ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(18)

A norvégiai intézkedések arányosságát több tényező is alátámasztja. Először is azáltal, hogy 90 %-os küszöbértéket vezettek be a feljogosított műsorszolgáltatókkal szemben a közvetítésekkel érintett lakossági lefedettségre vonatkozóan, nőtt az intézkedések arányossága, hiszen emelkedett az események közvetítése kapcsán előírt feltételeket teljesíteni képes műsorszolgáltatók száma. Másodszor, a jegyzékben szereplő események száma arányos. Harmadszor, a műsorszolgáltatók között a közvetítési jogokért fizetendő méltányos díj tekintetében esetlegesen felmerülő viták rendezését szolgáló mechanizmus került bevezetésre. A norvégiai intézkedések továbbá megfelelő rendelkezések révén biztosítják azt, hogy abban az esetben, ha a jegyzékben szereplő események közvetítésének jogait a közvetítés kapcsán előírt feltételeknek nem megfelelő műsorszolgáltató szerzi meg, akkor a kizárólagos jogok átadásra kerülhessenek egy olyan műsorszolgáltató részére, amely teljesíti ezeket a feltételeket. A norvégiai intézkedések emellett olyan helyzetekkel is számolnak, amelyekben a jegyzékben szereplő események közvetítésének jogait a közvetítés kapcsán előírt feltételeknek nem megfelelő műsorszolgáltató szerzi meg, és ezeket a jogokat egyetlen olyan műsorszolgáltató sem kívánja megvásárolni, amely teljesíti a feltételeket; az intézkedések biztosítani kívánják, hogy ilyenkor a feltételeket nem teljesítő műsorszolgáltató gyakorolhassa jogait. Végül a norvégiai intézkedések hatályba lépését 2014. július 1-jére halasztották, hogy azok ne befolyásolják hátrányosan a szerződésekkel kapcsolatban ezen időpont előtt folytatott tárgyalásokat.
(15)

A támogatott tevékenységek körét tekintve néhány EGT-állam filmgyártástól eltérő tevékenységekre is nyújt támogatást: így filmforgalmazásra, illetve filmszínházak számára, például a vidéki mozik vagy a művészmozik általános támogatására, felújításuk és korszerűsítésük fedezésére, illetve azok digitális filmvetítésre történő átállására. Néhány EGT-állam a hagyományos értelemben vett film- és televíziós alkotásokon túllépő audiovizuális projekteket, különösen transzmédia- vagy videojátékszerű interaktív termékeket is támogat. Ilyen esetekben a Bizottság és a Hatóság a támogatás szükségességének, arányosságának és megfelelőségének értékeléséhez minden esetben a filmművészeti közlemény és a Hatóság 2008. évi iránymutatása feltételeit alkalmazta, amikor ilyen támogatást jelentettek be. Azt is megfigyelték, hogy az EGT-államok között verseny alakult ki annak érdekében, hogy állami támogatások felhasználásával vonzzák a harmadik országbeli filmgyártó nagyvállalatok belföldi beruházásait. A 2001. évi közlemény és a Hatóság 2008. évi iránymutatása nem foglalkozott ezekkel a kérdésekkel.
(108)

