnevezésű specifikus költségvetési allokáció, valamint a norvég repülési törvény teljesíti. A norvég hatóságok szerint a második feltétel tekintetében ellenőrizni kell, hogy van-e valamilyen „nyilvánvaló hiba” a „cél és annak elérésének eszközei közötti ésszerű kapcsolat” összehasonlításában. A hatóságok szerint az eltérés akkor alkalmazható, ha az szükséges ahhoz, hogy a vállalkozás elfogadható pénzügyi feltételek mellett működhessen (11). A norvég hatóságok kizárják a túlkompenzáció esetét, és megjegyzik, hogy a 4,5 millió NOK összegű allokáció a légiforgalmipilóta-program költségeinek csupán 20 %-át fedezi.

A norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésében foglalt követelmény, amely szerint a tevékenység a kereskedelmet nem befolyásolhatja „olyan mértékben, amely ellentétes a Szerződő Felek érdekeivel” kevésbé szigorú, mint a támogatás meglétének EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése szerinti megállapítását szolgáló, a kereskedelem érintéséről szóló kritérium. A hatóságok utalnak a Bíróság ítélkezési gyakorlatában (12) hivatkozott mérlegelési tesztre, és véleményük szerint ebben az ügyben a bizonyítás terhe a Hatóságra hárul (13).

Troms megye véleménye szerint a megfelelő légiforgalmipilóta-képzés biztosítása nemzeti jelentőséggel bíró fontos feladat. A NAC pénzügyi átalakításában betöltött közvetlen (hitelgarancia és a kölcsön elengedése) és közvetett (az NLH tulajdonosaként betöltött) szerepét egyaránt bevett piaci gyakorlatnak tekinti és hangsúlyozza, hogy a hozzájárulása azon a feltételen alapult, hogy más hitelezők is részt vesznek az adósság átalakításában (14).

Troms megye kifejtette, hogy a kezességvállalás biztosítja a repülésszimulátor finanszírozásához szükséges kölcsönt. A NAC végső tulajdonosaitól kérték a kölcsön garantálását az előzetes fizetés elkerülése érdekében. A Troms megye által nyújtott kezesség a kölcsönösszeg 12,27 %-át teszi ki. Troms megye hangsúlyozza a NAC és a megye közötti kapcsolat anyavállalat-leányvállalat jellegét. A megye megállapítja továbbá, hogy ha kérték volna is bármilyen díj fizetését, az nem lépte volna túl a csekély összegű (de minimis) támogatásokra vonatkozó küszöbértéket.

Målselv önkormányzata hangsúlyozza, hogy átmenetinek tekintették azokat a pénzügyi nehézségeket, amelyeknek a NAC a kölcsön nyújtásának idején ki volt téve, és érdekelt félként az önkormányzat részt vett a folyamatban levő refinanszírozásban. Az önkormányzat kifejti, hogy amennyiben a kölcsön nyújtásáról való döntés idején megfelelően és objektíven értékelték a kockázatokat, a Hatóságnak el kell állnia a meghatározott kamatszint felülvizsgálatától, kivéve, ha objektív jóhiszeműség alapján nem indokolható az a feltételezés, hogy egy magánbefektető a szóban forgó ügy körülményei között kölcsönt nyújtott volna.

5. Az érdekelt harmadik felektől beérkezett észrevételek

2007. május 3-án kelt és a Hatósághoz ugyanazon a napon beérkezett és iktatott levelében (420011. sz. dokumentum) a Rørosfly AS további információkat küldött meg a hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. A vállalkozás a panaszos mellett foglal állást és hangsúlyozza azt a versenyelőnyt, amit az egyetlen pilótaképző iskolának nyújtott állami támogatás idéz elő.

2007. május 4-én kelt és a Hatósághoz ugyanazon a napon beérkezett és iktatott levelében (420422. sz. dokumentum) a Rørosfly AS további információkat küldött meg a hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. Előzetes észrevételként a panaszos cáfolja a pilótaképzés rendszerének norvég hatóságok általi ismertetését és fenntartja azt a véleményét, hogy mind maga, mind pedig a NAC ugyanolyan (a Norvég Polgári Repülési Hatóság által kiadott) engedéllyel rendelkeznek és Norvégiában mindketten integrált oktatás keretében képeznek légiforgalmi pilótákat (15).

Arra az érvre hivatkozva, hogy a NAC nem végez gazdasági tevékenységet, a panaszos utal a „vállalkozás” tág fogalmára, így véleménye szerint a kérdés az, hogy a jogalany végez-e olyan gazdasági tevékenységet, amely magában foglalja olyan áruk vagy szolgáltatások kínálását a piacon, amelyeket – legalábbis elvileg – egy magánvállalkozás is tud nyújtani profitszerzés céljából (16). A panaszos véleménye szerint a NAC tipikusan kereskedelmi tevékenységet végez nyilvánvaló gazdasági céllal. Álláspontja alátámasztására a panaszos utal a NAC kiterjedt reklámtevékenységére, amely a piaci szereplőkre jellemző. A NEAR arra is hivatkozik, hogy a NAC felszámolása óta nő saját hallgatóinak száma, ami szemlélteti, hogy a pilótaképző iskolák versenyben állnak egymással.

