(52)

A 10.B.4. szakaszban meghatározott egy vagy több feltétellel nem összeegyeztethető kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéstípusok itt következő felsorolása részletesebb vizsgálat tárgyát képezi, mivel esetükben kevésbé egyértelmű a piaci hiányosság, és nagyobb a magánbefektetés és/vagy a verseny torzulásának kockázata. a) A megcélzott kkv-k részére egy-egy 12 hónapos időszakban az 1,5 millió EUR biztonsági küszöböt meghaladó befektetési részösszeg nyújtása A Hatóság tudatában van a kockázatitőke-piac állandó hullámzásának, és az idővel bekövetkező sajáttőkehiánynak, valamint annak, hogy a vállalkozások – méretük, üzleti fejlődési életszakaszuk és gazdasági ágazatuk függvényében – különböző mértékig vannak kitéve a piaci hiányosságok hatásainak. A Hatóság ezért kész megfontolni az évenkénti és vállalkozásonkénti 1,5 millió EUR küszöböt meghaladó befektetési részösszegeket nyújtó kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseket az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősíteni, feltéve, hogy bemutatják a piaci hiányosság szükséges bizonyítékait. b) A nem támogatott területeken található középvállalkozások növekedési életszakaszát finanszírozó intézkedések A Hatóság elismeri, hogy egyes nem támogatott területeken található középvállalkozások kockázati tőkéhez való hozzáférése esetleg még a növekedési életszakaszban sem elégséges annak ellenére, hogy a jelentős forgalommal és/vagy mérlegfőösszeggel rendelkező vállalkozások számára rendelkezésre állnak a finanszírozási lehetőségek. A Hatóság kész fontolóra venni, hogy az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősítsen olyan intézkedéseket, amelyek egyes esetekben részleges finanszírozást nyújtanak a középvállalkozások növekedési életszakaszához, amennyiben bemutatják a szükséges bizonyítékokat. c) Kiegészítő befektetéseket nyújtó intézkedések olyan megcélzott társaságoknak, amelyek egymást követő finanszírozási fordulók finanszírozására már kaptak tőkeinjekciókat, akár az általános biztonsági küszöbön és a társaságok korai növekedési finanszírozásán túl is A Hatóság elismeri az olyan társaságokba történő kiegészítő befektetések jelentőségét, amelyek korai életszakaszukban már kaptak támogatott tőkeinjekciókat a finanszírozási fordulók finanszírozására, akár a maximális biztonsági befektetési részösszegeken és a társaságok korai növekedési finanszírozásán túl is egészen a kezdeti finanszírozásból való kilépésig. Ez a finanszírozási fordulókban való állami részvétel felhígulásának elkerülése érdekében válhat szükségessé a megcélzott vállalkozások finanszírozási folytonosságának biztosítása mellett, hogy az állami és a magánbefektetők is teljes mértékig profitálhassanak a kockázatos befektetésekből. Ilyen körülmények között, és a megcélzott ágazat és vállalkozások jellegzetességeit szem előtt tartva a Hatóság kész fontolóra venni EGT-megállapodás működésével összeegyeztethető kiegészítő befektetés jóváhagyását, feltéve, hogy e befektetés összege összhangban van a kezdeti befektetéssel és az alap méretével. d) A nem támogatott területeken 50 % alatti, támogatott területeken 30 % alatti magánbefektetői arányú intézkedések Az EGT-ben a magán kockázati tőke fejlettségi szintje EFTA-államonként jelentős mértékben eltér egymástól. Egyes esetekben az állam esetleg csak nehezen talál magánbefektetőket, és ezért a Hatóság kész megfontolni, hogy az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősítse a 10.B.4.3.4. szakaszban ismertetett küszöbök alatti magánbefektetői részvételi arányt előíró intézkedéseket, amennyiben az EFTA-államok megfelelő bizonyítékokkal szolgálnak. Ez a nehézség még nagyobb lehet a támogatott területeken kkv-ket megcélzó kockázatitőke-befektetéssel kapcsolatos intézkedéseknél. Ezekben az esetekben számukra további tőkehiány léphet fel, mivel távol esnek a