HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 287/14

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 204/11/COL HATÁROZATA

(2011. június 29.)

a Norsk Film csoporthoz tartozó vállalatok javára nyújtott állítólagos állami támogatásról (Norvégia)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (A TOVÁBBIAKBAN: A HATÓSÁG),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás), és különösen annak 61. és 62. cikkére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) és különösen annak 24. cikkére,

TEKINTETTEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: a 3. jegyzőkönyv), és különösen annak I. része 1. cikkének (2) bekezdésére, valamint II. része 4. cikkének (4) bekezdésére és 7. cikkének (1) bekezdésére,

MIUTÁN a 3. jegyzőkönyv II. része 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),

mivel:

I. TÉNYEK

1. Eljárás

2006. március 23-án kelt panaszlevelükben (eseményszám: 368163) több norvég filmvállalat (2) kifogásolta, hogy a norvég hatóságok 2000 és 2005 között éves támogatásokat nyújtottak a Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS javára.

Különböző levélváltásokat követően a Hatóság elfogadta a hivatalos vizsgálati eljárást megindító 491/09/COL határozatot, amelyet kihirdettek az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében. (3) A Hatóság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik benyújtására. A Hatósághoz harmadik féltől nem érkezett észrevétel.

A norvég hatóságok 2010. február 2-án kelt levelükben benyújtották észrevételeiket (eseményszám: 545244).

2. A Norsk Film csoport

A Norsk Film AS-t 1932-ben alapította a városi filmszínházak szövetsége. A vállalat filmstúdiója 1935-ben nyílt meg. Az 1947. évi állami költségvetésben a norvég kormány úgy határozott, hogy fokozott szerepet vállal a filmgyártásban. Az 1950-es és 1960-as években a Norsk Film AS pénzügyi nehézségekkel küzdött, ezért a kormány a vállalat fennmaradását biztosítandó támogatásokat ítélt meg a javára. Miután a vállalat az 1960-as évek végén csődöt jelentett, a kormány úgy döntött, hogy teljes körűen átvállalja annak jövőbeni fenntartását. 1974-től a vállalat részvényeinek 77,6 %-a az állam tulajdonába került. A Norsk Film AS kettős célt szolgált: biztosította a norvég játékfilmgyártáshoz szükséges létesítményeket, és norvég filmeket gyártott.

1986-ban a Norsk Film AS és a VG (Verdens Gang) napilap a Norsk Film AS működő operatőri részlegéből létrehozta a ScanCam AS-t. A Norsk Film AS és a Schibsted ASA később 50-50 %-ban részesedett a ScanCam AS részvényeiből. 1998. december 31-én a Schibsted ASA eladta részesedését a Norsk Film AS-nek, így 1999-től a ScanCam AS a Norsk FilmStudio AS 100 %-os tulajdonú leányvállalataként működött tovább.

Az 1989-ben alapított Norsk FilmStudio AS a Norsk Film AS kizárólagos tulajdonú leányvállalata volt. 1989-ben a stúdió és a műszaki létesítmények a Norsk Film AS-hez tartozó részleget alkottak. A Norsk FilmStudio AS azért jött létre, hogy egyértelműen elhatárolják a vállalat filmgyártói feladatait a filmgyártási infrastruktúra (filmstúdió és műszaki létesítmények) fenntartójaként betöltött szerepétől.

2001-ben a norvég kormány filmpolitikai reformot hajtott végre, és élesebb határvonalat húztak az állam és a magánszektor felelősségi köre között. A filmgyártás a magántulajdonú produkciós vállalatok feladata lett. Ennélfogva javaslat született a Norsk Film AS részvényeinek eladására. A stúdiók üzemeltetése állami hatáskörben maradt, mivel úgy ítélték meg, hogy a gyártási folyamat e szakasza piaci körülmények között nem fenntartható. A Norsk Film AS 2001. évi szétválásával két önálló vállalat jött létre: a Norsk Film AS nevű filmgyártó vállalat és az infrastruktúráért felelős Filmparken AS. A vállalat fennmaradó eszközei a Filmparken AS tulajdonába kerültek. A Norsk FilmStudio AS a Filmparken AS kizárólagos tulajdonú leányvállalataként folytatta működését. 2001. június 25-én a Norsk FilmStudio AS beolvadt a Filmparken AS-be. Az állam a Norsk Film AS gyártóvállalaton belüli részesedését 2002. január 4-én eladta a Diopter AS nevű produkciós magánvállalatnak.

2002-ben a Filmparken AS ismét felvette a Norsk FilmStudio AS nevet.

2004-ben a ScanCam AS beolvadt a Norsk FilmStudio AS-be.