Az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének alkalmazása tekintetében a panaszos kétségbe vonja az általános gazdasági érdekű szolgáltatás norvég hatóságok általi meghatározását. Valamennyi Norvégiában működő pilótaképző iskolának ugyanazoknak a nemzeti és nemzetközi szabályoknak kell megfelelnie. Ebből következően a NAC valamennyi tevékenysége nem tekinthető általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak; a NAC-nak más iskolákhoz képest valamilyen „többletszolgáltatást” kell nyújtania. A panaszos szerint ezt az egyetlen lehetséges „többletszolgáltatási” elemet az jelenti, hogy a NAC Norvégiában nyújtja a teljes képzést. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatást az jellemzi, hogy állami beavatkozás nélkül nem valósul meg, ugyanakkor a NEAR kínál integrált, kizárólag Norvégiában történő pilótaképzést (a NAC által kínáltnál alacsonyabb áron). A panaszos ezért megállapítja, hogy a szóban forgó szolgáltatás általános gazdasági érdekű szolgáltatásként történő besorolása nyilvánvalóan téves. A panaszos szerint nem teljesülnek az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek. A panaszos kétségbe vonja a norvég hatóságok állítását, miszerint a hivatalos jogszabályban történő megbízásra a norvég repülési törvényen és a költségvetési allokáción keresztül sor került. Továbbá, a közszolgáltatási ellentételezésről szóló állami támogatási iránymutatás rendelkezéseivel ellentétben semmilyen hivatalos jogi aktusban nem határozták meg sem az általános gazdasági érdekű szolgáltatás pontos jellegét, sem pedig az ellentételezés kiszámítására, ellenőrzésére és felülvizsgálatára vonatkozó paramétereket. E tekintetben a panaszos megállapítja, hogy a norvég hatóságok nem dokumentálták az általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz kapcsolódó költségeket (vagyis ahhoz a potenciális „kötelezettséghez” kapcsolódó költségeket, hogy a pilótaképzés egészére Norvégiában kerül sor). A panaszos beadványa szerint a NEAR ugyanezt a képzést alacsonyabb áron nyújtaná (17).

Végezetül, a panaszos észrevételeket tett a „piaci magánbefektető” elvével kapcsolatban. Ezek alapján a NAC legalább azóta volt nehéz pénzügyi helyzetben, hogy az SAS 2005-ben visszavonta segítségét, és a „befektetések” idején a norvég hatóságok nem számolhattak a befektetett tőke méltányos megtérülésével. Tekintettel arra a tényre, hogy a hatóságok a NAC-ban tulajdonosi hányaddal rendelkeztek, a panaszos az EB ítélkezési gyakorlatára hivatkozva ismerteti, hogy az ítélkezési gyakorlattal ellentétben a „befektetésekre” nem kizárólag gazdasági, hanem szociális, regionális és ágazati megfontolások alapján került sor. Pontosabban, a panaszos szerint a Norsk Luftfartshøgskole az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak tekintendő, és az ennek a jogalanynak nyújtott 1,9 millió NOK támogatás a verseny torzulásával fenyegető gazdasági előnyt képez. Továbbá az alapján, hogy az alapítvány non-profit alapon működik, a befektetésekről aligha állítható, hogy azok megfelelnének a piaci magánbefektető elvének. A panaszos ismételten hivatkozik a fenti érvekre, és megállapítja, hogy a Norsk Luftfartshøgskole esetében nem került sor az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése szerinti, közszolgáltatási kötelezettség teljesítésére vonatkozó megbízásra, a nyújtott támogatás pedig nem kapcsolódik semmilyen állítólagos általános gazdasági érdekű szolgáltatás költségéhez.

A panaszos a norvég hatóságok által a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban tett észrevételek alapján két további potenciális támogatási elemet azonosít: az NLH egy ideig mentesítette a NAC-ot a diákotthonokhoz kapcsolódó bérleti díj fizetése alól, és csökkentette a hangárok és az igazgatási létesítmények bérlete után fizetendő összeget. A panaszos úgy véli, hogy ezek az intézkedések nem állnak összhangban a piaci magánbefektető elvével és emiatt ezek az NLH által a NAC számára nyújtott állami támogatást képeznek.

A kölcsön elengedését (18) illetően a panaszos szerint nem elégséges azt bizonyítani, hogy a magánbefektetők is engedtek el kölcsönt, és fenntartja azzal kapcsolatos állásfoglalását, hogy a kölcsön elengedése állami támogatásnak felel meg, ami ellentétes a piaci magánbefektető elvével. A panaszos megállapítja, hogy a megye nem nyújtott be semmilyen olyan dokumentumot, ami bizonyítaná a befektetés megfelelő megtérülését eredményező adósságrendezési terv meglétét.

A hitelgarancia tekintetében a panaszos vitatja a norvég hatóságok arra vonatkozó állítását, hogy az anyavállalatok nem szoktak a leányvállalataiknak nyújtott kölcsönök után kezességvállalási díjat felszámolni. A panaszos szerint épp ennek ellenkezőjéről van szó, és állítását alátámasztandó hivatkozik a korlátolt felelősségű társaságokról szóló norvég törvény 3-8. és 3-9. szakaszára.