Az ösztönzésről szóló rendelet 3. cikkének c) pontja előírja, hogy olyan projekt számára is nyújtható támogatás, amelynek megvalósítása egy különleges beruházási megállapodás megkötését követően, de a kiegészítő rendelet hatálybalépését megelőzően kezdődött. E módosításnak köszönhetően a program hatálya a 390/10/COL sz. határozattal a Hatóság által jóváhagyottaknál szélesebbé vált, mivel lehetővé tette, hogy a támogatást olyan projektek számára is nyújtsák, amelyek megvalósítása a program hatálybalépése előtt vette kezdetét, és amely ezért nem teljesítette volna a jóváhagyott programban meghatározott, az ösztönző hatásra vonatkozó kritériumot. Ezért a program a kiegészítő rendelet eredményeként elérhetővé vált a kedvezményezettek egy további kategóriája számára is. Ezenkívül a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a kiegészítő rendelet által az ösztönzésről szóló rendelet 8. és 20. cikke kapcsán tett módosításokat, azaz a társaságiadó-kulcs csökkentését és az adómentességek maximális időtartamának meghosszabbítását csak azért vezették be, hogy előnyhöz juttassák a kedvezményezettek ezen új kategóriáját. Az említett új kedvezményezettek ezért a jóváhagyott programban engedélyezettnél több támogatásban részesülnek. Ezért a program módosításai alapvetően kapcsolódnak egymáshoz. A módosítások azonban nem befolyásolják a jóváhagyott program hatálya alá tartozó egyes intézkedések összeegyeztethetőségét.
(12)

A SAS jelenleg 50 %-ban az érintett államok tulajdonában van: 21,4 %-ban Svédország, 14,3 %-ban Dánia, 14,3 %-ban pedig Norvégia a tulajdonos. A SAS legnagyobb magánrészvényese a Knut and Alice Wallenberg's alapítvány (a továbbiakban: KAW, 7,6 %), a további részvényesek pedig 1,5 %-os vagy annál kisebb részesedéssel bírnak. 1.táblázat A SAS AB fő részvényesei 2012. március 31-én (6) Részvényes Összesen (%) A svéd kormány 21,4 A dán kormány 14,3 A norvég kormány 14,3 Knut and Alice Wallenberg's alapítvány 7,6 Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension 1,5 A.H Värdepapper AB 1,4 Unionen 1,4 A Dán Nemzeti Bank 1,4 Robur Försäkring 0,9 Ponderus Försäkring 0,8 Andra AP-fonden 0,5 Tredje AP-fonden 0,5 SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79 0,5 Nordnet Pensionsförsäkring AB 0,4 Swedbank Robur Sverigefond 0,4 Swedbank Robur Sverigefond Mega 0,3 JPM Chase NA 0,3 AMF Aktiefond Småbolag 0,3 JP Morgan Bank 0,3 KPA Pensionsförsäkring AB 0,2 Nomura International 0,2
(82)

A Hatóság megállapítja, hogy az oktatás területén a szerződő felek nemcsak a tevékenységeik céljának meghatározása, hanem a cél megvalósítása módjának meghatározása tekintetében is figyelemre méltó mérlegelési jogkörrel rendelkeznek. A norvég hatóságok úgy döntöttek, hogy az NDLA weboldala a továbbiakban is nyitott lesz. E döntés hatása, hogy a digitális tananyagok rendelkezésre bocsátása nem korlátozódik az érintett megyék érintett iskoláiba beiratkozott tanulókra. Az európai oktatási hagyományokban elterjedt gyakorlat a tudás terjesztése a szándékolt címzettek közvetlen körén túlmenően. Így az európai állami egyetemek előadásai általában nyilvánosak és az egyetemek rendszeresen rendelkezésre bocsátják az előadások audio vagy audiovizuális változatait az interneten. Ezek a gyakorlatok az oktatási feladat kiterjesztéseként tekinthetők, ami nem jár automatikusan azzal, hogy ezek a tevékenységek gazdasági jellegűek. Ebben az ügyben a tananyag az oktatás alapjául és keretéül szolgál. Ezt az a tény is hangsúlyozza, hogy a tananyag fejlesztése a tantervtől függ, amit a közhatóságok határoznak meg. Ezt a pontot az NDLA alapszabályban rögzített tevékenységi köre is tükrözi, mely hivatkozik a tanulók és a tanárok igényeire szabott digitális tananyag rendelkezésre bocsátásának céljára. Az értékelésen nem változtat az a tény, hogy a tevékenységeket az állam megjelenése előtt a piac látta el, mivel nem lényeges, hogy a tevékenységet magánszereplő láthatta el (vagy valóban ellátta) (81).
(98)