2009-ben a Norsk FilmStudio AS és a The Chimney Pot AS egyesüléséből létrejött a Storyline Studios AS. Az egyesülést követően a vállalat 60 %-a jelenleg a Filmparken AS tulajdonában van, míg a fennmaradó 40 %-on a korábbi The Chimney Pot AS részvényesei osztoznak.

A Storyline Studios AS filmipari berendezések és szolgáltatások teljes körű beszállítója, amely filmstúdiókat, technikai és világítási eszközöket, kamerákat, utómunkát, jelmezeket, finanszírozást, irodalétesítményeket, gyártásvezetést és filmkatalógusokat biztosít.

3. A vizsgált intézkedések leírása

A Hatóság két különböző intézkedést vizsgált: a 36 millió norvég korona (NOK) összegű támogatás kifizetését (lásd a 3.1. szakaszt), valamint a Norsk Film csoporthoz tartozó egyes vállalkozások által igénybe vett adókedvezményeket (lásd a 3.2. szakaszt).

3.1 A 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése

A Norsk Film csoporthoz tartozó különböző létesítmények az 1970-es évektől egészen 2006-ig részesültek éves támogatásban. Az 1971–1972. évi költségvetés „létező támogatási programra” hivatkozik. A támogatásokat a Kulturális és Egyházügyi Minisztérium fizette.

A Hatóság 491/09/COL határozatában arra az álláspontra helyezkedett, hogy a norvég állam által a Norsk Film csoporthoz tartozó egyes vállalkozások javára az 1970-es évek óta játékfilmek gyártására és a filmgyártáshoz szükséges infrastruktúra fenntartására kifizetett éves összegeket létező támogatási rendszer keretében nyújtották.

A norvég hatóságok jelezték, hogy 1997-ben a norvég parlament 36 millió NOK összegű támogatást ítélt meg a Norsk Film AS javára a „Filmparken” elnevezésű gyártási létesítmények korszerűsítésére, felújítására és fejlesztésére. A támogatást a nemzeti költségvetés nemzeti kulturális építmények támogatására szánt szakaszából nyújtották. A támogatás összegét két évre osztották el, 1998-ban 10 millió NOK és 1999-ben 26 millió NOK került kifizetésre. A támogatást részben a stúdiólétesítmények felújítására és korszerűsítésére, részben pedig új igazgatási létesítmények fejlesztésére fordították.

A Hatóság 491/09/COL sz. határozatában úgy vélte, hogy mivel a 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése más költségvetési előirányzat alapján történt, és a konkrét összeget meghatározott célra (a forgatási helyszín felújítására) különítették el, az új támogatásnak tekinthető. A Hatóság kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy ez a hozzájárulás a létező támogatási program részét képezte, vagy új támogatási intézkedésnek minősült.

3.2 Kedvezményes adózási feltételek

A Norsk Film AS és a Norsk FilmStudio AS 1995-től adómentességben részesült. Az adómentesség jogalapja az 1999. március 26-i 14. sz. adótörvénnyel felváltott korábbi, 1911. augusztus 18-i 8. sz. adótörvény 26. szakasza (1) bekezdésének k) pontja volt. (4)

A norvég adótörvénynek az adókedvezmények rendszerére vonatkozó szabályokat ismertető jelenlegi 2–32. szakasza szerint a nonprofit szervezetek, intézmények és vállalatok mentesülnek a társasági adó megfizetése alól, amennyiben nem profitalapon működnek.

Azt, hogy egy intézmény vagy vállalat a 2–32. szakasz értelmében nonprofitnak minősül-e, objektív kritériumok alapján határozzák meg, amelyek közül a döntő tényező az adott vállalat célja. Ennélfogva a jótékonysági cél nonprofit szervezetet jelez. A vállalat működési céljának meghatározásakor az adóhatóságok többek között annak szabályzatát, azon belül pedig a szabályzat szerinti célját és tényleges tevékenységét vizsgálják. Figyelembe veszik továbbá azt is, hogy az adott szervezet folytat-e versenyjellegű tevékenységeket. Amennyiben a vállalkozás gazdasági vagy kereskedelmi tevékenységet végez és profitorientált, adózó vállalatokkal versenyez, akkor ez adóköteles jogállásra utal. További szempontként figyelembe veszik a vállalkozás finanszírozásának jellegét. Ha a vállalatot magánadományokból vagy más hozzájárulásokból tartják fenn, ez azt jelzi, hogy az nem profitcéllal működik.

A nonprofitnak minősülő szervezetek a vállalat nonprofit tevékenységéből származó nyereség tekintetében mentesülnek a társasági adó megfizetése alól. A kereskedelmi tevékenységből származó jövedelem – bizonyos feltételek mellett – társaságiadó-köteles. (5)

Az adóhatóságok a rendes éves értékelő eljárás keretében döntenek arról, hogy egy adott vállalat vagy szervezet esetében alkalmazandó-e a 2–32. szakasz. A helyi adóhatóságok az adófizető által az adóbevallásban szolgáltatott adatok, valamint egyéb rendelkezésre álló információk alapján határoznak az alkalmazandó adózási szabályokról.