Végezetül, a Målselv önkormányzata által nyújtott kölcsön után felszámított 8,5 %-os kamattal kapcsolatban a panaszos ismételten hivatkozik a piaci magánbefektető elvére és megállapítja, hogy – a NAC pénzügyi helyzetét figyelembe véve – a kamatláb nem tükrözi a kölcsönhöz kapcsolódó kockázatot és olyan támogatásnak/segítségnek kell tekinteni, amelyet magánbefektető nem nyújtott volna.

6. A norvég hatóságok észrevételekkel kapcsolatban tett észrevételei

A norvég hatóságok válaszoltak a Rørosfly és a panaszos által benyújtott észrevételekre. A válaszban hangsúlyozzák, hogy először is a NAC mint jogalany már nem létezik, másodszor, mivel a NEAR nem kínál aktív ösztönzést a hallgatóknak arra, hogy a képzés egészét Norvégiában végezzék el, a NAC támogatását tekintették a legjobb megoldásnak a norvégiai pilótaképzés infrastruktúrájának támogatására.

II. ÉRTÉKELÉS

1. E határozat hatálya

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeikben a norvég hatóságok ismertetik az NLH és a NAC közötti kapcsolatot, és az utóbbi nehéz pénzügyi helyzetével kapcsolatban megemlítik, hogy az NLH átmenetileg felfüggesztette a NAC számára bérbe adott diákotthonhoz kapcsolódó bérleti díj fizetésére irányuló kötelezettséget és csökkentette a hangárok és az igazgatási létesítmények bérlete után fizetendő összeget.

A panaszos szerint ezek az lépések két újabb, a NAC számára nyújtott támogatási intézkedésnek minősülnek, miközben a hatóságok szerint egy ilyen intézkedés az adott körülményeket tekintve elfogadható. Ezek az intézkedések nem képezték a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat részét.

Továbbá, a norvég hatóságok által a Målselv önkormányzattól származó kölcsön kedvezményezettjére vonatkozóan benyújtott információ fényében az intézkedés már nem felel meg a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban leírtaknak. A norvég hatóságok azt is megerősítették, hogy mind ezt a kölcsönt, mind pedig a Troms megye által az NLH részére nyújtott projektfinanszírozást „fejlesztési projekt végrehajtásához szükséges szolgáltatások” céljára utalták át a NAC részére. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat nem említi ezt az átutalást sem.

Azzal kapcsolatban, hogy megváltozott a Målselv önkormányzata által nyújtott kölcsön kedvezményezettje, a Hatóság úgy véli, hogy a vitatott intézkedés – vagyis az önkormányzat által kedvező kamat mellett nyújtott kölcsön – továbbra is azonosítható a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban leírtakkal, és ezért ezt az intézkedést az új kedvezményezettre, nem pedig a NAC-ra vetítve fogja értékelni. Ugyanakkor a többi ponttal kapcsolatban a Hatóság szerint nem egyértelmű az, hogy nem vonhatók kétségbe az említett különböző intézkedések állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetősége. Következésképpen ezekkel az intézkedésekkel kapcsolatban nem vonhatók le következtetések, és ez a határozat a továbbiakban nem veszi figyelembe ezeket. E határozat ezért kizárólag a fenti I 2.1(a)–(e) pontban ismertetett intézkedésekre vonatkozik.

2. Állami támogatás fennállása az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

Mielőtt sorban szemügyre vennénk ezeket a kritériumokat, egy előzetes megállapítást kell tenni a NAC által végzett tevékenység – nevezetesen a légiforgalmipilóta-képzés – jellegével kapcsolatban.

Úgy tűnik, hogy az ilyen – nem elhanyagolható költségekkel járó – szolgáltatások nyújtására létezik egy versenypiac. Az a tény, hogy a szolgáltatásnak oktatási aspektusa van, önmagában nem változtat a tevékenység gazdasági jellegén. Ezzel ellentétben az az ítélkezési gyakorlat, amire a norvég kormány hivatkozik, alátámasztja azt a véleményét, miszerint a nemzeti oktatási rendszer keretében nyújtott képzések nem képeznek az EK-Szerződés 50. cikke (19) értelmében vett szolgáltatásokat, azonban az alapvetően magánforrásokból – különösen a hallgatók vagy azok szülei által – finanszírozott képzések az említett cikk hatálya alá tartoznak (20). Ez az érvelés, amely az EK-Szerződés 49. cikke és az EGT-megállapodás 36. cikke értelmében vett „szolgáltatás” meghatározásához kapcsolódik, átvihető az állami támogatások területére és arra a kérdésre, hogy egy tevékenység jellege vajon gazdasági-e és az ilyen tevékenységet az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdése értelmében vett vállalkozás végzi (21). Nem állította senki, és az üggyel kapcsolatos információk sem támasztják alá azt a következtetést, hogy a NAC által kínált képzés finanszírozása alapvetően nem magánforrásokból történik. A Hatóság ezek alapján megállapítja, hogy a NAC által a csődbe menetelét megelőzően nyújtott légiforgalmipilóta-képzés gazdasági tevékenység és a NAC az EGT-megállapodás 61. cikke értelmében vett vállalkozás.