Így a 3. fejezetben felsorolt feltételek egyformán alkalmazandók a támogatott területekre is, még akkor is, ha figyelembe veszik a regionális fejlesztés szükségleteit. Támogatott területeken, amennyiben az adott ágazatra vonatkozó állami támogatási szabályok másként nem rendelkeznek, a Hatóság oly módon fogja alkalmazni a versenytorzulást korlátozó intézkedésekre vonatkozó 3.6.2. szakasz rendelkezéseit, hogy korlátozza a régiót érő negatív rendszerszintű hatásokat. Ez megvalósulhat a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentése tekintetében kevésbé szigorú követelmények alkalmazásával. Különbséget kell tenni az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében regionális támogatásra jogosult területek, illetve a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében támogatható területek között, az előbbi területek súlyosabb regionális problémáinak figyelembevétele érdekében. Amennyiben a támogatott területeken fennálló sajátos körülmények azt szükségessé teszik – pl. a kedvezményezettnek nehézséget okoz új piaci források előteremtése azért, mert a kedvezményezett a támogatott területen található – a Hatóság elfogadhat a 64. pont értelmében a szerkezetátalakítási költségek 50 %-ánál kisebb hozzájárulást.
Az a cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának C 247. számában és az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésének 47. számában 2011. augusztus 25-én kihirdetett közszolgáltatási kötelezettségek az érintett útvonalak vonatkozásában hatályukat vesztik. Ministry of Transport and Communications (Közlekedési és Hírközlési Minisztérium) PO Box 8010 Dep N-0030 OSLO NORWAY (NORVÉGIA) Tel. +47 22248353 postmottak@sd.dep.no
(118)

A bankgaranciák tárgyában az izlandi hatóságok azon a véleményen vannak, hogy a Glitnir bank által a Hringiðan nevében adott nyilatkozat nem megfelelő, mivel abban csak azt jelentik be, hogy a Glitnir bank „készen áll arra, hogy megfontolja garancia nyújtását”, míg a nyertes ajánlattevő, a Síminn érvényes garanciát szerzett a New Kaupþing banktól. A Síminn által nyújtott garancia azt tartalmazza, hogy a New Kaupþing bank hajlandó „bankgaranciát nyújtani a projekthez”. Az izlandi hatóságok azt is megjegyzik, hogy a Hringiðan jóval a meghosszabbított határidő lejárta után nyújtotta be a dokumentumot.
(258)

Az ALFA-módszert (és 2009-től annak indexálását) a létező támogatási program keretében nyújtott kompenzáció kiszámítására vezették be; ugyanakkor a szóban forgó ügyben a módszert hibásan alkalmazták úgy, hogy a Nettbuss Sør AS olyan személyszállítási teljesítményét is magában foglalta, amelyeket a norvég hatóságoknak figyelmen kívül kellett volna hagyniuk a közszolgáltatásért járó kompenzáció kiszámításakor. Azáltal, hogy nem képezi a létező támogatási program részét Aust-Agderben, ez utóbbi új, nem a program alapján nyújtott támogatást jelent, amelyet a Hatóság külön fog értékelni. Ezért a Nettbuss Sør AS kísérlete, hogy kapcsolatot teremtsen a két különálló támogatási eljárás között okafogyott a Hatóság állami támogatásra vonatkozó értékelésének céljából a Nettbuss Sør AS számára a 2004–2014 közötti időszakban a létező támogatási program keretén kívül teljesített kifizetésekre nézve.
(38)

Az IN hangsúlyozza, hogy a Finnfjord a projekt folytatásával kapcsolatos döntését saját belső számításai alapján hozta meg, amely eltér a fentebb bemutatott (az Enova-modellre alapozott) számításoktól. Az IN megjegyzi, hogy nem kapta meg a Finnfjord belső számításait. Az IN megjegyzi, hogy az IN és az Enova közötti szemlátomást ellentétes nézetek valószínűleg az Enova és az IN belső szabályai és gyakorlatai közötti különbségekből fakadnak.
(6)