A Norsk Film AS, a Norsk FilmStudio AS és a ScanCam AS vállalkozások annak alapján részesültek adómentességben, hogy tevékenységük nem profitorientált. 1995-ig a Norsk Film AS és a Norsk FilmStudio AS nem kérelmezte a különleges feltételeket. Kérelmüket követően 1995 és 2001 között vettek igénybe ilyen kedvezményt.

A Norsk Film AS 2001. évi szétválásával két önálló vállalat jött létre: a Norsk Film AS nevű filmgyártó vállalat és az infrastruktúráért felelős Filmparken AS. 2002-től a vállalatok rendes üzleti tevékenységet folytattak, kormányzati támogatásokból azokat nem finanszírozták. Ennélfogva rendes, profitorientált vállalatnak minősülnek és ezért a rendes társasági adó hatálya alá tartoznak.

1998-ig a Norsk Film AS és a Schibsted ASA 50-50 %-ban részesedett a ScanCam AS részvényeiből. A ScanCam AS ezért nem számított a Norsk Film AS vállalkozás szerves részének. 1998 decemberétől a ScanCam AS először a Norsk Film AS, majd 1999-től a Norsk FilmStudio AS 100 %-os tulajdonába került (a Norsk Film AS kizárólagos tulajdonú leányvállalataként). E változást követően az adóhatóságok úgy ítélték meg, hogy a ScanCam AS szervesen részt vesz a Norsk Film AS tevékenységében, és ezért 1998 és 2000 között ugyanolyan adózási feltételeket élvezhet. A ScanCam AS 1998-ban, 1999-ben, 2000-ben és 2001-ben nyereséges volt. (6)

Az adóhatóságok értékelésükben úgy vélték, hogy e vállalatokat az alábbi tényezők alapján megilleti a nonprofit szervezeti jogállás: a Norsk Film AS szabályzata, amely kimondta, hogy a vállalat nonprofit, az a tény, hogy a részvények 97,7 %-a állami és helyi önkormányzati tulajdonban volt, valamint hogy a vállalatot alapvetően állami támogatásokból finanszírozták.

Az adóhatóságok továbbá jelezték, hogy az adómentességet azzal a feltétellel nyújtották, hogy az esetleges nyereség teljes összegét a vállalat nonprofit vállalkozásként követett céljának elérésére kell fordítani. Úgy vélték, hogy a Norsk FilmStudio AS leányvállalat szerves részét képezi a Norsk Film AS tevékenységének, és ezért ugyanez az adómentesség vonatkozik rá. A norvég hatóságok rámutattak, hogy a Norsk FilmStudio AS 1995 és 2001 között nem volt nyereséges, és ezért az adókedvezmény alkalmazása semmiféle hatással nem járt.

Az említett vállalatok ma kivétel nélkül a rendes társasági adó hatálya alá tartoznak.

A Hatóság 491/09/COL határozatában úgy vélte, kétséges, hogy a nonprofit szervezeteket megillető mentességből eredeztetett társaságiadó-mentesség alkalmazása értelmében indokolható-e a Norsk Film csoporthoz tartozó vállalatok esetében alkalmazott adómentesség.

A társasági adó alóli mentesség formájában nyújtott támogatás működési támogatásnak minősül. Ilyen támogatás csak különleges körülmények esetén adható, és különösen olyan helyzetekben, amikor teljesülnek a Hatóság iránymutatásaiban meghatározott kritériumok (pl. bizonyos típusú környezetvédelmi vagy regionális támogatások esetében). A Hatóság ezért kétségbe vonta, hogy a Norsk Film csoporthoz tartozó bizonyos vállalkozásokra alkalmazott különleges adószabályok az EGT-megállapodás állami támogatásról szóló rendelkezései értelmében indokolhatóak.

4. A norvég hatóságok észrevételei

4.1 A 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése

4.1.1 A kifizetett támogatás nem minősül állami támogatásnak

A norvég hatóságok úgy érvelnek, hogy a 36 millió NOK kifizetése nem minősül állami támogatásnak.

Hatásalapú megközelítést alkalmazva a norvég hatóságok azt állítják, hogy a vizsgált támogatás a kedvezményezett számára nem biztosított tényleges gazdasági előnyt.