2.1. Az állami források megléte

A támogatási intézkedést az állam nyújtja vagy állami forrásból nyújtják.

A vitatott finanszírozás a felülvizsgált nemzeti költségvetés keretében nyújtott közvetlen támogatásból, kifizetett összegekből vagy a helyi hatóságok által nyújtott előnyökből áll. Ez alapján egyértelmű, hogy a vitatott finanszírozást az állam nyújtotta, vagy állami forrásokból nyújtották.

2.2. Bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése

Először is, a támogatási intézkedés a kedvezményezettet olyan előnyökhöz juttatja, amelyek mentesítik az olyan díjak alól, amelyeket egyébként általában saját maga viselne. Ugyanakkor csak a vállalkozásokat előnyben részesítő forrásátutalások értékelendők az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint. Ezért, mielőtt a specifikus intézkedéseket értékelés alá vetnénk, első lépésként fontolóra kell venni, hogy a kedvezményezettek e rendelkezés értelmében vett vállalkozások-e.

Amint az már fentebb megállapításra került, a NAC egyértelműen vállalkozás, és ezen a megállapításon jelen esetben nem változtat az a tény, hogy oktatási feladatot lát el.

Ugyanakkor úgy tűnik, hogy az NLH nem folytat semmiféle olyan gazdasági tevékenységet, amelyhez támogatást kap. A megszilárdult ítélkezési gyakorlat szerint a gazdasági tevékenység jellemzője, hogy egy tevékenység keretében árukat és szolgáltatásokat kínálnak egy adott piacon (22). A Hatósághoz nem nyújtottak be semmilyen információt, amely szemléltetné, hogy az Észak-Norvégiában történő légiforgalmipilóta-képzés ösztönzése ilyen módon meghatározható lenne. Valóban, ismét összhangban a megszilárdult ítélkezési gyakorlattal, csak a díjazás ellenében nyújtott szolgáltatások tekintendők az EGT-megállapodás értelmében vett szolgáltatásoknak (23). Nemcsak hogy az NLH-t nem fizetik meg tevékenységeiért, de a céljával összhangban a légiforgalmipilóta-képzés Észak-Norvégiában történő előmozdítása érdekében számára nyújtott forrásokból általa eszközölt kifizetések sokkal inkább hasonlítanak a Private Barnehagers ügyben az EFTA-Bíróság által megállapított szociális célokhoz. A Bíróság ebben az ügyben megállapította, hogy a norvég állam nem nyereséges tevékenységet kíván folytatni, hanem az állampolgárai felé fennálló kötelezettségeinek tesz eleget a szociális, kulturális és oktatási területen (24). Valóban, a Troms megye által az NLH számára nyújtott finanszírozás inkább a források belső átrendezéséhez hasonlítható – amely értelmében forrásokat különít el a megye felelősségi körébe tartozó földrajzi térségben folyó légiforgalmipilóta-képzés előmozdítására –, nem pedig igénybe vett szolgáltatás kifizetéséhez. E források olyan, gazdasági tevékenység keretében légiforgalmipilóta-képzést nyújtó vállalkozásoknak – mint a NAC – történő további kifizetései valóban jelenthetnek állami támogatást, de a fenti II-1 pontban említettek alapján ezek nem esnek e határozat hatálya alá. Az NLH-nak tett kezdeti kifizetések tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy – legalábbis a kifizetések időpontjában – maga az NLH nem minősülhetett támogatás kedvezményezettjének, és azt a két intézkedést, amelyek esetében az NLH volt a kedvezményezett, nem szükséges részletesebben értékelni. A Hatóság ezért az előny fennállását csak azoknak az intézkedéseknek a vonatkozásában vizsgálja, amelyek kedvezményezettje a NAC volt, nevezetesen:

— az állami költségvetésből származó 4,5 millió NOK közvetlen támogatás,

— a Troms megye által nyújtott kölcsön és annak későbbi elengedése,

— a Troms megye által nyújtott, díjfizetés nélküli hitelgarancia.

Ezt a feltételt a működési költségek alóli mentesítést célzó közvetlen támogatás egyértelműen teljesíti.