A profi elit csapatot a Sandefjord Fotball AS korlátolt felelősségű társaság működteti (1). A Sandefjord Fotball klub és a Sandefjord Fotball AS közötti együttműködés a Norvég Labdarúgó Szövetség követelményeire épül. A klub továbbá egy amatőr csapatot és egy junior futballcsapatot is működtet. Ezen kívül nyári futballoktatást végez és fiatal amatőr játékosok számára regionális futballmérkőzéseket szervez.
(41)

A kérelmező szerint a Norvégiába beérkező és onnan kimenő csomagok és áruk expressz szállításának külön piaca van (43). A piac eme elhatárolása ismét megfelel a Bizottság döntéshozatali gyakorlatának (44). A Bizottság fenntartotta, hogy a nemzetközi csomagkézbesítés esetében a csomagok gyűjtése, nemzetközi szállítása és kézbesítése teljesen más elosztási hálózatban történik (45). A nemzetközi expressz szolgáltatások esetében jóval nagyobb a rendeltetési helyek száma, specifikus és összetett logisztikát, képzettebb személyzetet igényelnek, és kiegészítő szabályozási követelményeknek is meg kell felelniük. Még ha néhány szereplő tevékeny is mind a belföldi, mind a nemzetközi expressz piacokon, az a tendencia figyelhető meg, hogy az üzletágaikat szervezetileg elkülönítik. Ezért a szolgáltató szemszögéből a nemzetközi és a belföldi expressz-szolgáltatások értékesítése, marketingje és műveletei jelentősen eltérnek egymástól (46). A nemzetközi expressz kézbesítést megkülönböztették a belföldi expressz kézbesítéstől is az infrastruktúra nemzeti jellege miatt (47).
(231)

A versenytilalmi kötelezettségek versenytámogató hatásokkal is járhatnak. Először is ezek a kötelezettségek támogathatják a technológia terjedését azáltal, hogy csökkentik a licenc tárgyát képező technológia – különösen a know-how – eltulajdonításának kockázatát. Ha egy hasznosításba vevő jogosult arra, hogy harmadik felektől versengő technológiákat vegyen licenciába, különösen a licenciába vett know-how esetében fennáll annak kockázata, hogy azt a versengő technológiák hasznosítása során felhasználja, és ezzel a versenytársakat segíti. Ha a hasznosításba vevő versengő technológiákat is hasznosít, ez rendszerint nehezebbé teszi a jogdíjfizetés ellenőrzését is, ami a licenciába adás ellen hathat.
(64)

A magánhitelező nézőpontjából az esedékessé vált követelés végrehajtása az önmagától értődő megnyilvánulási mód. Ez akkor is igaz, ha az adós vállalkozás pénzügyi nehézségekkel küzd, valamint fizetésképtelenség esetén is. A magánhitelezők ilyen körülmények között általában nem hajlandók további fizetési halasztást elfogadni, ha az nem juttatja őket egyértelmű előnyhöz. Ezzel szemben, ha az adós pénzügyi nehézségekbe ütközik, további hitelt csak szigorúbb feltételek, pl. magasabb kamatláb vagy átfogóbb biztosíték mellett kapna, mivel a visszafizetés veszélybe kerül. A kivételek indokoltak lehetnek olyan egyedi esetekben, amelyekben a végrehajtás mellőzése gazdaságilag észszerűbb alternatívának tűnik. Erről lenne szó akkor, ha a végrehajtás mellőzése más lehetséges alternatívákhoz képest a követelések lényegesen magasabb arányú behajtásának egyértelműen jobb kilátásával kecsegtetne, vagy akkor is, ha ezen a módon az ebből következő nagyobb veszteségek elkerülhetők lennének. A magánhitelezőnek érdeke fűződhet ahhoz, hogy az eszközei értékesítése helyett fenntartsa az adós vállalkozás üzleti tevékenységét, ezért bizonyos körülmények esetén csak az adósság egy részét hajtja be. Amikor a magánhitelező vállalja, hogy tartózkodik a követelésének teljes körű végrehajtásától, általában arra kéri az adóst, hogy nyújtson további biztosítékot. Ha erre nincs mód – például pénzügyi nehézségekkel küzdő adósok esetében –, a magánhitelező a maximális megtérítés érdekében biztosítékot kér arra az esetre, ha az adós helyzete a későbbiekben javulna. Amennyiben az adós nem nyújt kellő biztosítékot, vagy nem tesz megfelelő kötelezettségvállalást, a magánhitelező általában nem fogadja el adósságátütemezési megállapodás megkötését, vagy megtagadja az adós számára további hitel nyújtását.
—

