ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 270/8

A Skatteklagenemnda ved Sentralskattekontoret for storbedrifter 2013. március 13-i, tanácsadó vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a Fred Olsen és társai kontra Staten v/Sentralskattekontoret for storbedrifter ügyben

(Ügyszám E-3/13)

2013/C 270/06

A Skatteklagenemnda ved Sentralskattekontoret for storbedrifter (a központi adóhivatal nagyvállalkozásokra vonatkozó fellebbezési testülete) 2013. március 13-i, a Bíróság Hivatalához 2013. március 18-án beérkezett levelében tanácsadói vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz a Fred Olsen és társai kontra Staten v/Sentralskattekontoret for storbedrifter ügyben az alábbi kérdéseket illetően:

1. A bizalmi vagyonkezelő (trust) mint letelepedési forma az EGT-megállapodás 31. cikkében biztosított szabad letelepedés hatálya alá tartozik-e? Kiegészítő kérdés: Amennyiben igen, ki rendelkezik az EGT-megállapodás rendelkezéseiben biztosított jogokkal?

2. Amennyiben az első fő kérdésre igenlő a válasz: A bizalmi vagyonkezelők megfelelnek-e az EGT-megállapodás 31. cikkében a gazdasági tevékenységre vonatkozóan meghatározott feltételnek?

3. Amennyiben az első fő kérdésre nemleges a válasz: A bizalmi vagyonkezelők az EGT-megállapodás 40. cikkében biztosított, a tőke szabad mozgásához való jog hatálya alá tartoznak-e?

4. Amennyiben az első vagy a harmadik fő kérdésre igenlő a válasz: Az ellenőrzött külföldi vállalkozásokra vonatkozó norvég szabályok tartalmaznak-e egy vagy több korlátozást a szabad letelepedés vagy a szabad tőkemozgáshoz való jog tekintetében?
—

A Schenker North AB, a Schenker Privpak AB és a Schenker Privpak AS – a felperesek – a DB Schenker nemzetközi szállítmányozási és logisztikai csoporthoz tartoznak. A Schenker North AB a csoport norvégiai, svédországi és dániai üzleti tevékenységeit irányítja, ideértve a leányvállalatok – a Schenker Privpak AS és a Schenker Privpak AB – tevékenységeit is.
2.

semmisítse meg az EFTA Felügyeleti Hatóság 2013. május 8-i 181/13/COL sz. határozatát (Kollektivtransportproduksjon AS, Oslo Vognselskap AS és Unibuss AS), és rendelje el, hogy az alperes és az esetleges beavatkozók viseljék a költségeket;
1.

Úgy kell-e értelmezni a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, hogy az irányelv 2. cikke (1) bekezdése 3. pontjának c) alpontja és a 3. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti „vagyonkezelői és társasági szolgáltatók” kizárólag a székhelyük szerinti tagállamok (in welchem [der Dienstleister für Trusts und Gesellschaften] seinen rechtlichen Sitz hat) jogszabályainak megfelelően kötelesek az irányelv 8. cikke (1) bekezdésének c) pontja és a 9. cikkének (6) bekezdése szerinti információszerzésre az üzleti kapcsolat céljáról és tervezett jellegéről?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 123/9

A Frostating lagmannsrett 2016. október 24-én kelt, a Fosen-Linjen AS kontra AtB AS ügyben az EFTA-Bírósághoz benyújtott tanácsadói vélemény iránti kérelme

(E–16/16. sz. ügy)

(2017/C 123/10)

A Frostating lagmannsrett (Frostating Fellebbviteli Bíróság) 2016. október 24-i, a Bíróság Hivatalához 2016. október 31-én beérkezett levelében tanácsadói vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz a Fosen-Linjen AS kontra AtB AS ügyben, az alábbi kérdéseket illetően:

1. Ellentétesek-e a 89/665/EGT irányelv 1. cikkének (1) bekezdésével és 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjával, valamint az említett irányelv egyéb rendelkezéseivel a kártérítés megítélésére vonatkozó nemzeti szabályok, amennyiben az amiatt megítélt kártérítés, hogy az ajánlatkérő szerv nem vette figyelembe a közbeszerzési szerződésekkel kapcsolatos EGT-jogi rendelkezéseket, az alábbi feltételektől függ: a) a vétkesség megléte, és az a követelmény, hogy az ajánlatkérő szervnek lényegesen el kell térnie az igazolható fellépéstől? b) a lényeges hiba megléte, amennyiben az ajánlatkérő szerv vétkessége átfogóbb általános értékelés részét képezi? c) az, hogy az ajánlatkérő szerv lényeges, súlyos és nyilvánvaló hibát követett el?

2. Úgy kell-e értelmezni a 89/665/EGT irányelv 1. cikkének (1) bekezdését és 2. cikke (1) bekezdésének c) pontját, valamint az említett irányelv egyéb rendelkezéseit, hogy az EGT közbeszerzési jog azon rendelkezésének megsértése, amely alapján az ajánlatkérő szerv nem élhet mérlegelési joggal, önmagában véve is elegendően súlyos jogsértésnek minősül, amely bizonyos feltételekkel megalapozhatja a kártérítéshez való jogot?

3. Ellentétesek-e a 89/665/EGT irányelv 1. cikkének (1) bekezdésével és 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjával, valamint az említett irányelv egyéb rendelkezéseivel a kártérítés megítélésére vonatkozó nemzeti szabályok, amennyiben az amiatt megítélt kártérítés, hogy az ajánlatkérő szerv nem vette figyelembe a közbeszerzési szerződésekkel kapcsolatos EGT-jogi rendelkezéseket, attól a feltételtől függ, hogy az a beszállító, amely keresetet indít és kártérítést követel, egyértelmű és nyomós bizonyítékot szolgáltat arra nézve, hogy amennyiben az ajánlatkérő szerv nem követte volna el a hibát, a szerződést az [említett beszállítónak] kellett volna odaítélni?

4. Ellentétesek-e a 89/665/EGT irányelv 1. cikkének (1) bekezdésével és 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjával, valamint az említett irányelv egyéb rendelkezéseivel azok a nemzeti szabályok, amelyek értelmében az ajánlatkérő szerv mentesülhet a kártérítési követelés alól arra hivatkozva, hogy a közbeszerzési eljárást mindenképpen törölték volna az ajánlatkérő szerv által elkövetett, a felperes által említettől eltérő hiba következtében, amennyiben a közbeszerzési eljárás folyamán ténylegesen nem hivatkoztak az említett hibára? Ha az ajánlatkérő szerv hivatkozhat az ilyen egyéb hibára, a 89/665/EGK irányelv ellentétes-e az olyan nemzeti szabállyal, amelynek értelmében a keresetet indító beszállító viseli a szóban forgó hiba hiányára vonatkozó bizonyítási terhet?
—

A Konkurrenten.no AS 2017. január 11-én keresetet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz az EFTA Felügyeleti Hatóság 2015. májusi 179/15/COL sz. határozata ellen. A felperes kérte, hogy beavatkozhasson az E-1/17 sz. Konkurrenten.no AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügybe, amit a bíróság elnöke 2017. július 12-i végzésében engedélyezett.
A Nettbuss AS által 2019. február 26-án a Konkurrenten.no AS ellen benyújtott kereset

(E-1/17. sz. ügy Költségek)

(2019/C 197/08)

A Nettbuss AS (képviselője: Camilla Borna Fossem of Advokatfirmaet Schjødt AS, Ruseløkkveien 14, NO-0201 Oslo, Norvégia) keresetet nyújtott be az EFTA-Bíróságon 2019. február 26-án a Konkurrenten.no AS ellen.