A norvég hatóságok szerint a Troms megyétől származó kölcsönt a regionális kölcsönprogram keretében nyújtották, amelyet 1999-ben jelentettek be a Hatóságnak, és amelyet a Hatóság ugyanabban az évben hagyott jóvá. A kölcsön elengedése szintén csökkenti azt a pénzügyi terhet, amelyet egyébként a kedvezményezett viselne. Ugyanakkor, amennyiben az intézkedésre normális piaci elvek alkalmazhatók, ez nem minősül az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előny nyújtásának. A norvég hatóságok által benyújtott információk alapján 2005 végén a következő jogalanyok voltak a NAC hosszú távú nem biztosított hitelezői: Sparebanken Finans Nord-Norge AS (2 877 000 NOK), Troms megye (400 000 NOK), Indre Troms Samvirkelag BA (200 000 NOK) és az Eriksen Eiendom (200 000 NOK). A norvég hatóságok megerősítették, hogy az utóbbi kettő – magánbefektetőnek tekintett – jogalany elengedte a NAC részére nyújtott kölcsönöket, miközben a Sparebanken Finans Nord-Norge halasztást nyújtott a 2006 második felére esedékes részletek fizetésére, de a kamatfizetéseket nem engedte el. Miközben az állami hatóságoknak adósaikkal szemben ugyanolyan határozottsággal kell eljárniuk, mintha magánhitelezők lennének, a Hatóság úgy véli, hogy mivel piaci magánszereplők is elengedtek a NAC-nak kintlevő kölcsönöket, a Troms megye általi ugyanilyen intézkedés nem képez állami támogatást.

Az állami kezességvállalásról szóló állami támogatási iránymutatás 2.1. szakasza kiköti, hogy az állam kezességvállalásai a kölcsönvevő javára történnek és állami forrásokat vonnak el, amennyiben a kezesség ellenében nem történik díjfizetés. Ezért úgy tűnik, hogy a Troms megye által a NAC részére nyújtott kezességvállalás előnyben részesítette a NAC vállalkozást az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében.

Másrészt a támogatási intézkedésnek szelektívnek kell lenni annyiban, „hogy bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését részesíti előnyben”. A vizsgálat tárgyát képező intézkedések kizárólag a NAC-ra irányultak, és emiatt egyértelműen szelektívek.

2.3. A verseny torzulása és a Szerződő Felek közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

Az intézkedések akkor képeznek állami támogatást, ha torzítják a versenyt és érintik a Szerződő Felek közötti kereskedelmet. Mivel a NAC közvetlen versenyben áll más, a közös európai szabályoknak (Egyesült Légügyi Hatóságok repülésre jogosító engedélye, vagy JAA-FCL) megfelelő légiforgalmipilóta-képzést nyújtó norvégiai és európai intézményekkel, úgy tűnik, hogy a finanszírozás erősíti a kedvezményezett pozícióját és ezáltal potenciálisan torzítja a versenyt a különböző iskolák között és érinti az iskolák működése szerinti államok közötti kereskedelmet.

2.4. Következtetés

Az előbbi megfontolások alapján a Hatóság úgy véli, hogy a következő intézkedések nem képeznek az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást:

— a Troms megye által az NLH részére nyújtott projektfinanszírozás (fenti I- 2.1(b) pont),

— a Troms megye által a NAC javára nyújtott kölcsön elengedése (fenti I-2.1(c) pont), és

— a Målselv önkormányzata által az NLH-nak nyújtott kölcsön (fenti I-2.1(e) pont).

A következő, a NAC javára hozott intézkedések az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást képeznek:

— az állami költségvetésből származó 4,5 millió NOK közvetlen támogatás (fenti I-2.1(a) pont), és

— a Troms megye által nyújtott, díjfizetés nélküli hitelgarancia (fenti I-2.1(d) pont).

3. Eljárási követelmények

A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint „az EFTA Felügyeleti Hatóságot az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell a támogatás nyújtásának vagy módosításának tervéről (…). Amíg ebben az eljárásban végső határozat nem születik, az érintett tagállam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre”.

A norvég hatóságok nem jelentették be a Hatóságnak a fent ismertetett támogatási intézkedéseket. A Hatóság ezért a támogatásként azonosított intézkedések (nevezetesen a fenti I-2.1(a) és (d) pontban ismertetett közvetlen támogatás, illetve a hitelgarancia) tekintetében megállapítja, hogy a norvég hatóságok nem tettek eleget a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelezettségeiknek. A nyújtott támogatás ezért a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének f) pontja értelmében vett „jogellenes támogatás”.

4. A támogatás összeegyeztethetősége

4.1. Az EGT-megállapodás 61. cikke szerinti értékelés

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) bekezdésében ismertetett esetek egyike sem alkalmazható ebben az ügyben.

A szóban forgó régió nem tartozik az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdése a) pontjának hatálya alá, és erre az ügyre nem alkalmazható az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja.

Úgy tűnik, hogy a vitatott finanszírozás nem mozdítja elő közvetlenül az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti olyan horizontális célkitűzéseket, mint a kutatás-fejlesztés, a foglalkoztatás, a környezetvédelem stb. A norvég hatóságok nem hivatkoztak erre az eltérésre. A Hatóság ezért úgy véli, hogy a vitatott finanszírozás nem tekinthető összeegyeztethetőnek az említett bekezdés értelmében az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

4.2. Értékelés az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése alapján

Az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése értelmében „az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott … vállalkozások olyan mértékben tartoznak e megállapodás szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes a Szerződő Felek érdekeivel”.