A Mannvit továbbá megkérdőjelezi azt is, hogy a Míla jelenlegi szabályozott tarifája (7 609 ISK per km/hó, amely 2011. Augusztus 1-je óta érvényes) megfelelő referenciaértéket biztosít a piaci ár megállapításához. A szabályozott tarifát a PTA állapította meg a Míla teljes száloptikás hálózata bekerülési költségeinek elemzése alapján, beleértve a Míla valamennyi érintett végpontját, a Míla működési költségeit ezeken a helyeken, valamint a Míla általános kihasználtsági rátáit. E költségtényezők közül számos nem alkalmazandó a szóban forgó NATO optikai szálak esetében, amelyek sokkal egyszerűbbek és kevesebb csatlakozási pontjuk van. A Míla tarifája így költségalapú és csak a Míla saját helyzetére vonatkozik, amely nagymértékben különbözik más piaci szereplők helyzetétől. A Mannvit arra is rámutat, hogy az ajánlattételi eljárás idején a piaci szereplők nem kaptak lehetőséget, csak kivételes esetekben hogy a Mílától optikai szálakat lízingeljenek. Akik ezt kérték, egyszerűen azt a választ kapták, hogy nincs rendelkezésre álló optikai szál. Ilyen körülmények között nem megfelelő a Míla áraira piaci árként hivatkozni. A Mannvit ezért azt javasolja, hogy inkább egy másik szolgáltató, az Orkufjarskipti legújabb nagykereskedelmi tarifáját (5 020 ISK per km/hó, amely 2014. január 1-jétől érvényes) használják a piaci ár kiszámításához. Ez a szolgáltató szintén 15 %-os kedvezményt biztosít a hároméves szerződésekre vonatkozóan.
(28)

A keretirányelv értelmében az újonnan kialakuló piacokat nem célszerű indokolatlan előzetes szabályozói kötelezettségekkel terhelni, akkor sem, ha bizonyos szereplők lépéselőnyben vannak az adott piacon. Újonnan kialakuló piacok alatt az olyan termékeket vagy szolgáltatásokat kínáló piacok értendők, amelyek esetében, újdonságukból eredően, nehéz megjósolni a keresletet, a piacra belépőket és a piaci kínálatot, következésképpen az említett három kritériumon alapuló vizsgálat alkalmazása nehézségekbe ütközik. A kialakulófélben lévő piacokat azért nem ajánlott indokolatlan előzetes kötelezettségekkel terhelni, hogy ez is segítse az innovációt, ahogyan azt a keretirányelv 8. cikke is előírja; ugyanakkor azt is meg kell akadályozni, hogy a piacvezető vállalkozások ezeket a piacokat saját maguknak sajátítsák ki, ahogyan a piacelemzésről és a jelentős piaci erő megállapításáról szóló hatósági iránymutatásokban is szerepel (10). A meglévő hálózati infrastruktúra fokozatos korszerűsítésének eredményeképpen ritkán jön létre új vagy kialakulófélben lévő piac. Azt, hogy egy termék egyetlen létező piacnak sem része, csak annak megállapítása alapján lehet kijelenteni, hogy az adott termék sem keresleti, sem kínálati szempontból nem helyettesíthető másik termékkel. Az új kiskereskedelmi szolgáltatások megjelenése annyiban eredményezi új kapcsolódó nagykereskedelemi piac kialakulását, amennyiben az adott kiskereskedelmi szolgáltatások a meglévő nagykereskedelmi termékek felhasználásával már nem biztosíthatók.
(13)