A felperes a Bíróságot a következő végzés meghozatalára kéri:

1. A Konkurrenten.no 442 125 NOK-ot (vagy azzal egyenértékű eurót) fizet a Nettbuss AS számára a vonatkozó késedelmi kamaton felül.

Jogi és ténybeli háttér, valamint hivatkozott jogalapok:

— A Konkurrenten.no AS keresetet nyújtott be az EFTA Felügyeleti Hatóság 2015. májusi 179/15/COL sz. határozata ellen az EFTA-Bírósághoz 2017. január 11-én. A felperest közvetlenül érintette az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata, és kérte, hogy beavatkozhasson az E-1/17 sz. Konkurrenten.no AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügybe. A bíróság elnöke 2017. július 12-i végzésében engedélyezte a felperes számára a beavatkozást.

— Az EFTA-Bíróság eljárási szabályzata 70. cikkének (1) bekezdése szerint: „A megtérítendő költségek vitatása esetén a Bíróság – az érintett fél kérelmére, az ellenérdekű fél észrevételeinek meghallgatását követően – végzéssel határoz.”
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 119/11

A Borgarting lagmannsrett 2017. november 23-án kelt tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a Nye Kystlink AS kontra Color Group AS és Color Line AS ügyben

(E-10/17. sz. ügy)

(2018/C 119/12)

A Borgarting lagmannsrett (Borgarting fellebbviteli bíróság) 2017. november 23-án kelt, a Bíróság Hivatalához 2017. november 24-én beérkezett levelében tanácsadói vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz a Nye Kystlink AS kontra Color Group AS és Color Line AS ügyben, az alábbi kérdéseket illetően:

1. Következik-e az EGT-jogba foglalt egyenértékűség elvéből, hogy azt a nemzeti elévülési szabályt, amely külön egyéves elévülési időt szab a bűnösséget megállapító jogerős ítéletben megállapított bűncselekményből származó kár megtérítése iránti kereset megindítására, megfelelően alkalmazni kell az EFTA Felügyeleti Hatóság bírság kiszabásáról döntő jogerős határozatában megállapított, az EGT–megállapodás 53. és 54. cikkét érintő jogsértésből eredő kár megtérítése iránti kereset tekintetében?

2. Korlátozza-e a tényleges érvényesülés EGT-jogi elve az EGT-államok jogát arra, hogy hároméves elévülési időt alkalmazzanak az EGT–megállapodás 53. és 54. cikkét érintő jogsértésből eredő károk megtérítése iránti kereset megindítására, ha ez az elévülési idő a károsult vizsgálati kötelezettségével együtt ahhoz vezethet, hogy az elévülési idő még azelőtt letelik, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság a károsult panasza alapján határozatot hozott volna az EGT–megállapodás 53. és 54. cikkét érintő jogsértés ügyében?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 73/23

A Konkurrenten.no AS 2017. január 11-én benyújtott keresete az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen

(E-1/17. sz. ügy)

(2017/C 73/13)

A Konkurrenten.no AS 2017. január 11-én az EFTA-Bíróságon keresetet nyújtott be az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen. A Konkurrenten.no AS-t Jon Midthjell ügyvéd képviseli (Advokatfirmaet Midthjell AS, Grev Wedels plass 5, N-0151 Oslo, Norvégia).

A felperes a következőket kéri az EFTA-Bíróságtól:

1. A 2015. május 7-i 179/15/COL sz. EFTA felügyeleti hatósági határozat megsemmisítését valamint

2. rendelje el, hogy az alperes és a perbe beavatkozók fizessék a költségeket.

Jogi és ténybeli háttér, valamint hivatkozott jogalapok:

— A felperes Konkurrenten.no AS magántulajdonban lévő üzemeltető a Norvégia központi és déli régióit összekötő gyorsforgalmi buszjáratok piacán.