E rendelkezés alkalmazását a közszolgáltatás ellentételezéséről szóló állami támogatási iránymutatások 25. pontja részletezi, amely kiköti, hogy az iránymutatást alkalmazni fogják az iránymutatás elfogadása után nyújtott, be nem jelentett támogatások értékelésekor. Minden más esetben a támogatás nyújtásának idején hatályos rendelkezéseket fogják alkalmazni. A vizsgálat tárgyát képező két intézkedés megelőzi az iránymutatás elfogadását (2005. december 20.).

Az állami támogatási iránymutatás akkori 18C fejezetének (jelenleg egyszerűen a közszolgáltatások ellentételezéséről szóló fejezet) bevezetését megelőzően nem léteztek a közszolgáltatások ellentételezésére vonatkozó specifikus szabályok. A Hatóság ettől függetlenül úgy véli, hogy célravezető a korábbi intézkedéseket az Európában nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló bizottsági közlemény (25) alapján értékelni, összefüggésben a Bíróság támogatás nyújtását megelőző ítélkezési gyakorlatával.

A Hatóság megállapítja továbbá, hogy az állami támogatási iránymutatások 18C fejezetében foglaltak nem változtatják meg alapvetően az értékelés alapját, viszont egyértelműen meghatározzák azokat a követelményeket, amelyek szükségesek az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésében felsorolt különböző feltételek teljesítéséhez.

A vizsgálat tárgyát képező két intézkedés összeegyeztethetőségét ezért a következő (kumulatív) elvek alapján fogják értékelni, kellően figyelembe véve az intézkedések időzítését és annak tényét, hogy az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése eltérést jelent és mint ilyen korlátozottan értelmezendő:

— a szóban forgó szolgáltatásnak egyértelműen meghatározott „általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak” kell lennie,

— a szóban forgó vállalkozásnak hivatalos megbízást kell kapnia e szolgáltatás nyújtására,

— a versenyszabályok alkalmazása akadályozná azoknak a különleges feladatoknak az ellátását, amelyekkel a szóban forgó vállalkozást megbízták, és

— a kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes a Szerződő Felek érdekeivel.

Az EFTA-államok tág mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatások szintjének meghatározásához, és amennyiben az szükséges, az adott szint biztosítása érdekében közszolgáltatási kötelezettségeket írhatnak elő. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások állam általi meghatározására kizárólag a nyilvánvaló hiba kritériuma vonatkozik. Ugyanakkor minden többi esetben az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésében foglalt eltérés alkalmazhatósága érdekében egyértelműen meg kell határozni a közszolgáltatási feladatot.

E tekintetben az ítélkezési gyakorlatból következően az „általános gazdasági érdekű szolgáltatás” olyan szolgáltatásokat is átfog, amelyek sajátos jellegzetességeket mutatnak az általános értelemben vett gazdasági tevékenység gazdasági érdekéhez képest (26). Ilyen sajátos jellegzetesség lehet pl. az az eset, amikor a hatóságok úgy vélik, hogy a szolgáltatást akkor is biztosítani kell, amikor a piac nem elégségesen ösztönzött arra, hogy ezt a szolgáltatást nyújtsa (27). Ezért azokban az esetekben, amikor bizonyos szolgáltatásokat általános érdekűnek tartanak és a piaci erők nem biztosítják kielégítően az ilyen szolgáltatásokat, az érintett állam a nyújtandó szolgáltatás biztosítása érdekében specifikus közszolgáltatási kötelezettséget írhat elő.

A 4,5 millió NOK összegű közvetlen támogatással kapcsolatban a Hatóság megjegyzi, hogy a 2005. évi állami költségvetés idevágó tétele forrásokat rendel a „Tromsø/Bardufoss régióban zajló légiforgalmipilóta-képzés” projekthez. A Hatóság szerint ez nem egyértelmű meghatározása a közszolgáltatási feladatnak. Ezenkívül, még ha érvként el is lehetne fogadni azt, hogy a sajátos jellegzetességet az jelenti, hogy a képzés teljes egészében Norvégiában történik és ez a szolgáltatás „általános érdekű” eleme, a Hatóság megállapítja, hogy sem a költségvetésben, sem a Hatóságnak benyújtott más dokumentumokban nem szerepel olyan információ, ami alátámasztaná, hogy a támogatás nyújtása ilyen jellegzetességhez kötődne.

A Hatóság ezért úgy véli, hogy ebben az esetben az általános gazdasági érdekű szolgáltatás meghatározása nyilvánvaló hibának minősül. Ezért ebben az esetben nem teljesül az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének alkalmazásához szükséges feltétel (vagyis az, hogy egy vállalkozás általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújt).

Végezetül, a fenti I-2.1(d) pontban ismertetett intézkedéssel kapcsolatban a Hatóság úgy véli, hogy egy meghatározott összegű adósságért való kezességvállalásról nem állítható, hogy valamilyen általános gazdasági érdekű konkrét feladat ellátását biztosítja, ezért ez az intézkedés nem értékelhető az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése szerint.