Bár a megállapodások egyike sem tartalmaz az ÍG által nyújtott szolgáltatások értékére vonatkozó információkat, a város rendelkezésre bocsátott egy táblázatot, amely az ÍG 2005. évi általános lízingmegállapodásában meghatározott költségeire vonatkozó becslést, valamint a későbbi módosításokat (a továbbiakban együttesen: bérleti megállapodások) részletezi a 2005. évi általános lízingmegállapodás megkötésének idejétől a lízing futamidejének 2018. évi lejártáig. (23) A becslést a város szakértő elemzői végezték. A kapott információk ezenfelül a befejezettés a be nem fejezett bontási projektek költségeit is tartalmazzák. A kapott információk szerint az ÍG által viselt átlagos havi költség 10 815 624 ISK, amely a bérleti díjat is tartalmazza. A havi bérleti díj tehát az ÍG teljes havi költségének kb. 25 %-a.
Megnevezés (és/vagy a potenciális kedvezményezettek neve)

:
(30)

A Landsvirkjun azt is kifejtette, hogy politikája szerint semmilyen ügylethez nem vesz igénybe kezességet sem a magánszektorból, sem a közszférából. Az állami kezességvállalási rendszer módosításait követően a Landsvirkjun tárgyalásokba kezdett a kezességgel biztosított származtatott ügyletek megújításáról, az utolsó állami kezességvállalás pedig 2017 júliusában szűnt meg (41). A Landsvirkjun állami kezességvállalás nélkül is tud származtatott ügyleteket kötni, sőt, valóban köt is ilyen ügyleteket. A Landsvirkjun bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy az állami kezességvállalások megszűnése következtében sem változtak a származtatott ügyletek gazdasági feltételei (42).
(5)

2008. június 18-i ülésén az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság jóváhagyta az „Iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció azon minimumkövetelményekről, amelyeket a szalmonella-ellenőrzési programoknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy azokat a Gallus gallus húsára és tojására vonatkozó, Svédországra és Finnországra jóváhagyott szalmonella-ellenőrzési programokkal egyenértékűként ismerjék el” című bizottsági szolgálati munkadokumentumot (a továbbiakban: iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció) (9).(Guidance document on the minimum requirements for Salmonella control programmes to be recognised equivalent to those approved for Sweden and Finland in respect of meat and eggs of Gallus gallus)
A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

The Ministry of Finance and Economic Affairs (Pénzügyi és Gazdasági Minisztérium) Arnarhvoli við Lindargötu, 101 Reykjavík IZLAND
19.

A Telenor árképzési gyakorlata a hálózatához való hozzáférés minden szintjén (NRO, MVNO és szolgáltató) negatív bruttó haszonkulcsot eredményezett vagy eredményezett volna az azonos hatékonyságú versenytársak számára, az alábbiak alapján: (a) a Telenor által a Network Norway AS-nek 2008. augusztus 1. és 2010. augusztus 31. között (ez utóbbi napot is beleértve) felszámított nagykereskedelmi NRO-díjak; (b) a Telenor által a Ventelónak 2008. január 1. és 2010. november 30. között (ez utóbbi napot is beleértve) felszámított nagykereskedelmi MVNO-díjak; valamint (c) a Telenor által a szolgáltatóknak 2008. január 1. és 2012. december 31. között (ez utóbbi napot is beleértve) felszámított nagykereskedelmi szolgáltatói díjak.
Költségvetés