— 2011. március 23-án a Konkurrenten összevont állami támogatási és közbeszerzési panaszt nyújtott be Norvégia ellen, aminek eredményeként az EFTA Felügyeleti Hatóság két külön vizsgálatot indított: az egyiket közbeszerzési kérdésekben (69548. sz. és 69656. sz. EFTA felügyeleti hatósági ügyek), a másikat állami támogatási kérdésekben (69694. sz. és 73321. sz. EFTA felügyeleti hatósági ügyek).

— A panasz közbeszerzéssel kapcsolatos része eredményeként az EFTA Felügyeleti Hatóság indokolással ellátott véleményt fogadott el Norvégia ellen 2012. június 27-én.

— A panasz állami támogatással kapcsolatos része eredményezte a 2015. május 7-i 179/15/COL sz. vitatott határozatot.

— 2015. július 7-én a norvég hatóságok a vitatott határozat 5. cikkének megfelelően levélben tájékoztatták az EFTA Felügyeleti Hatóságot, hogy a felperes egyik versenytársának, a Nettbuss vállalkozásnak jogellenesen nyújtott támogatás teljes összege 99 453 890 NOK.

— 2015. szeptember 7-én lejárt a vitatott határozat 4. cikkében a jogellenes támogatás visszafizettetésére Norvégia számára meghatározott határidő anélkül, hogy megtörtént volna a visszafizetés.

— A Nettbuss elutasította a követelt összeg visszafizetését, a visszafizettetéssel kapcsolatos vita eredményeként a norvég hatóságok 2015. október 6-án kelt levelükben az EFTA Felügyeleti Hatósághoz fordultak a vitatott határozat tisztázása érdekében. 2015. október 26-án kelt válaszában az EFTA Felügyeleti Hatóság kijelentette, hogy nem ért egyet a norvég hatóságok értelmezésével és a Nettbuss mellett foglalt állást.

— 2015. november 12-én kelt következő, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak megküldött levelükben a norvég hatóságok megjegyezték, hogy a vitatott határozat EFTA Felügyeleti Hatóság általi értelmezése eredményeként jelentősen csökkenteni kellene a visszafizettetési követelés összegét.

— 2016. szeptember 8-án Aust-Agder megye és a Nettbuss egyezségi megállapodást kötött, melynek eredményeként a Nettbuss elfogadta 5 000 000 NOK visszafizetését.
C 107/10

A Norges Høyesterett 2018. november 19-i tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a Fosen-Linjen AS és a Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO) kontra AtB AS ügyben

(E-7/18. sz. ügy)

(2019/C 107/05)

A Norges Høyesterett (Norvégia Legfelsőbb Bírósága) 2018. november 19-i, a Bíróság Hivatalához 2018. november 19-én beérkezett kérelmében tanácsadói vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz a Fosen-Linjen AS és Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO) kontra AtB AS ügyben, az alábbi kérdést illetően:

A jogorvoslati irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja előírja-e, hogy a közbeszerzési szabályok bárminemű megsértése önmagában is elegendő ahhoz, hogy a pozitív szerződéses kamattal kapcsolatos felelősséget megalapozza?
3.

Ha a szerződő a 2. kérdéssel összhangban először a lakóhely szerinti államban köteles számlát benyújtani: a) Ez vonatkozik-e olyan biztosítottra is, aki a szerződéses jogviszony keretében már évek óta részesül ellátásban, vagy az a tény, hogy a társadalombiztosítási rendszer a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i európai parlamenti és tanácsi 883/2004/EK rendeletre hivatkozik, ellentétes a jóhiszeműség elvével? b) A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre hivatkozva jogosult-e egy társadalombiztosítási rendszer arra, hogy a biztosítottal szemben visszatérítést igényeljen, amennyiben a múltban a rendeletben meghatározott szintet meghaladó biztosítást nyújtott, azaz olyan ellátásokat biztosított, amelyeket az említett rendelet szabályai szerint nem kell fizetni, vagy a visszatérítés iránti igény ellentétes a jóhiszeműség elvével? c) A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i európai parlamenti és tanácsi 883/2004/EK rendelet fényében feljogosítják-e a szerződőt a társadalombiztosítási rendszer által nyújtott ellátások – a lakóhely szerinti társadalombiztosítási intézményen keresztül benyújtott számlák nélkül is – jövőbeli ellátásokra, anélkül, hogy számlát kellene benyújtania a lakóhely szerinti társadalombiztosítási intézményen keresztül?
2.