A norvég hatóságok úgy vélik, hogy a Filmparken korszerűsítéséhez és felújításához nyújtott támogatás eredményeképpen egyetlen vállalat sem jutott gazdasági előnyhöz. A Norsk FilmStudio AS a létesítmények norvég gyártóvállalatoknak történő bérbeadásáért felelt. A Norsk Film csoporton belül jogilag egyértelműen elkülönült a filmgyártási tevékenység és a gyártási létesítmények bérbeadása. A gyártási létesítményekhez valamennyi norvég produkciós vállalat (köztük a Norsk Film AS) egyenlő feltételekkel, szabadon hozzáférhetett. A Norsk Film Studio AS-nek a veszteséges bérbeadási tevékenységből nem származott nyeresége.

A norvég hatóságok szerint nem állja meg a helyét az az állítás, amely szerint az intézkedés nyomán a Norsk Film csoport gazdasági előnyhöz jutott, mivel a támogatás egyértelműen nem járt ilyen hatással. Az intézkedés célja és hatása sokkal inkább az volt, hogy a norvég filmgyártók hozzáférjenek a gyártási létesítményekhez. A norvég hatóságok hangsúlyozzák, csak egy piaci zavarnak tudható be, hogy a Norsk FilmStudio AS kizárólagos szolgáltatóként adott bérbe olyan stúdiólétesítményeket, ahol bizonyos hosszúságú és minőségű filmek készülhettek. A vállalat e tevékenységét valamennyi gyártó javára végezte és nem élvezett gazdasági előnyt.

4.1.2 Az intézkedés mindenképpen létező támogatásnak minősülne

A norvég hatóságok azt állítják, hogy még ha a 36 millió NOK összegű támogatás állami támogatásnak tekintendő is, mindenképpen létező támogatásnak minősül.

Véleményük szerint a 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése az évente folyósított támogatások formájában már létező támogatási programba illeszkedett.

A norvég hatóságok azt állítják, hogy az a tény, hogy a támogatást az éves támogatások forrásától eltérő költségvetésből fizették ki, nem elégséges indok arra, hogy magát a támogatást különálló és új intézkedésnek tekintsék. Kifejtik, az, hogy az 1998–1999. évi támogatást más költségvetési sorból fizették „csupán véletlen egybeesés és alaki kérdés, és a 36 millió NOK összegű kifizetést a filmtámogatásra szánt költségvetési szakaszból is nyújthatták volna, tíz évre elosztva, amely így ’beolvadt’ volna a Norsk Film AS javára történő, működési és beruházási támogatást egyaránt tartalmazó éves kifizetésekbe. Az 1998–1999. évi támogatás másik költségvetési sorból történő biztosításának az volt az oka, hogy módosult a nemzeti építményekhez nyújtott támogatásokra szánt [nemzeti] költségvetési szakasz szervezése”. A norvég hatóságok érvei szerint továbbá a lényeges szempont az, hogy az összeg az ugyanazon kedvezményezettnek nyújtott rendszeres és folyamatos kifizetések részét képezte, és hogy a támogatás jellege nem változott. Állításuk szerint ez a program mindig is magában foglalt beruházási és működési támogatásokat.

A korszerűsítési és felújítási munkálatok már korábban elkezdődtek, és azok költségét 1998–1999-ig 13 millió NOK-ra becsülték. Ez az összeg tartalmazta a norvég államtól az 1970-es évek óta működő létező támogatási program keretében nyújtott hozzájárulásokat. 1997-ben azonban világossá vált, hogy 13 millió NOK nem lesz elegendő a munkálatok befejezéséhez, ezért a korszerűsítés befejezésére további 36 millió NOK támogatás odaítéléséről határoztak.

A norvég hatóságok olyan adatokat nyújtottak be a Hatóságnak, amelyek alátámasztják, hogy a filmgyártás körülményeinek fenntartásához szükséges infrastruktúra korszerűsítésére és felújítására korábban már több ízben ítéltek oda és különítettek el bizonyos összegeket.

Végül a norvég hatóságok úgy érvelnek, hogy az a tény, amely szerint a támogatás összege jóval meghaladta az addigi éves kifizetések összegét, nem jelenti azt, hogy az új támogatásnak minősül. A norvég hatóságok az Európai Bíróság Namur-Les-Assurances (7) ügyben hozott ítéletére hivatkoznak: „az új támogatás létrejötte vagy a létező támogatás megváltoztatása a vállalkozás fennállása során egyetlen adott időpontban sem értékelhető a támogatás mértéke vagy különösen annak pénzügyi értelemben kifejezett összege alapján, ha a támogatást korábbi, nem módosított jogszabályi rendelkezések értelmében nyújtották”.