Beruházási támogatás (P85 becslés): Fortum Oslo Varme AS: 4 365 millió NOK Norcem AS: 3 141 millió NOK Northern Lights: 8 169 millió NOK Működési támogatás (P85 becslés): Fortum Oslo Varme AS: 2 225 millió NOK Norcem AS: 1 172 millió NOK Northern Lights: 4 429 millió NOK
A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege és a vele összefüggő lényeges információk, illetve dokumentumok beszerezhetők

Az Európai Unió Hivatalos Lapjának C 195. számában és az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésének 31. számában 2016. június 2-án kihirdetett közszolgáltatási kötelezettségek az érintett útvonalak vonatkozásában hatályukat vesztik. Az Európai Unió Hivatalos Lapjának C 185. számában és az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésének 37. számában 2020. június 4-én kihirdetett közszolgáltatási kötelezettségek az érintett útvonalak vonatkozásában hatályukat vesztik. Az Európai Unió Hivatalos Lapjának C 132. számában és az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésének 27. számában 2021. április 15-én kihirdetett közszolgáltatási kötelezettségek az érintett útvonalak vonatkozásában hatályukat vesztik. Norvég Közlekedési Minisztérium A dokumentumot lásd a következő linken – regjeringen.no:
(17)

A 169. pont második mondata lehetővé teszi 3-as szintű statisztikai régiók olyan részeinek kijelölését, ahol a népsűrűség alacsonyabb 12,5 fő/km2-nél vagy az ilyen 3-as szintű statisztikai régiókkal összefüggő, szomszédos más térségeket is, feltéve, hogy e térségek népsűrűsége alacsonyabb 12,5 fő/km2-nél. Az összefüggő térségek térképre való felvételének (swap in) lehetőségével együtt jár annak lehetősége, hogy 12,5 fő/km2-nél alacsonyabb népsűrűségű, 3-as szintű statisztikai régiókban térségeket vegyenek le a térképről (swap out).
107.

Az állami támogatás egyik potenciálisan káros hatása, hogy akadályozza a piaci mechanizmust abban, hogy hatékony eredményeket érjen el a leghatékonyabb termelők jutalmazása révén, illetve azáltal, hogy növeli a legkevésbé hatékony termelőre nehezedő nyomást, amelynek hatására az javítja eredményeit, szerkezetátalakításba kezd, vagy kilép a piacról. Az alulteljesítő piacon jelentős kapacitásbővítést eredményező állami támogatás indokolatlanul torzíthatja a versenyt, mivel a kapacitásfelesleg létrehozása vagy fenntartása csökkentheti a haszonkulcsot, csökkentheti a versenytársak beruházásait, vagy akár a versenytársak piacról való kilépését is eredményezheti. Így olyan helyzet alakulhat ki, amelyben az egyébként a piacon maradni képes versenytársak kiszorulnak a piacról. Ez megakadályozhatja azt is, hogy vállalkozások lépjenek be a piacra vagy növeljék piaci részesedésüket, és gyengítheti azokat a tényezőket, amelyek a versenytársakat innovációra ösztönzik. Így nem hatékony piaci struktúra alakul ki, ami hosszú távon káros a fogyasztókra nézve is. A támogatás elérhetővé tétele indokolatlan derűlátásra vagy indokolatlan kockázatvállalásra késztetheti a potenciális kedvezményezetteket. Hosszú távon negatív hatás valószínűsíthető az ágazat általános teljesítményére.
(21)

A városi önkormányzat által teljesített kifizetések közé tartozik a Veilys AS tulajdonában lévő közvilágítási infrastruktúrával kapcsolatos beruházási kiadás tekintetében nyújtott ellentételezés is. Az ellentételezési mechanizmus ezen eleme c) intézkedésként szerepelt a hivatalos vizsgálatban. Az eljárás megindításáról szóló határozat 18. pontjában foglaltak alapján a c) intézkedés értékelése nem korlátozódik a 2016. január 1-jén kezdődött időszakra.