vállalkozásitőke-központoktól, alacsonyabb a népsűrűség és a magánbefektetőknek kockázatkerülőbb a magatartása. Ezekre a kkv-kra hatással lehetnek kereslet-oldali ügyek is, mint egy életképes, befektetésre kész üzleti terv kidolgozásának nehézségei, a korlátozottabb sajáttőke-kultúra, vagy az irányítási ellenőrzés elveszítésétől való vonakodás, amely a vállalkozásitőke-befektetési beavatkozás eredménye. e) Kisvállalkozásoknak magvető tőkét nyújtó intézkedések, amelyek: i. magánbefektetők általi kevesebb vagy semmilyen magánrészvétellel számolnak, és/vagy ii. az adósság befektetési instrumentumoknak a sajáttőkével vagy kvázi sajáttőkével szembeni túlsúlyát tervezik A vállalkozásokat magvető életszakaszukban sújtó piaci hiányosságok még erőteljesebben jelentkeznek, mivel magas az esetleges befektető kockázata és ebben a kulcsfontosságú szakaszban nagy szükség van a vállalkozónak szóló közeli útmutatásra. Ez tükröződik a magánbefektetők attól való vonakodásában és majdhogynem távolmaradásában is, hogy olyan magvető tőkét biztosítsanak, ami semmilyen vagy csak nagyon csekély kiszorítási kockázatot eredményez. Ezen kívül e kisvállalkozásoknak a piactól való jelentős távolságának köszönhetően a verseny torzulásának csökkentett a lehetősége. Ezek az okok igazolhatják a Hatóságnak a magvető életszakaszra irányuló intézkedésekkel szembeni kedvezőbb hozzáállását, az EGT-ben való növekedés és foglalkoztatás elősegítésének esetlegesen kiemelkedő jelentőségének fényében is. f) A kimondottan befektetési eszközöket is magukban foglaló intézkedések A befektetési eszközök megkönnyíthetik a befektetők és a megcélzott kkv-k egymásra találását, így javíthatja azok kockázati tőkéhez való hozzáférését. Az eszköz által megcélzott vállalkozásokkal összefüggésben fennálló piaci hiányosságok esetén előfordulhat, hogy pénzügyi ösztönzők nélkül a befektetési eszköz nem működik hatékonyan. Előfordulhat ugyanis például az, hogy a befektetők az eszközzel megcélzott befektetéstípusokat nem találják elég vonzónak a nagyobb részösszegű befektetésekhez képest, a már megállapodottabb vállalkozásokba való befektetésekhez képest vagy a kifejlettebb piacokon való befektetésekhez képest, a megcélzott vállalkozások nyilvánvaló potenciális jövedelmezőségéhez képest. A Hatóság ezért kész fontolóra venni, hogy az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek minősítse a kimondottan befektetési eszközöket is magukban foglaló intézkedéseket, feltéve, hogy bemutatják az egyértelműen körülírt piaci hiányosság szükséges bizonyítékait. g) A vállalatok első átvilágításával kapcsolatban a »kellő gondosság« szakaszáig bezárólag felmerülő, a befektetések tető alá hozását szolgáló költségek (»felkutatási költségek«) A kockázatitőke-alapoknál vagy azok kezelőinél a »kellő gondosság« szakasza előtt a kkv-k azonosításával összefüggésben »felkutatási költségek« merülhetnek fel. Az e felkutatási költségek egy részét fedező támogatásoknak arra kell ösztönözniük az alapokat, illetve azok kezelőit, hogy többet foglalkozzanak a »felkutatással« az egyébként szükséges mértékhez képest. Ez az érintett kkv-k számára előnyös lehet, még akkor is, ha a kutatás nem vezet befektetéshez, mivel lehetővé teszi e kkv-k számára több tapasztalat gyűjtését a kockázati tőkével való finanszírozás terén. Ezek az okok megindokolhatják a Hatóság kedvezőbb hozzáállását a kockázatitőke-alapoknál, illetve az azok kezelőinél felmerülő felkutatási költségek egy részét fedező támogatásokhoz, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek: Amennyiben a felkutatási költségek nem vezetnek befektetéshez, a támogatható költségeknek elsősorban a magvető, illetve induló szakaszban lévő kkv-k felkutatási költségeire kell korlátozódniuk, és e költségekből ki kell zárni az alapok jogi és igazgatási költségeit. A támogatás emellett nem haladhatja meg a támogatható költségek 50 %-át.