Még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó szolgáltatást pontosan meghatározták, az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésében foglalt kivétel alkalmazása érdekében a közszolgáltatási feladattal történő megbízást hatósági aktus keretében kell kiadni. A Hatóság megállapítja, hogy a vizsgálat tárgyát képező mindkét intézkedés esetében úgy tűnik, hogy pénzügyi előnyt nyújt a NAC számára anélkül, hogy megbízást adna neki közszolgáltatási feladat elvégzésére a támogatásért cserébe. A norvég hatóságok bizottsági gyakorlatra épülő érvelése alapján a Hatóság úgy véli, hogy nem következik e szerv határozataiból, hogy pusztán az állami finanszírozáshoz jutás megbízásnak minősülne, amennyiben nem határozzák meg a közszolgáltatási feladatot vagy azokat a feltételeket, amelyek mellett azokat biztosítani kell (28). E tekintetben a Hatóság ismét utal arra a tényre, hogy ha a NAC által nyújtott képzés sajátos jellegzetességét az jelenti, hogy az egész képzés Norvégiában történik és ez a szolgáltatás „általános érdekű” eleme, sem a költségvetésben, sem a Hatóságnak benyújtott más dokumentumokban nem szerepel olyan információ, ami alátámasztaná, hogy a támogatás nyújtása ilyen jellegzetességhez kötődne.

Még ha egyértelmű lenne is, hogy a norvég hatóságok konkrét közszolgáltatási feladatra gondoltak, amikor a légiforgalmipilóta-képzés ágazata számára nyújtandó támogatásról döntöttek, a Hatóság nem látja bizonyítottnak, hogy a feladattal kifejezetten a NAC-ot bízták volna meg. Emiatt a szóban forgó esetben nem alkalmazható az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése.

Az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének utolsó két eleme szükségessé teszi az arányosság értékelését. Annak mérlegelésekor, vajon az elfogadott intézkedések túllépik-e a közszolgáltatási feladat hatékony ellátásának biztosításához szükséges mértéket, a Hatóság megállapítja, hogy egyrészt kétségbe vonható a finanszírozás szükségessége, mivel nincsenek a finanszírozáshoz kapcsolódó feltételek, másrészt úgy tűnik, hogy nem végeztek el objektív értékelést arra vonatkozóan, hogy mekkora összegre lenne szükség. A Hatóság ezért megállapítja, hogy még ha teljesülne is a többi kritérium, az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének ez az eleme ebben az esetben nem teljesül.

4.3. Következtetés

A Hatóság megállapítja, hogy sem a közvetett támogatás (fenti I-2.1(a) pont), sem pedig a hitelgarancia (fenti I-2.1(d) pont) nem teljesíti az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdése alkalmazásának feltételeit és ezért mindkét intézkedés összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

5. Következtetés

A Hatóság szerint a következő intézkedések nem képeznek az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást:

— a Troms megye által nyújtott projektfinanszírozás (fenti I- 2.1(b) pont),

— a Troms megye által nyújtott kölcsön elengedése (fenti I-2.1(c) pont), és

— a Målselv önkormányzata által nyújtott kölcsön (fenti I-2.1(e) pont).

A Hatóság ugyanakkor megállapítja, hogy a norvég hatóságok jogellenesen hajtották végre a következő támogatási intézkedéseket:

— az állami költségvetésből származó 4,5 millió NOK közvetlen támogatás (fenti I-2.1(a) pont), és

— a Troms megye által nyújtott, díjfizetés nélküli hitelgarancia (fenti I-2.1(d) pont).

Ezzel megsértették a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdését.

A bemutatott támogatási intézkedések nem teljesítik az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdése alkalmazásának feltételeit, és ezért nem egyeztethetők össze az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 14. cikkéből következően a Hatóság határoz arról, hogy az EGT-megállapodás szerinti, az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal összeegyeztethetetlen, jogellenesen nyújtott támogatást vissza kell fizettetni a kedvezményezettel,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Troms megye által az NLH részére nyújtott projektfinanszírozás és az ennek a jogalanynak Målselv önkormányzata által nyújtott kölcsön, valamint a Troms megye által a NAC részére nyújtott kölcsön Troms megye általi elengedése nem képez az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatást.

2. cikk

Az állami költségvetésből származó 4,5 millió NOK összegű közvetlen támogatás és a Troms megye által nyújtott hitelgarancia a NAC előnyére hozott állami támogatást képez, amely az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

3. cikk

A norvég hatóságok megteszik az összes szükséges intézkedést a 2. cikkben említett, és a NAC részére jogellenesen rendelkezésre bocsátott támogatás visszafizettetésére.

4. cikk

A visszafizettetésre haladéktalanul, a nemzeti jogszabályokban előírt eljárásokkal összhangban kerül sor azzal a feltétellel, hogy ezek lehetővé teszik e határozat azonnali, tényleges végrehajtását. A visszafizettetendő támogatás magában foglalja a támogatás kedvezményezettek rendelkezésére bocsátásának napjától a visszafizetés napjáig tartó időszak után járó kamatot és kamatos kamatot. A kamatot a 195/04/COL számú határozat 9. cikke alapján kell kiszámítani.

5. cikk

A norvég hatóságok e határozat közlésétől számított két hónapon belül kötelesek tájékoztatni az EFTA Felügyeleti Hatóságot a határozat végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről.

6. cikk

E határozat címzettje a Norvég Királyság.

7. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 1-jén. az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről Per SANDERUD elnök Kristján A. STEFÁNSSON testületi tag

(1) A továbbiakban: a Hatóság.

(2) A továbbiakban: EGT-megállapodás.

(3) A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

(4) Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: HL) (L 231., 1994.9.3. 1. o.) és 32. sz. EGT-kiegészítésében (1994.9.3.) tettek közzé. Az iránymutatást legutóbb 2007. április 25-én módosították. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás.

(5) HL L 139., 2006.5.25., 37. o. és a 26. sz. EGT-kiegészítés, 2006.5.25., 1. o.

(6) A továbbiakban: a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozat.

(7) HL C 77., 2007.4.5., 35. o. és a 17. sz. EGT-kiegészítés, 2007.4.5., 16. o.

(8) A norvég hatóságok és a Hatóság közötti levelezésre vonatkozó részletesebb információért lásd a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatot.

(9) L. 7. lábjegyzet

(10) A norvég hatóságok e javaslat alátámasztása céljából valószínűleg a NAC vezetősége által kezdeményezett felszámolási eljárásra utalnak.

(11) A hatóságok ezt az állítást azzal támasztják alá, hogy a NAC ellen jelenleg csődeljárás van folyamatban.

(12) A norvég hatóságok az állítást alátámasztandó a C-159/94. sz., Bizottság kontra Franciaország ügyre hivatkoznak (EBHT 1997., I-5815. o.), 112. és 113. pont.

(13) 202/88. sz., Bizottság kontra Franciaország (távközlési végberendezések) ügy (EBHT 1991., I-1223. o.), 12. pont.

(14) Troms megye bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy két másik, egyenként 200 000 NOK kintlevő kölcsönnel rendelkező, magántulajdonban levő vállalat is elengedte a NAC adósságát az adósságrendezés részeként.

(15) A panaszos megállapítja, hogy a NEAR hallgatóinak lehetőséget kínálnak arra, hogy a képzési programot Norvégiában végezzék el, azonban legtöbbjük a külföldi lehetőségeket választja. Ezzel ellentétben a NAC nem kínál fel külföldi lehetőségeket, így a képzést valamennyi hallgató csak Norvégiában végzi el.

(16) E tekintetben a panaszos a következő ügyekre hivatkozik: C-41/90 Höfner (EBHT 1991., I-1979. o.), és C-244/94 Fédération Française des Sociétés d’Assurance ügy (EBHT 1995., I-4013. o.). Másrészt, a nem vállalkozásként történő besorolás példájaként hivatkozás történik a C-159/91 Poucet et Pistre ügyre (EBHT 1993., I-637. o.), amelyben megállapították egy jogalany tisztán szociális funkcióját.

(17) A NAC egy hallgatójára vetített becsült képzési költség – ami 937 500 NOK – alapján a panaszos szerint a NAC-t túlkompenzálják, mivel a NEAR kizárólag Norvégiában történő képzésének költsége 512 000 NOK.

(18) A panaszos megjegyzi, hogy a megye nem nyilatkozott sem az eredeti kölcsönnyújtásról, sem pedig a visszafizetés halasztásáról szóló 2003-ban hozott döntésről. A panaszos fenntartja álláspontját, miszerint ezek az elemek szintén állami támogatást képeznek.

(19) Lásd a C-109/92. sz. Wirth ügyet (EBHT 1993., I-6447. o.), 14–17. pont. Az EFTA-Bíróság nemrég megerősítette ezt az álláspontot az E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund ügyben, 2008. február 21-i ítélet, még nem tették közzé, 80. és azt követő pontok.

(20) Az EGT-megállapodás 37. cikkét ugyanígy szövegezték meg.

(21) A fent említett E-5/07 sz. ügy, Private Barnehagers Landsforbund, 80. pont.

(22) C-205/03. P sz. ügy, FENIN (EBHT 2006., I-6295 o.), 25. pont.

(23) A fent említett E-5/07 sz. ügy, Private Barnehagers Landsforbund, 81. pont.

(24) A fent említett E-5/07 sz. ügy, Private Barnehagers Landsforbund, 83. pont.

(25) HL C 17., 2001.1.19., 4. o.

(26) Lásd pl. a C 179/90 sz. ügyet, Merci convenzionali porto di Genova (EBHT 1991., I-5889. o.), 28. pont.

(27) Lásd pl. a fenti 25. lábjegyzetben említett, Európában nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló bizottsági közlemény 14. pontját.

(28) A szakképzési intézmények átszervezésére vonatkozóan Olaszországban létrehozott támogatási rendszerről szóló, 2005. március 2-i 2006/225/EK bizottsági határozat (HL L 81., 2006.3.18., 25. o.) kifejezetten elismeri, hogy a szóban forgó intézmények „társadalmi célú intézményes képzési szolgáltatásokat biztosítottak az állami oktatási rendszer keretén belül” (48. pont), és ezért „általános érdekű szolgáltatásokkal bízták meg a vonatkozó nemzeti és regionális jogszabályok keretében kötelező aktusok … révén.” (57. pont).