Abban az esetben, ha nem elegendő csupán a tájékoztatás, de főszabály szerint az alapul szolgáló iratokat (alapszabályokat stb.) is be kell nyújtani: Módosul-e ez a helyzet abban az esetben, ha a tényleges tulajdonos EGT-állambeli székhellyel rendelkező jogi személy, és így az (EU) 2015/849 irányelv rendelkezéseinek hatálya alá is tartozik? Elegendő-e csupán az információszolgáltatás legalább a jelen ügyben?
1.

Az 561/2006/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének m) pontjával kapcsolatban: a) E rendelkezés a pénz és/vagy értékek szállítására kialakított járművek „üresjárataira” is alkalmazandó-e, más szóval az említett járművekkel pénz vagy értéktárgyak begyűjtése céljából használt utakra és a pénz vagy értéktárgyak szállítását követően a visszautak lebonyolítására is? b) E rendelkezés alkalmazandó-e a pénz és/vagy értékek szállítására kialakított járműveket kísérő járművekre is?
C 23/10

A Közbeszerzési Panaszokat Vizsgáló Testület 2019. október 18-i tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a Scanteam AS kontra Norvégia Kormánya ügyben

(E-8/19. sz. ügy)

(2020/C 23/10)

A Közbeszerzési Panaszokat Vizsgáló Testület (Klagenemnda for offentlige anskaffelser) 2019. október 18-án kelt, a Bíróság Hivatalához 2019. október 18-án beérkezett levelében tanácsadói vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz a Scanteam AS kontra Norvégia Kormánya ügyben, az alábbi kérdést illetően:

Alkalmazandó-e a 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv valamely EFTA állam harmadik országbeli (EGT-n kívüli) külképviselete által végrehajtott közbeszerzési eljárásra?
C 23/7

Az Abelia és a WTW AS 2019. november 26-án benyújtott keresete az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen

(E-9/19. sz. ügy)

(2020/C 23/07)

Az Abelia és a WTW AS 2019. november 26-án keresetet nyújtott be az EFTA-Bíróságon az EFTA Felügyeleti Hatóság ellen. A kereset benyújtóit Espen Bakken ügyvéd képviseli (Arntzen de Besche Advokatfirma AS, P.O. Box 2734, Solli, 0204 Oslo, Norvégia).

A felperesek azt kérik az EFTA-Bíróságtól, hogy

1. semmisítse meg az EFTA Felügyeleti Hatóság 2019. július 10-i 57/19/COL sz. határozatát;

2. kötelezze az EFTA Felügyeleti Hatóságot az eljárási költségek viselésére.

Jogi és ténybeli háttér, valamint hivatkozott jogalapok:

— Az Abelia egy szakmai és munkáltatói érdekképviseleti szervezet, amely a legnagyobb norvég munkáltatói érdekképviseleti szervezet, az NHO (a norvég üzleti és ipari szövetség) részét képezi.

— A WTW AS egy szoftverfejlesztő vállalat és az Abelia szakmai szervezet tagja, amely innovatív műszaki megoldásokat kínál ügyfeleinek számos különböző üzleti szegmensben. A WTW emellett jelen van az e-egészségügyi ágazatban, és közvetlen versenyben áll a közegészségügy terén alkalmazott azon e-egészségügyi megoldásokkal, amelyeket az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) a vitatott határozatban megvizsgált.

— A vitatott határozat a nemzeti e-egészségügyi megoldás biztosításával megbízott közszervezetnek nyújtott, bejelentett finanszírozására vonatkozik.