4.1.3 Az új támogatás mindenképpen összeegyeztethető lenne

A norvég hatóságok úgy érvelnek, hogy még ha a Hatóság megállapítja is, hogy az intézkedés új támogatásnak minősül, az mindenesetre összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. Úgy vélik, hogy az intézkedés összeegyeztethető lenne az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, mivel a támogatás célja a kultúra megőrzése volt, és az intézkedés egy ilyen cél elérése szempontjából szükségesnek és arányosnak tekinthető.

A norvég hatóságok azt állítják, hogy a filmgyártás a kultúra fontos kifejeződési formája, amely a nemzeti örökség részét képezi. Megfelelő gyártási létesítmények biztosítása nélkül nincs filmgyártás. Ezenfelül a támogatás a piaci zavar miatt szükséges beavatkozás volt. A norvég hatóságok továbbá hangsúlyozzák, hogy a Hatóság korábban jóváhagyott olyan audiovizuális programokhoz nyújtott támogatási intézkedéseket, amelyek az audiovizuális alkotások gyártásához szükséges infrastruktúra nélkül nem lehetnének eredményesek.

4.2 Kedvezményes adózási feltételek

4.2.1 Az adókedvezmények alkalmazása nem minősül állami támogatásnak

A norvég hatóságok elsőként hangsúlyozzák, hogy a Hatóság a 491/09/COL határozatában a nonprofit vállalkozásokat a társasági adó fizetése alól mentesítő szabályt nem kérdőjelezte meg, csupán e szabálynak a Norsk Film csoporthoz tartozó bizonyos vállalatokra történő alkalmazását vizsgálta. Ennélfogva tehát a vizsgálat tárgya az adókedvezmény bizonyos vállalatokra történő tényleges vagy helytelen alkalmazása.

Másodsorban a norvég hatóságok úgy érvelnek, hogy mivel nem adószakértőként tevékenykednek, ők maguk nem mérték fel, vajon az adótörvény 2-32. szakaszát megfelelően alkalmazták-e a Norsk Film csoporthoz tartozó vállalatokra.

Jelezték ugyanakkor, hogy „amennyiben valamely adóügyi rendelkezést az adóhatóságok az adófizető javára tévesen alkalmaznak, az nem minősül állami támogatásnak. (…) Valamely nemzeti adóügyi rendelkezés helytelen alkalmazása esetén ezt a vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmében mindenekelőtt az adóhatóságnak vagy a bíróságnak kell orvosolnia. (…) Kezelhetetlen helyzetet teremtene, ha a nemzeti adóügyi rendelkezések minden olyan helytelen alkalmazását, amely egy adott adófizetőt jogtalan előnyhöz juttat, állami támogatásnak tekintenénk”.

A norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy mivel a téves adóztatás eltérő mértékű következményekkel jár, a következetesen helytelen alkalmazás esetét kivéve a jogorvoslati intézkedéseket a nemzeti jog keretében kell meghozni ahelyett, hogy az esetet az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó szabályai szerint vizsgálnák.

4.2.2 Az adókedvezmény alkalmazása mindenesetre egy már létező támogatási programon alapult

A norvég hatóságok mindemellett azt állítják, hogy az EGT-megállapodás hatálybalépése előtt született adóügyi rendelkezés alkalmazása semmiféleképpen nem tekinthető új támogatásnak, hanem mindössze egy létező támogatási program alkalmazása.

Véleményük szerint „az általános szabály rendes alkalmazása és annak értékelése, hogy az egy konkrét esetben alkalmazandó-e, semmiféleképpen nem minősülhet új támogatásnak, és ezért azt nem kellett bejelenteni a Hatóságnak. Amennyiben egy létező támogatási program egyes alkalmazásai új támogatásnak minősülnének, az ésszerűtlen mértékben kibővítené az új támogatásnak tekinthető intézkedések körét, és fellazítaná az állami támogatási szabályok értelmében vett létező támogatás szempontjából összeegyeztethető támogatások kategóriáját”.

II. ÉRTÉKELÉS

1. Állami támogatás megléte

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

1.1 Állami források megléte

A támogatást az állam által vagy állami forrásból kell nyújtani.

1.1.1 A 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése

A 36 millió NOK összegű támogatást az állami költségvetés nemzeti kulturális építmények támogatására szánt szakaszából fizették ki.

A Hatóság ezért úgy ítéli meg, hogy az állami források érintettségére vonatkozó feltétel teljesül.

1.1.2 Kedvezményes adózási feltételek

A Norsk Film AS és leányvállalata, a Norsk FilmStudio AS 1995 és 2001 között adómentességben részesült. 1996. március 18-án kelt levelében a Bærumi Adóhivatal azzal a feltétellel engedélyezte az adómentességet az 1995-ös pénzügyi évre, hogy az esetleges nyereség teljes összegét a vállalat nonprofit vállalkozásként követett céljának elérésére kell fordítani.