— A norvég kormány nem tekintette állami támogatásnak az összekapcsolt e-egészségügyi tevékenységekhez nyújtott állami finanszírozást, mivel azok nem minősültek az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „gazdasági tevékenységnek”, de 2019. május 3-án bejelentést tett a jogbiztonság érdekében.

— A Hatóság 2019. július 10-én a felügyeleti és bírósági megállapodás 4. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadta a vitatott határozatot, amelyben arra a következtetésre jutott, hogy a Norsk Helsenett SF és a norvég e-egészségügyi igazgatóság a norvég egészségügyi ágazat jelenlegi szervezeti felépítése szerint nem minősül e-egészségügyi megoldásokat biztosító „vállalkozásnak”.

— A vitatott határozatban a Hatóság megállapította azt is, hogy az intézkedések révén a Norsk Helsenett SF nem jutott az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vett gazdasági előnyhöz.

— A felperesek kifogásolják, hogy a Hatóság anélkül fogadta el az állami támogatáshoz kapcsolódó vitatott határozatot, hogy hivatalos vizsgálatot indított volna, és ezzel megsértette a felperesek eljárási jogait.
1.

Úgy kell-e értelmezni a 2006/73/EK végrehajtási irányelv 26. cikkének utolsó bekezdését, amely szerint a díjjal, jutalékkal, vagy nem pénzügyi előnnyel kapcsolatos megállapodások lényeges pontjai összefoglaló formában is közölhetők, hogy az előnyök közzététele összefoglaló formában és általános tartalommal is történhet? Amennyiben a Bíróság az első kérdésre igenlő választ ad, a következő kiegészítő kérdés merül fel: 1.1. Úgy kell-e értelmezni a 2006/73/EK végrehajtási irányelv 26. cikkének utolsó bekezdését, amely szerint a díjjal, jutalékkal, vagy nem pénzügyi előnnyel kapcsolatos megállapodások lényeges pontjai összefoglalhatók, hogy az előnyök közzététele összefoglaló formában és általános tartalommal is történhet, például általános, vagy egyéb előre meghatározott szerződési feltételek révén, vagy a közlést minden egyes ügyfél vagy ügyfélkategória tekintetében egyedileg kell megtenni? Ezenkívül a következő kérdések kerülnek előterjesztésre:
C 417/27

A Norges Høyesterett 2021. május 26-án kelt, az EFTA-Bíróság tanácsadói véleménye iránti kérelme a Norep AS kontra Haugen Gruppen AS ügyben

(E-2/21. sz. ügy)

(2021/C 417/07)

A Norges Høyesterett (Norvég Legfelsőbb Bíróság) 2021. május 26-án kelt, a Bíróság Hivatalához 2021. június 11-én beérkezett levelében tanácsadói vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz a Norep AS kontra Haugen Gruppen AS ügyben, az alábbi kérdéseket illetően:

1. Úgy kell-e értelmezni a 86/653/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő „tárgyalás” fogalmát, hogy az feltételezi az ügyfelektől a megbízónak címzett megbízásokban való részvételt, amelynek eredményeként a megrendelések esetleg nem közvetlenül az ügyfelektől érkeznek a megbízóhoz, amint az a jelen ügy leírásában a lenti 3. fejezetben [ (1)] szerepel?

2. Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén mely tényezők relevánsak annak értékelése során, hogy az értékesítéshez kapcsolódó tevékenység a 86/653/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „tárgyalásnak” minősül-e?

(1) A tanácsadói vélemény iránti kérelem teljes szövegét lásd: https://eftacourt.int/download/2-21-request-ao/?wpdmdl=7454
C 345/5

Az Oslo tingrett 2022. március 14-i, tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a Stendi AS & Norlandia Care Norge AS kontra Oslo kommune v/ordføreren ügyben

(E-4/22. sz. ügy)

(2022/C 345/04)

Az Oslo tingrett (oslói körzeti bíróság) 2022. március 14-én kelt, a Bíróság Hivatalához 2022. március 30-án beérkezett levelében tanácsadói vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz a Stendi AS & Norlandia Care Norge AS kontra Oslo kommune v/ordføreren ügyben, az alábbi kérdésekkel kapcsolatban:

Azzal kapcsolatban, hogy a beszerzés a szolgáltatás fogalmába tartozik-e vagy sem:

1. A 2014/24/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 9. pontja szerinti „szolgáltatásnyújtásra” irányuló szerződésnek kell-e tekinteni az ápolási intézményekben hosszú távú helyek biztosítását előíró visszterhes szerződést, amelynek odaítélésére a [kérelemben] leírt feltételek mellett kerül sor?

Az EGT-megállapodás 32. cikkében foglalt, a közhatalom gyakorlására vonatkozó kivétellel kapcsolatban:

1. Befolyásolják-e az alábbiak az ajánlatkérő szerv azon lehetőségét, hogy az EGT-megállapodás 39. cikkével összefüggésben értelmezett 32. cikkében foglalt kivételre hivatkozzon, ha: a) a szóban forgó szolgáltatások korábban az ajánlatkérő és nonprofit szervezetek, valamint más (nem nonprofit) szolgáltatók közötti, szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések tárgyát képezték? b) ugyanabban az államban más ajánlatkérő szervek továbbra is úgy döntenek, hogy egyenértékű szolgáltatásokra vonatkozó szerződéseket kötnek mind nonprofit szervezetekkel, mind más (nem nonprofit) szolgáltatókkal? c) a hozzájárulásuk megadásához cselekvőképességgel nem rendelkező azon személyekkel kapcsolatban történő, kényszergyógykezelés alkalmazására vonatkozó döntési jogkörrel, akik az ilyen gyógykezelést ellenzik, nem közvetlenül az ajánlatkérő szerv szerződő fél, hanem a vállalkozónál dolgozó egészségügyi személyzet rendelkezik?

2. Hogyan kell értelmezni az EGT-megállapodás 39. cikkével összefüggésben értelmezett 32. cikkében szereplő „akár alkalmanként” kifejezést?

A nonprofit szervezetekre vonatkozó fenntartással kapcsolatban:
a)

az EGT-megállapodás I. mellékletében említett egyedi és ágazati kiigazításokkal az EGT-megállapodáshoz igazított és módosított, a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikke c) pontjával, 13. cikke c) pontjával és 14. cikke c) pontjával ellentétben nem akadályozta meg az elhullott állatok, a 3. kategóriába tartozó, vágóhídon keletkezett hulladékok, valamint a házi vágásból származó hulladékok engedélyezett izlandi hulladéklerakókban előzetes feldolgozás nélküli közvetlen ártalmatlanítását, valamint
The Norwegian Ministry of Transport and Communications (Norvégia Közlekedési és Hírközlési Minisztériuma)
1.

Az illetékes hatóság neve és címe: The Norwegian Ministry of Transport and Communications (Norvég Közlekedési és Hírközlési Minisztérium) Department of Public and Rail Transport (tömegközlekedéssel és vasúti közlekedéssel foglalkozó osztály) PO Box 8010 Dep 0030 Oslo NORWAY
(3)

Az odaítélés tárgyát képező lehetséges szolgáltatások és területek: A következő vállalkozások által elvégzett, autóbusszal történő helyi/regionális személyszállítási szolgáltatások: Indre Namdal Trafikk AS, Namdalsbussen AS, Steinkjerbuss AS és NettBuss Trøndelag AS. A szolgáltatások a Nord-Trøndelag megyében található Overhalla, Namskogan, Høylandet, Grong, Lierne, Røyrvik, Snåsa, Fosnes, Namsos, Namdalseid, Flatanger, Verran, Meråker, Stjørdal és Steinkjer településekre terjednek ki.