A ScanCam AS (a kamerák bérbeadásával foglalkozó leányvállalat) ugyanezen indokok alapján 1998 és 2001 között szintén adómentességet élvezett.

Az adókedvezmény eredményeképpen az állam lemondott arról az adóbevételről, amely rendes körülmények között az érintett vállalatoktól befolyt volna. E források hiánya az alapvetően az érintett vállalatok költségvetése által viselt költségeknek megfelelő összegben terhelte az állami forrásokat. (8)

Az a tény, hogy a vizsgálatot a helyi adóhatóságok végezték, semmilyen módon nem befolyásolja azt a megállapítást, hogy az ügy állami forrásokat érintett. (9)

1.2 Bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése

1.2.1 A 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése

Elsősorban a támogatás mindenképpen olyan előnyöket biztosított a Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS számára, amely mentesítette azokat az alapvetően saját költségvetésük által viselt díjak fizetése alól. A 36 millió NOK összegű támogatással a kedvezményezettek olyan pénzügyi előnyre tettek szert, amelyet rendes működés mellett nem élveztek volna. Ennélfogva a támogatás az EGT-n belül filmgyártással foglalkozó más vállalkozásokkal szemben megerősítette a Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS pénzügyi helyzetét.

Másodsorban a támogatási intézkedésnek szelektívnek kell lennie, amennyiben az „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését” részesíti előnyben.

A Hatóság véleménye szerint a stúdiólétesítmények korszerűsítésére szánt 36 millió NOK kifizetése szelektív volt, mivel a kedvezményezettet kifejezetten megnevezték.

1.2.2 Kedvezményes adózási feltételek

A Norsk Film csoporthoz tartozó egyes vállalatok mentesültek a rendes esetben alkalmazandó társasági adó fizetése, azaz az alapvetően a vállalat költségvetése által viselt díjak fizetése alól. Rendes működés esetében nem élveztek volna ilyen előnyöket.

A Hatóság ugyanakkor elismeri, hogy az Európai Bíróság és az EFTA-Bíróság több ízben úgy határozott, hogy a bizonyos kedvezményezettek számára előnyöket biztosító intézkedések nem minősülnek szelektívnek, ha azok az őket magukban foglaló rendszer jellege és általános programja alapján indokolhatók.

Ezenfelül a Hatóságnak az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazására vonatkozó iránymutatásai kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy „nyereségadót nyilvánvalóan nem lehet beszedni, ha nincs nyereség. Ekkor az adórendszer jellegével indokolható, hogy a nonprofit vállalkozások, mint például az alapítványok vagy egyesületek kifejezetten mentesek a nyereségadótól, ha ténylegesen nem tudnak nyereséget termelni.”

A Hatóság 491/09/COL határozatában nem vonta kétségbe azt, hogy magát az adókedvezményt indokolhatja a rendszer jellege vagy működése. Az adókedvezménynek a szóban forgó vállalkozásokra történő alkalmazását illetően voltak kétségei. Ezek a vállalkozások az 1999. március 26-i 14. sz. adótörvénnyel felváltott korábbi, 1911. augusztus 18-i 8. sz. adótörvény 26. szakasza (1) bekezdésének k) pontja értelmében mentesültek a társasági adó fizetése alól. Alkalmazása esetén ez a szabály bizonyos, elsősorban a nonprofit státuszukhoz kapcsolódó kritériumokat teljesítő szervezetek számára mentességet biztosít a társasági adó fizetése alól.

A norvég hatóságok által szolgáltatott információk szerint a Norsk Film AS, a Norsk FilmStudio AS és a ScanCam AS vállalkozások nonprofit tevékenységük alapján részesültek adómentességben. A Hatóság értékelésében nem töltheti be a norvég helyi adóhatóságok szerepét. A hozzá benyújtott információk alapján a Hatóság úgy ítéli meg, nincs kellő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az adókedvezményt tévesen alkalmazták volna a három vállalkozásra, és hogy ezért az intézkedést szelektív jellegűnek lehetne tekinteni.

A Hatóságnak ezért nem áll módjában megállapítani, hogy a Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS/ScanCam AS számára az eredetileg az 1911. évi adótörvényben foglalt kritériumok alapján biztosított kedvezményes adózási feltételek állami támogatásnak minősülnek-e.

1.3 A verseny torzítása és a szerződő felek közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

Az egyes vállalkozásoknak nyújtott állami támogatás versenytorzítónak és a szerződő felek közötti kereskedelmet befolyásolónak minősül, amennyiben a kedvezményezett a szerződő felek közötti kereskedelmet magában foglaló gazdasági tevékenységet végez. Mozifilmek az EGT területén belül más helyszínen is készülhetnek. Ezt követően a filmeket az EGT-megállapodás szerződő felei egymás között értékesítik. A játékfilmeket gyártó és stúdiószolgáltatásokat nyújtó vállalkozásnak nyújtott támogatás ezért torzíthatja a filmkészítéssel foglalkozó helyszínek közötti versenyt. A vizsgált intézkedésről ennélfogva megállapítható, hogy az torzítja a versenyt és érinti a szerződő felek közötti kereskedelmet.

1.4 Következtetés

A fent vizsgált szempontok alapján a Hatóság megállapítja, hogy a 36 millió NOK összegű kifizetés állami támogatásnak minősült és hogy a Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS/ScanCam AS részére biztosított adókedvezmény nem tekinthető állami támogatásnak.

A Hatóság ezért az alábbiakban csak a 36 millió NOK összegű támogatás kifizetését vizsgálja.

2. Eljárás

Az új támogatásoknál alkalmazandó eljárást a 3. jegyzőkönyv I. részének 1. cikke (3) bekezdése írja le. Amennyiben a Hatóságban kételyek merülnek fel egy ilyen támogatási intézkedéssel kapcsolatban, akkor megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást, amelyet a 3. jegyzőkönyv I. részének 1. cikke (2) bekezdésében, valamint a 3. jegyzőkönyv II. részének 4. cikke (4) bekezdésében határoztak meg.

A létező támogatásoknál alkalmazandó külön eljárást a 3. jegyzőkönyv I. részének 1. cikke (1) bekezdése határozza meg. Az említett rendelkezés szerint a Hatóság az EFTA tagállamokkal együttműködve folyamatosan vizsgálja a tagállamokban létező támogatási programokat. A Hatóság javaslatot tesz a tagállamoknak az EGT-megállapodás fokozatos fejlődése vagy működése által megkövetelt megfelelő intézkedések meghozatalára.

Bármely vizsgálat, amely egy hivatalos vizsgálati eljárás indítására vonatkozó határozat meghozatalakor annak eldöntésére irányul, hogy egy lehetséges támogatási intézkedés létező vagy új támogatásnak minősül-e, csak előzetes jellegű lehet. Még ha az adott időpontban a rendelkezésére bocsátott információk alapján a Hatóság úgy határozott is, hogy a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján hivatalos vizsgálati eljárást indít, előfordulhat, hogy az eljárás lezárásáról hozott határozatban arra a következtetésre jut, hogy az intézkedés valóban létező támogatás. (10) Ha létező támogatásról van szó, akkor a létező támogatásokra vonatkozó eljárást kell követni. (11) Ebben az esetben, ennek megfelelően a Hatóságnak le kellene zárnia a hivatalos vizsgálati eljárást és adott esetben meg kellene indítania a 3. jegyzőkönyv II. része 17–19. cikkében szabályozott létező támogatásokra vonatkozó eljárást. (12)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor a Hatóság rendelkezésére bocsátott információk „nem indokolták” azt az előzetes következtetést, hogy az érintett támogatások bármelyike létező, ezért a Hatóság az új támogatásokra vonatkozó szabályok keretein belül foglalkozott ezen intézkedésekkel.

A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás során fogja levonni következtetését az új támogatás létéről és összeegyeztethetőségéről. Amennyiben megállapítást nyer, hogy létező támogatásról van szó, tekintettel arra, hogy a két vizsgált intézkedés már nincs érvényben, a Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárást lezárja és tárgy hiányában nem indít létező támogatásra irányuló eljárást.

3. A 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése – létező támogatás

A 3. jegyzőkönyv II. része 1. cikke b) pontjának i. alpontja szerint a létező támogatás: „minden olyan támogatás, amely az EFTA-megállapodásnak az érintett EFTA-államokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, vagyis az olyan támogatási programok és egyedi támogatások, amelyeket az EFTA-megállapodás hatálybalépése előtt vezettek be, és azt követően is alkalmazandók”. Az 1. cikk c) pontja értelmében az ilyen támogatás megváltoztatása új támogatásnak minősül.

A norvég hatóságok a 491/09/COL határozathoz fűzött észrevételeik keretében további információkat nyújtottak be (lásd a fenti 4.1.2. szakaszt).

Amint azt a 491/09/COL határozatában is jelzi, a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a norvég állam által a Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS javára az 1970-es évek óta játékfilmek gyártására és a filmgyártáshoz szükséges infrastruktúra fenntartására kifizetett éves összegeket létező támogatási rendszer keretében nyújtották.

A Hatóság úgy véli, hogy a 36 millió NOK összegű támogatást létező támogatási rendszer keretében fizették ki.

Először is, az évek során kifizetett éves támogatások a jelek szerint a kezdetektől fogva magukban foglaltak beruházási és működési támogatást. (13) A norvég hatóságok ennélfogva jelezték, hogy a korszerűsítési és felújítási munkálatok már korábban megkezdődtek, és azok éves támogatásokból fedezett költségét 1998–1999-ig 13 millió NOK-ra becsülték. A norvég hatóságok költségvetési javaslatokból származó részleteket közöltek, amelyekből kiderült, hogy a Norsk Film AS javára több ízben is jelentős összeget ítéltek meg a filmgyártáshoz szükséges infrastruktúra korszerűsítésére és felújítására. (14) Az a tény tehát, hogy a forgatási helyszín felújítási munkálataira célzott támogatást különítettek el, nem tekinthető a létező támogatási rendszer megváltoztatásának.

Másodsorban az a tény, hogy a támogatást az éves támogatások forrásától eltérő költségvetésből fizették ki, a szóban forgó ügy körülményei szempontjából nem lényeges. Mindez egy pusztán költségvetési módszer eredménye volt, mivel módosult a költségvetés szervezése.

Végül az a tény, hogy a támogatás összege jóval meghaladta az addigi éves kifizetések összegét, nem jelenti azt, hogy az új támogatásnak minősül. Az Európai Bíróság határozata szerint: „az új támogatás létrejötte vagy a létező támogatás megváltoztatása a vállalkozás fennállása során egyetlen adott időpontban sem értékelhető a támogatás mértéke vagy különösen annak pénzügyi értelemben kifejezett összege alapján, ha a támogatást korábbi, nem módosított jogszabályi rendelkezések értelmében nyújtották”. (15)

A Hatóság tehát a fentiek alapján megállapítja, hogy a 36 millió NOK összegű kifizetés létező támogatási program részét képezte, amelyet 2006-ban megszüntettek.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy véli, hogy a 36 millió NOK összegű támogatás létező támogatási program részét képezte. Az új támogatásra alkalmazandó hivatalos vizsgálati eljárást ezért lezárja.

2. cikk

Az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy ítéli meg, hogy a kedvezményes adózási feltételeknek a Norsk Film AS, a Norsk FilmStudio AS és a ScanCam AS esetében történő alkalmazása az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Norvég Királyság a címzettje.

4. cikk

Csak a határozat angol nyelvű szövege hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2011. június 29-én. az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről Per SANDERUD elnök Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY testületi tag

(1) HL C 174., 2010.7.1. és 34. sz. EGT-kiegészítés, 2010.7.1.

(2) The Chimney Pot Oslo AS, Dagslys AS, Egg & Bacon AS, Grip Teknikk AS, Bob Aas Carho ENK, Kamerautleien AS, Lydhodene AS, Megaphon AS és Krypton Film AS.

(3) Lásd az 1. lábjegyzetet.

(4) Ez a szabály úgynevezett „ideális szervezetek” számára biztosítja a társasági adó alóli mentességet.

(5) A norvég adótörvény 2–32. szakaszának (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a jövedelem után társasági adót kell fizetni, ha a kereskedelmi tevékenységből származó éves forgalom összege meghaladja a 70 000 NOK-t, illetve adott esetben a 140 000 NOK-t.

(6) Lásd a norvég hatóságok 2006. augusztus 11-én kelt levelét (eseményszám: 383774).

(7) C-44/93. sz. Namur-Les Assurances du Crédit SA kontra Office National du Ducroire és Belga állam ügy, EBHT 1994., I-3829. o, 28. pont.

(8) C-156/98. sz. Németország kontra Bizottság ügy, EBHT 2000., I-6857. o., 26. pont.

(9) C-248/84. sz. Németország kontra Bizottság ügy, EBHT 1987., I-4013. o., 17. pont.

(10) C-400/99. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy, EBHT 2005., I-3657. o., 47. és 54–55. pont.

(11) T-190/00. sz. Regione Siciliana kontra Bizottság ügy, EBHT 2003., II-5015. o., 48. pont.

(12) C-312/90. sz Spanyolország kontra Bizottság ügy, EBHT 1992., I-4117. o., 14–17. pont, és C-47/91. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy, EBHT 1992., I-4145. o., 22–25. pont.

(13) Lásd a norvég hatóságok észrevételeit a következőről: az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata a Norsk Film csoporthoz tartozó vállalatok javára nyújtott állítólagos állami támogatásokról szóló 67377. sz. ügyben hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról (eseményszám: 545244).

(14) Lásd a következőket: 1. sz. St.prp. (1976–77): 1 313 000 NOK, 1. sz. St.prp. (1977–78): 4 millió NOK, 1. sz. St.prp. (1978–79): 3,9 millió NOK.

(15) C-44/93. sz. Namur-Les Assurances du Crédit SA kontra Office National du Ducroire és Belga állam ügy, EBHT 1994., I-3829. o, 28. pont.